# Az Európai Unió L 78/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.078.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 78 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. március 20. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.078.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 78

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. március 20.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 227/2013/EU rendelete (2013. március 13.) a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről | 23 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről | 41 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 227/2013/EU rendelete (2013. március 13.) a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK rendelet módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

23

*

Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

41

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 227/2013/EU RENDELETE

(2013. március 13.)

a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK tanácsi rendelet (3) és a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy a 2012. december 31-ig tartó átmeneti időszakra meg kell hosszabbítani bizonyos – a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott – technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK tanácsi rendelet (3) és a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 579/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) előírja, hogy a 2012. december 31-ig tartó átmeneti időszakra meg kell hosszabbítani bizonyos – a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott – technikai intézkedéseket.

| (2) | A közös halászati politika (KHP) reformjának befejeződéséig a technikai védelmi intézkedések új kerete még várat magára. Mivel ez az új keret 2012 végéig valószínűleg nem lép hatályba, indokolt az említett átmeneti technikai intézkedések alkalmazásának meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(2)

A közös halászati politika (KHP) reformjának befejeződéséig a technikai védelmi intézkedések új kerete még várat magára. Mivel ez az új keret 2012 végéig valószínűleg nem lép hatályba, indokolt az említett átmeneti technikai intézkedések alkalmazásának meghosszabbítása.

| (3) | Annak érdekében, hogy a tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a 850/98/EK tanácsi rendeletet (6) az átmeneti technikai intézkedések beillesztésével naprakésszé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a 850/98/EK tanácsi rendeletet (6) az átmeneti technikai intézkedések beillesztésével naprakésszé kell tenni.

| (4) | Annak érdekében, hogy a fekete-tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a nagy rombuszhalra történő halászat legkisebb kirakodási méretét és az e halászatra szolgáló hálók legkisebb szembőségét – amelyet korábbi az uniós jogban állapítottak meg –, a 850/98/EK rendeletbe is be kell építeni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a fekete-tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvása és kezelése továbbra is biztosított legyen, a nagy rombuszhalra történő halászat legkisebb kirakodási méretét és az e halászatra szolgáló hálók legkisebb szembőségét – amelyet korábbi az uniós jogban állapítottak meg –, a 850/98/EK rendeletbe is be kell építeni.

| (5) | A kvóta alá tartozó fajok visszadobási arányának csökkentése érdekében fenn kell tartani az érték szerinti szelektálás valamennyi ICES-területre vonatkozó tilalmát. |
| --- | --- |

(5)

A kvóta alá tartozó fajok visszadobási arányának csökkentése érdekében fenn kell tartani az érték szerinti szelektálás valamennyi ICES-területre vonatkozó tilalmát.

| (6) | Az Unió, Norvégia és a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján – a nem kívánt fogások csökkentése érdekében – be kell vezetni bizonyos fajok visszadobásának vagy visszaengedésének tilalmát, valamint azt a követelményt, amely szerint a 10 %-ban méreten aluli halakat tartalmazó fogások esetén máshol kell folytatni a halászati tevékenységet. |
| --- | --- |

(6)

Az Unió, Norvégia és a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján – a nem kívánt fogások csökkentése érdekében – be kell vezetni bizonyos fajok visszadobásának vagy visszaengedésének tilalmát, valamint azt a követelményt, amely szerint a 10 %-ban méreten aluli halakat tartalmazó fogások esetén máshol kell folytatni a halászati tevékenységet.

| (7) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES IIa körzetben fogott hering kirakodásának vagy fedélzeten való tárolásának korlátozását fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(7)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES IIa körzetben fogott hering kirakodásának vagy fedélzeten való tárolásának korlátozását fenn kell tartani.

| (8) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES VIa körzetben az ívó hering védelmét célzó területlezárásra már nincs szükség a faj fenntartható halászatának biztosítása érdekében, ezért e területlezárást hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(8)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES VIa körzetben az ívó hering védelmét célzó területlezárásra már nincs szükség a faj fenntartható halászatának biztosítása érdekében, ezért e területlezárást hatályon kívül kell helyezni.

| (9) | Tekintettel a homoki angolnák alacsony számát a háromujjú csüllők rossz szaporodási eredményeivel összefüggésbe hozó HTMGB-szakvéleményre, az ICES IV alterületen meglévő területlezárást – a halállomány figyelemmel kísérése érdekében engedélyezett korlátozott éves halászat kivételével – fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a homoki angolnák alacsony számát a háromujjú csüllők rossz szaporodási eredményeivel összefüggésbe hozó HTMGB-szakvéleményre, az ICES IV alterületen meglévő területlezárást – a halállomány figyelemmel kísérése érdekében engedélyezett korlátozott éves halászat kivételével – fenn kell tartani.

| (10) | A HTMGB szakvéleménye alapján egyes, a norvég homár tekintetében halászati tilalom alá eső területeken engedélyezhetővé kell tenni olyan halászeszközök használatát, amelyekkel norvég homár nem fogható. |
| --- | --- |

(10)

A HTMGB szakvéleménye alapján egyes, a norvég homár tekintetében halászati tilalom alá eső területeken engedélyezhetővé kell tenni olyan halászeszközök használatát, amelyekkel norvég homár nem fogható.

| (11) | A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben végrehajtott területlezárást fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(11)

A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben végrehajtott területlezárást fenn kell tartani.

| (12) | Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a Skóciától nyugatra fekvő terület (ICES VIa körzet) vizein a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme érdekében alkalmazott bizonyos technikai védelmi intézkedéseket fenn kell tartani, hozzájárulva ezáltal a halállományok megóvásához. |
| --- | --- |

(12)

Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a Skóciától nyugatra fekvő terület (ICES VIa körzet) vizein a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme érdekében alkalmazott bizonyos technikai védelmi intézkedéseket fenn kell tartani, hozzájárulva ezáltal a halállományok megóvásához.

| (13) | Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a fekete tőkehal kézi horogsorokkal és automatikus orsós horogsorokkal folytatott halászatát. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a fekete tőkehal kézi horogsorokkal és automatikus orsós horogsorokkal folytatott halászatát.

| (14) | Tekintettel a HTMGB azon szakvéleményére, amely a közönséges tőkehal területi eloszlását vizsgálja az ICES VIa körzetben, és amely azt mutatja, hogy a közönséges tőkehal legnagyobb mennyiségét az é. sz. 59°-tól északra fogják ki, e vonaltól délre indokolt engedélyezni a kopoltyúhálóval történő halászatot. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel a HTMGB azon szakvéleményére, amely a közönséges tőkehal területi eloszlását vizsgálja az ICES VIa körzetben, és amely azt mutatja, hogy a közönséges tőkehal legnagyobb mennyiségét az é. sz. 59°-tól északra fogják ki, e vonaltól délre indokolt engedélyezni a kopoltyúhálóval történő halászatot.

| (15) | Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a kis macskacápa kopoltyúhálókkal folytatott halászatát. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a kis macskacápa kopoltyúhálókkal folytatott halászatát.

| (16) | Az ICES VIa körzetben a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot engedélyező eltérésről szóló rendelkezésben ezen eszközök jellemzőinek helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell, vagy hatályon kívül kell helyezni az azok használatát engedélyező rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(16)

Az ICES VIa körzetben a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászatot engedélyező eltérésről szóló rendelkezésben ezen eszközök jellemzőinek helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell, vagy hatályon kívül kell helyezni az azok használatát engedélyező rendelkezéseket.

| (17) | A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal közönséges tőkehalak védelme érdekében az ICES VIa körzetben területlezárást kell bevezetni. |
| --- | --- |

(17)

A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal közönséges tőkehalak védelme érdekében az ICES VIa körzetben területlezárást kell bevezetni.

| (18) | Az ICES VI alterületen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni a szóban forgó cikket. |
| --- | --- |

(18)

Az ICES VI alterületen a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás helyénvalóságát a tudományos szakvélemények fényében rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, és ennek tükrében módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni a szóban forgó cikket.

| (19) | Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a közönséges tőkehal kelta-tengeri állományának (ICES VIIf, VIIg körzet) védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(19)

Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a közönséges tőkehal kelta-tengeri állományának (ICES VIIf, VIIg körzet) védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani.

| (20) | A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a kék menyhal ívó rajainak védelmét célzó, az ICES VIa körzetben alkalmazott intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(20)

A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a kék menyhal ívó rajainak védelmét célzó, az ICES VIa körzetben alkalmazott intézkedéseket fenn kell tartani.

| (21) | Az Észak-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által 2011-ben elfogadott, az ICES I és II alterület nemzetközi vizein a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(21)

Az Észak-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által 2011-ben elfogadott, az ICES I és II alterület nemzetközi vizein a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani.

| (22) | A NEAFC által 2011-ben elfogadott, az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(22)

A NEAFC által 2011-ben elfogadott, az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani.

| (23) | A HTMGB véleményére figyelemmel, bizonyos feltételek mellett továbbra is engedélyezni kell a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászatot az ICES IVc és IVb körzetekben. |
| --- | --- |

(23)

A HTMGB véleményére figyelemmel, bizonyos feltételek mellett továbbra is engedélyezni kell a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászatot az ICES IVc és IVb körzetekben.

| (24) | Az Atlanti-óceán északkeleti részén makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeinek korlátozására irányuló egyes intézkedéseket állandó jelleggel végre kell hajtani az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján. |
| --- | --- |

(24)

Az Atlanti-óceán északkeleti részén makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeinek korlátozására irányuló egyes intézkedéseket állandó jelleggel végre kell hajtani az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2009-ben folytatott konzultációk alapján.

| (25) | Az ICES szakvéleményére figyelemmel a felnőtt közönséges tőkehal ír-tengeri állományának az ívási időszakban való védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(25)

Az ICES szakvéleményére figyelemmel a felnőtt közönséges tőkehal ír-tengeri állományának az ívási időszakban való védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani.

| (26) | Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, az ICES VIIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen engedélyezni kell a szelektáló rács használatát. |
| --- | --- |

(26)

Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, az ICES VIIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen engedélyezni kell a szelektáló rács használatát.

| (27) | A HTMGB szakvéleménye alapján az ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X alterületen, továbbá a XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekben kopoltyúhálókkal és állítóhálókkal folytatott halászatot csak a biológiailag érzékeny mélytengeri fajok védelmét biztosító bizonyos feltételek mellett kellene engedélyezni. |
| --- | --- |

(27)

A HTMGB szakvéleménye alapján az ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X alterületen, továbbá a XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekben kopoltyúhálókkal és állítóhálókkal folytatott halászatot csak a biológiailag érzékeny mélytengeri fajok védelmét biztosító bizonyos feltételek mellett kellene engedélyezni.

| (28) | Fontos egyértelművé tenni a kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó különböző szabályok közötti kölcsönhatást, különösen az ICES VII alterületen. Konkrétabban egyértelművé kell tenni, hogy az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben kivetett, 100 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó egyedi eltérés és az eltéréshez kapcsolódó egyedi feltételek csak a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekre vonatkoznak, valamint hogy következésképpen a 850/98/EK rendeletben foglalt, a szembőségtartományra és a fogások összetételére vonatkozó szabályok az ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben, valamint az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzet térkép szerint 200 méternél sekélyebb vizein alkalmazandók. |
| --- | --- |

(28)

Fontos egyértelművé tenni a kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó különböző szabályok közötti kölcsönhatást, különösen az ICES VII alterületen. Konkrétabban egyértelművé kell tenni, hogy az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben kivetett, 100 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal folytatott halászatra vonatkozó egyedi eltérés és az eltéréshez kapcsolódó egyedi feltételek csak a térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizekre vonatkoznak, valamint hogy következésképpen a 850/98/EK rendeletben foglalt, a szembőségtartományra és a fogások összetételére vonatkozó szabályok az ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg és VIIh körzetben, valamint az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzet térkép szerint 200 méternél sekélyebb vizein alkalmazandók.

| (29) | A HTMGB szakvéleménye alapján engedélyezni kell a tükörhálók használatát az ICES IX alterület térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizein. |
| --- | --- |

(29)

A HTMGB szakvéleménye alapján engedélyezni kell a tükörhálók használatát az ICES IX alterület térkép szerint 200 méternél mélyebb, de 600 méternél sekélyebb vizein.

| (30) | A szürketőkehal- és norvéghomár-állományok fenntartható kiaknázása és a visszadobásuk gyakorlatának visszaszorítása érdekében a Vizcayai-öbölben továbbra is engedélyezni kell egyes szelektív halászeszközök alkalmazását. |
| --- | --- |

(30)

A szürketőkehal- és norvéghomár-állományok fenntartható kiaknázása és a visszadobásuk gyakorlatának visszaszorítása érdekében a Vizcayai-öbölben továbbra is engedélyezni kell egyes szelektív halászeszközök alkalmazását.

| (31) | Hatályban kell tartani a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében bizonyos területekre vonatkozó, a NEAFC által 2004-ben elfogadott halászati korlátozásokat, valamint az ICES VIIc, VIIj, VIIk és az ICES VIIIc körzetben található egyes területekre vonatkozó, az Unió által 2008-ban elfogadott halászati korlátozásokat. |
| --- | --- |

(31)

Hatályban kell tartani a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében bizonyos területekre vonatkozó, a NEAFC által 2004-ben elfogadott halászati korlátozásokat, valamint az ICES VIIc, VIIj, VIIk és az ICES VIIIc körzetben található egyes területekre vonatkozó, az Unió által 2008-ban elfogadott halászati korlátozásokat.

| (32) | Az Unió és Norvégia technikai intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoportjának szakvéleménye szerint a Skagerrakban és Kattegatban vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott hering-, makréla- vagy spratthalászatra vonatkozó hétvégi tilalom a halászati gyakorlatok változásai miatt a továbbiakban nem járul hozzá a nyílt tengeri halállományok védelméhez. Ezért e tilalmat – az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2011-ben folytatott konzultációk alapján – vissza kell vonni. |
| --- | --- |

(32)

Az Unió és Norvégia technikai intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoportjának szakvéleménye szerint a Skagerrakban és Kattegatban vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott hering-, makréla- vagy spratthalászatra vonatkozó hétvégi tilalom a halászati gyakorlatok változásai miatt a továbbiakban nem járul hozzá a nyílt tengeri halállományok védelméhez. Ezért e tilalmat – az Unió, Norvégia, valamint a Feröer szigetek között 2011-ben folytatott konzultációk alapján – vissza kell vonni.

| (33) | Az egyértelműség és a jobb szabályozás érdekében egyes elavult rendelkezéseket törölni kell. |
| --- | --- |

(33)

Az egyértelműség és a jobb szabályozás érdekében egyes elavult rendelkezéseket törölni kell.

| (34) | A Skagerrakban és Kattegatban – a halászati gyakorlatok változásainak, valamint a szelektívebb halászeszközök elfogadásának figyelembevétele érdekében – a szembőségtartományokra, a célfajokra és az előírt fogási arányokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(34)

A Skagerrakban és Kattegatban – a halászati gyakorlatok változásainak, valamint a szelektívebb halászeszközök elfogadásának figyelembevétele érdekében – a szembőségtartományokra, a célfajokra és az előírt fogási arányokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani.

| (35) | A japán (Manilla) kagyló legkisebb kifogható méretét a biológiai adatok tükrében felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(35)

A japán (Manilla) kagyló legkisebb kifogható méretét a biológiai adatok tükrében felül kell vizsgálni.

| (36) | A polipállomány megőrzése, és különösen a fiatal egyedek védelméhez való hozzájárulás érdekében meghatározták a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) hatáskörébe tartozó övezetben előforduló, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken fogott polip legkisebb kifogható méretét. |
| --- | --- |

(36)

A polipállomány megőrzése, és különösen a fiatal egyedek védelméhez való hozzájárulás érdekében meghatározták a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) hatáskörébe tartozó övezetben előforduló, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken fogott polip legkisebb kifogható méretét.

| (37) | A szardellára halászó hajók fedélzetén folyó munka egyszerűbbé tétele és a parton végzett ellenőrzés megkönnyítése érdekében e faj esetében be kell vezetni egy, a legkisebb kirakodási mérethez hasonlatos intézkedést, nevezetesen a kilónkénti egyedszámot. |
| --- | --- |

(37)

A szardellára halászó hajók fedélzetén folyó munka egyszerűbbé tétele és a parton végzett ellenőrzés megkönnyítése érdekében e faj esetében be kell vezetni egy, a legkisebb kirakodási mérethez hasonlatos intézkedést, nevezetesen a kilónkénti egyedszámot.

| (38) | Az ICES IIIa körzetben, az ICES VI alterületen és az ICES VIIa körzetben a norvég homár halászati területén előforduló járulékos fogások csökkentése érdekében alkalmazott szelektáló rácsra vonatkozó előírásokat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(38)

Az ICES IIIa körzetben, az ICES VI alterületen és az ICES VIIa körzetben a norvég homár halászati területén előforduló járulékos fogások csökkentése érdekében alkalmazott szelektáló rácsra vonatkozó előírásokat fenn kell tartani.

| (39) | A Vizcayai-öbölben az egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat során bizonyos feltételekkel alkalmazható négyzetes hálószemekből álló panelekre vonatkozó előírásokat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(39)

A Vizcayai-öbölben az egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat során bizonyos feltételekkel alkalmazható négyzetes hálószemekből álló panelekre vonatkozó előírásokat fenn kell tartani.

| (40) | Az ICES VIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen a 112 kilowattnál alacsonyabb motorteljesítményű hajókon engedélyezni kell a 2 méteres négyzetes hálószemekből álló panelek használatát. |
| --- | --- |

(40)

Az ICES VIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen a 112 kilowattnál alacsonyabb motorteljesítményű hajókon engedélyezni kell a 2 méteres négyzetes hálószemekből álló panelek használatát.

| (41) | A 850/98/EK rendelet rendelkező részében a „Közösség”, illetve „közösségi” szavakat a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően meg kell változtatni. |
| --- | --- |

(41)

A 850/98/EK rendelet rendelkező részében a „Közösség”, illetve „közösségi” szavakat a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépését követően meg kell változtatni.

| (42) | Annak biztosítása érdekében, hogy az ICES VIa körzetben a norvég homár halászatakor az egymással megegyezően nagy szelektivitású halászeszközök alkalmazására vonatkozó szabályok, valamint, a valamely tagállam bizonyos halászati tevékenységeinek az ICES VIII, IX, és X alterület tekintetében – ahol a járulékos cápafogás és visszadobás mértéke igen alacsony – a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók használatára vonatkozó tilalom alkalmazása alól való mentesítésére vonatkozó szabályok végrehajtására egységes feltételek vonatkozzanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására. Az említett felhatalmazást a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazása nélkül kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(42)

Annak biztosítása érdekében, hogy az ICES VIa körzetben a norvég homár halászatakor az egymással megegyezően nagy szelektivitású halászeszközök alkalmazására vonatkozó szabályok, valamint, a valamely tagállam bizonyos halászati tevékenységeinek az ICES VIII, IX, és X alterület tekintetében – ahol a járulékos cápafogás és visszadobás mértéke igen alacsony – a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók használatára vonatkozó tilalom alkalmazása alól való mentesítésére vonatkozó szabályok végrehajtására egységes feltételek vonatkozzanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására. Az említett felhatalmazást a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazása nélkül kell gyakorolni.

| (43) | A 850/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(43)

A 850/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (44) | Az 1434/98/EK tanácsi rendelet (8) meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának egyedi feltételeit. Az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, a VIId körzetben és IIa körzet uniós vizein a kis szembőségű hálókkal folytatott halászat során kifogott járulékos heringfogás kirakodására vonatkozó feltételektől való egyedi eltérést, amely korábban már egyéb uniós jogi aktusokba is beépítésre került, a szóban forgó rendeletbe is helyénvaló felvenni. Az 1434/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(44)

Az 1434/98/EK tanácsi rendelet (8) meghatározta a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának egyedi feltételeit. Az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, a VIId körzetben és IIa körzet uniós vizein a kis szembőségű hálókkal folytatott halászat során kifogott járulékos heringfogás kirakodására vonatkozó feltételektől való egyedi eltérést, amely korábban már egyéb uniós jogi aktusokba is beépítésre került, a szóban forgó rendeletbe is helyénvaló felvenni. Az 1434/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 850/98/EK rendelet módosításai

A 850/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában, a 46. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint az I. melléklet 5. lábjegyzetében a »Közösség«, illetve »közösségi« szavak az »Unió«, illetve »uniós« szavakra módosulnak, a módosítás miatt szükséges esetleges nyelvtani változtatások mellett.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„1a. cikk

A 4. cikk (2) bekezdésének c) pontjában, a 46. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, valamint az I. melléklet 5. lábjegyzetében a »Közösség«, illetve »közösségi« szavak az »Unió«, illetve »uniós« szavakra módosulnak, a módosítás miatt szükséges esetleges nyelvtani változtatások mellett.”

| 2. | A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „i) | 9. régió
  A Fekete-tenger összes olyan vize, amely megfelel a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 2011. december 13-i 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) I. mellékletében és a GFCM/33/2009/2 határozatban meghatározott 29. földrajzi alterületnek. |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„i)

9. régió

A Fekete-tenger összes olyan vize, amely megfelel a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 2011. december 13-i 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) I. mellékletében és a GFCM/33/2009/2 határozatban meghatározott 29. földrajzi alterületnek.

| 3. | A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Ez az eltérés a 34b. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül alkalmazandó.” |
| --- | --- |

3.

A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ez az eltérés a 34b. cikk (2) bekezdése c) pontjának sérelme nélkül alkalmazandó.”

| 4. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „11a. cikk
  A 9. régióban a nagy rombuszhal halászatára szolgáló, fenékrögzítéses kopoltyúhálók legkisebb engedélyezett szembősége 400 milliméter.” |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„11a. cikk

A 9. régióban a nagy rombuszhal halászatára szolgáló, fenékrögzítéses kopoltyúhálók legkisebb engedélyezett szembősége 400 milliméter.”

| 5. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „17. cikk
  Valamely tengeri élőlény akkor méreten aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben és a XIIa. mellékletben az érintett faj és az érintett földrajzi terület tekintetében meghatározott minimális méreteknél.” |
| --- | --- |

5.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

Valamely tengeri élőlény akkor méreten aluli, ha méretei kisebbek a XII. mellékletben és a XIIa. mellékletben az érintett faj és az érintett földrajzi terület tekintetében meghatározott minimális méreteknél.”

| 6. | A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A (2) és (3) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióban.” |
| --- | --- |

6.

A 19. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A (2) és (3) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióban.”

| 7. | A szöveg a következő címmel egészül ki:
  „IIIa.   CÍM


  A visszadobás gyakorlatának visszaszorítását célzó intézkedések

  19a. cikk
  Az érték szerinti szelektálás tilalma
  (1)   Tilos az 1., 2., 3. és 4. régióban folytatott halászati tevékenységek során jogszerűen kirakodható, kvóta hatálya alá tartozó fajok visszadobása.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett rendelkezések nem érintik az e rendeletben vagy bármely más, halászatra vonatkozó uniós jogi aktusban előírt kötelezettségeket.
  19b. cikk
  A továbbhaladásra vonatkozó rendelkezések és a visszaengedés tilalma
  (1)   Amennyiben az 1., 2., 3. és 4. régióban az előírtnál kisebb méretű makréla, hering vagy fattyúmakréla mennyisége bármely fogási pozícióban meghaladja a fogások teljes mennyiségének 10 %-át, a hajónak másik halászati területen kell folytatnia tevékenységét.
  (2)   Az 1., 2., 3. és 4. régióban tilos a makréla, hering vagy fattyúmakréla visszaengedése az előtt, hogy a hálót teljesen kihúzták a halászhajó fedélzetére, mert az az elpusztult vagy majdnem elpusztult halak elvesztését eredményezné.” |
| --- | --- |

7.

A szöveg a következő címmel egészül ki:

„IIIa.   CÍM

A visszadobás gyakorlatának visszaszorítását célzó intézkedések

19a. cikk

Az érték szerinti szelektálás tilalma

(1)   Tilos az 1., 2., 3. és 4. régióban folytatott halászati tevékenységek során jogszerűen kirakodható, kvóta hatálya alá tartozó fajok visszadobása.

(2)   Az (1) bekezdésben említett rendelkezések nem érintik az e rendeletben vagy bármely más, halászatra vonatkozó uniós jogi aktusban előírt kötelezettségeket.

19b. cikk

A továbbhaladásra vonatkozó rendelkezések és a visszaengedés tilalma

(1)   Amennyiben az 1., 2., 3. és 4. régióban az előírtnál kisebb méretű makréla, hering vagy fattyúmakréla mennyisége bármely fogási pozícióban meghaladja a fogások teljes mennyiségének 10 %-át, a hajónak másik halászati területen kell folytatnia tevékenységét.

(2)   Az 1., 2., 3. és 4. régióban tilos a makréla, hering vagy fattyúmakréla visszaengedése az előtt, hogy a hálót teljesen kihúzták a halászhajó fedélzetére, mert az az elpusztult vagy majdnem elpusztult halak elvesztését eredményezné.”

| 8. | A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontját el kell hagyni.

| 9. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „20a. cikk
  A hering halászatára vonatkozó korlátozás az ICES IIa körzet uniós vizeiben
  Az ICES IIa körzet uniós vizein fogott heringet január 1. és február 28., illetve május 16. és december 31. között tilos kirakodni vagy a fedélzeten tárolni.” |
| --- | --- |

9.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„20a. cikk

A hering halászatára vonatkozó korlátozás az ICES IIa körzet uniós vizeiben

Az ICES IIa körzet uniós vizein fogott heringet január 1. és február 28., illetve május 16. és december 31. között tilos kirakodni vagy a fedélzeten tárolni.”

| 10. | A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „29a. cikk
  Homokiangolna-halászatra vonatkozó területlezárás az ICES IV alterületen
  (1)   Tilos az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a következő, a WGS84 rendszerben megadott földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón való tárolása:






  — | Anglia keleti partvonalán az é. sz. 55° 30′-en lévő pont, |
| --- | --- | --- |

10.

A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„29a. cikk

Homokiangolna-halászatra vonatkozó területlezárás az ICES IV alterületen

(1)   Tilos az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a következő, a WGS84 rendszerben megadott földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón való tárolása:

—

Anglia keleti partvonalán az é. sz. 55° 30′-en lévő pont,

| — | é. sz. 55° 30′, ny. h. 01° 00′, |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 30′, ny. h. 01° 00′,

| — | é. sz. 58° 30′, ny. h. 01° 00′, |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 30′, ny. h. 01° 00′,

| — | é. sz. 58° 00′, ny. h. 02° 00′, |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 00′, ny. h. 02° 00′,

| — | Skócia keleti partvonalán a ny. h. 2° 00′-en lévő pont. |
| --- | --- |

—

Skócia keleti partvonalán a ny. h. 2° 00′-en lévő pont.

(2)   A területen előforduló homokiangolna-állomány figyelemmel kísérése és a halászati tilalom hatásának nyomon követése érdekében a tudományos célú halászat engedélyezett.”

| 11. | A 29b. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve a norvég homárt nem fogó halaskosarakkal történő halászat engedélyezett az említett bekezdésben meghatározott földrajzi területeken és időszakokban.” |
| --- | --- |

11.

A 29b. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve a norvég homárt nem fogó halaskosarakkal történő halászat engedélyezett az említett bekezdésben meghatározott földrajzi területeken és időszakokban.”

| 12. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „29c. cikk
  A rockalli foltos tőkehal védett területe az ICES VI alterületen
  (1)   A horogsorok kivételével tilos a rockalli foltostőkehal halászata a WGS84 rendszerben megadott alábbi földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:






  — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 15° 00′ |
| --- | --- | --- |

12.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„29c. cikk

A rockalli foltos tőkehal védett területe az ICES VI alterületen

(1)   A horogsorok kivételével tilos a rockalli foltostőkehal halászata a WGS84 rendszerben megadott alábbi földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 15° 00′

| — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 00′

| — | é. sz. 56° 30′, ny. h. 14° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 30′, ny. h. 14° 00′

| — | é. sz. 56° 30′, ny. h. 15° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 30′, ny. h. 15° 00′

| — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 15° 00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 15° 00′.

29d. cikk

A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VI alterületen

(1)   Tilos a közönséges tőkehalra, foltos tőkehalra és vékonybajszú tőkehalra irányuló halászati tevékenységet folytatni az ICES VIa körzet azon részén, amely a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonaltól keletre vagy délre terül el:

| — | é. sz. 54° 30′, ny. h. 10° 35′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 30′, ny. h. 10° 35′

| — | é. sz. 55° 20′, ny. h. 09° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 20′, ny. h. 09° 50′

| — | é. sz. 55° 30′, ny. h. 09° 20′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 30′, ny. h. 09° 20′

| — | é. sz. 56° 40′, ny. h. 08° 55′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 40′, ny. h. 08° 55′

| — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 09° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 09° 00′

| — | é. sz. 57° 20′, ny. h. 09° 20′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 20′, ny. h. 09° 20′

| — | é. sz. 57° 50′, ny. h. 09° 20′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 50′, ny. h. 09° 20′

| — | é. sz. 58° 10′, ny. h. 09° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 10′, ny. h. 09° 00′

| — | é. sz. 58° 40′, ny. h. 07° 40′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 40′, ny. h. 07° 40′

| — | é. sz. 59° 00′, ny. h. 07° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 00′, ny. h. 07° 30′

| — | é. sz. 59° 20′, ny. h. 06° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 20′, ny. h. 06° 30′

| — | é. sz. 59° 40′, ny. h. 06° 05′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 40′, ny. h. 06° 05′

| — | é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 30′

| — | é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 50′

| — | é. sz. 60° 15′, ny. h. 04° 00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 15′, ny. h. 04° 00′.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen tartózkodó valamennyi hajó gondoskodik arról, hogy a fedélzetén szállított halászeszközei a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (10) 47. cikkével összhangban legyenek lerögzítve és elhelyezve.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az (1) bekezdésben említett területeken engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben:

| a) | a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint |
| --- | --- |

a)

a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint

| b) | a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, fekete tőkehalat és lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, fekete tőkehalat és lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 55 milliméternél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:

| a) | a fedélzeten nincs 55 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint |
| --- | --- |

a)

a fedélzeten nincs 55 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint

| b) | heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat. |
| --- | --- |

b)

heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 120 milliméternél nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal, amennyiben:

| a) | azokat kizárólag az é. sz. 59°-tól délre fekvő területen alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

azokat kizárólag az é. sz. 59°-tól délre fekvő területen alkalmazzák;

| b) | a kivetett kopoltyúháló maximális hossza hajónként 20 km; |
| --- | --- |

b)

a kivetett kopoltyúháló maximális hossza hajónként 20 km;

| c) | a merítési idő legfeljebb 24 óra; és |
| --- | --- |

c)

a merítési idő legfeljebb 24 óra; és

| d) | a fogás legfeljebb 5 %-át vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal alkotja. |
| --- | --- |

d)

a fogás legfeljebb 5 %-át vékonybajszú tőkehal és közönséges tőkehal alkotja.

(6)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 90 milliméternél nagyobb szembőségű kopoltyúhálókkal, amennyiben:

| a) | ezeket csak a partvonaltól számított három tengeri mérföldön belül és egy naptári hónapban legfeljebb 10 napra; |
| --- | --- |

a)

ezeket csak a partvonaltól számított három tengeri mérföldön belül és egy naptári hónapban legfeljebb 10 napra;

| b) | a kivetett kopoltyúháló maximális hossza 1 000 méter; |
| --- | --- |

b)

a kivetett kopoltyúháló maximális hossza 1 000 méter;

| c) | a merítési idő legfeljebb 24 óra; és |
| --- | --- |

c)

a merítési idő legfeljebb 24 óra; és

| d) | a fogás legalább 70 %-át kis macskacápa alkotja. |
| --- | --- |

d)

a fogás legalább 70 %-át kis macskacápa alkotja.

(7)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a norvég homár halászata az említett bekezdésben meghatározott területen engedélyezett, amennyiben:

| a) | az alkalmazott halászeszköz – a XIVa. melléklet 2–5. pontjával összhangban –szelektáló ráccsal, vagy a XIVc. melléklet szerinti négyzetes hálószemekből álló panellel, vagy ugyanilyen nagy szelektivitású egyéb eszközzel van ellátva; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott halászeszköz – a XIVa. melléklet 2–5. pontjával összhangban –szelektáló ráccsal, vagy a XIVc. melléklet szerinti négyzetes hálószemekből álló panellel, vagy ugyanilyen nagy szelektivitású egyéb eszközzel van ellátva;

| b) | a halászeszköz legalább 80 milliméter szembőségű hálóval rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a halászeszköz legalább 80 milliméter szembőségű hálóval rendelkezik;

| c) | a fedélzeten tárolt fogás tömegének legalább 30 %-a norvég homár. |
| --- | --- |

c)

a fedélzeten tárolt fogás tömegének legalább 30 %-a norvég homár.

A HTMGB kedvező szakvéleménye alapján a Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza, hogy az a) pont alkalmazásában mely eszközök minősülnek ugyanolyan nagy szelektivitásúnak.

(8)   A (7) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:

| — | é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 06° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 06° 00′

| — | é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 00′

| — | é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 00′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 04° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 04° 00′

| — | é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′.

(9)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászat az említett bekezdésben meghatározott területen engedélyezett, amennyiben:

| a) | a legalább 15 m teljes hosszúságú hajók esetében a hajó fedélzetén levő valamennyi háló szembősége legalább 120 milliméter, a többi hajó esetében pedig legalább 110 milliméter; |
| --- | --- |

a)

a legalább 15 m teljes hosszúságú hajók esetében a hajó fedélzetén levő valamennyi háló szembősége legalább 120 milliméter, a többi hajó esetében pedig legalább 110 milliméter;

| b) | abban az esetben, ha a fedélzeten tárolt fogásnak kevesebb mint 90 %-a fekete tőkehal, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVc. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel; és |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha a fedélzeten tárolt fogásnak kevesebb mint 90 %-a fekete tőkehal, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVc. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel; és

| c) | abban az esetben, ha a hajó teljes hosszúsága nem haladja meg a 15 métert, függetlenül a fedélzeten tárolt feketetőkehal-fogás mennyiségétől, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVd. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel. |
| --- | --- |

c)

abban az esetben, ha a hajó teljes hosszúsága nem haladja meg a 15 métert, függetlenül a fedélzeten tárolt feketetőkehal-fogás mennyiségétől, a használt halászeszköz rendelkezik a XIVd. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel.

(10)   A HTMGB tudományos szakvéleményének fényében a Bizottság legkésőbb 2015. január 1-jén, és azt követően legalább minden második évben értékeli a (9) bekezdésben meghatározott eszközök jellemzőit, és adott esetben a (9) bekezdés módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

(11)   A (9) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:

| — | é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 06° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 06° 00′

| — | é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 40′, ny. h. 05° 00′

| — | é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 00′, ny. h. 04° 00′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 04° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 04° 00′

| — | é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 05′, ny. h. 06° 45′.

(12)   Január 1. és március 31., valamint október 1. és december 31. között minden évben tilos bárminemű halászati tevékenységet folytatni a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet (11) I. mellékletében meghatározott eszközök felhasználásával, az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén:

| — | é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 07′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 07′

| — | é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 00′

| — | é. sz. 55° 18′, ny. h. 6° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 18′, ny. h. 6° 50′

| — | é. sz. 55° 17′, ny. h. 6° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 17′, ny. h. 6° 50′

| — | é. sz. 55° 17′, ny. h. 6° 52′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 17′, ny. h. 6° 52′

| — | é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 07′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 25′, ny. h. 7° 07′.

Sem a tengeri halászhajó kapitánya, sem a fedélzeten tartózkodó más személy nem kötelezheti a fedélzeten tartózkodó személyeket, illetve nem engedélyezheti számukra, hogy megkíséreljék a meghatározott területen lévő halak halászatát, vagy a kifogott halak kirakodását, átrakodását vagy a fedélzeten tartását.

(13)   Január 1. és december 31. között minden érintett tagállam fedélzeti megfigyelőprogramot hajt végre az (5), (6), (7) és (9) bekezdésben foglalt eltéréseket élvező hajók fogásaival és a visszadobásokkal kapcsolatos mintavétel céljából. A megfigyelőprogramokat a vonatkozó előírásokban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül kell végrehajtani, és törekedni kell a közönségestőkehal-, a foltostőkehal- és a vékonybajszútőkehal-fogások és -visszadobások legalább 20 %-os pontossággal történő megbecsülésére.

(14)   Az érintett tagállamok minden évben jelentést készítenek a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásairól és visszadobásairól, és azt legkésőbb a következő naptári év február 1-jéig benyújtják a Bizottságnak.

(15)   A HTMGB tudományos szakvéleményének fényében a Bizottság legkésőbb 2015. január 1-jén, és azt követően legalább minden második évben értékeli a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak állapotát az (1) bekezdésben meghatározott területen, és adott esetben e cikk módosítására irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

29e. cikk

A közönséges tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VII alterületen

(1)   Minden évben a február 1-jétől március 31-ig tartó időszakban tilos halászati tevékenységet folytatni az ICES VII alterületen belül a következő statisztikai ICES-négyszögek alkotta területen: 30E4, 31E4, 32E3. Ez a tilalom nem alkalmazandó az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföld szélességű sávban.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területeken és időszakokban engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben:

| a) | a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint |
| --- | --- |

a)

a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; valamint

| b) | a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat rakodnak ki, tárolnak, vagy visznek a szárazföldre. |
| --- | --- |

b)

a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat rakodnak ki, tárolnak, vagy visznek a szárazföldre.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az említett bekezdésben meghatározott területen halászati tevékenység végezhető 55 milliméternél kisebb szembőségű hálókkal, amennyiben:

| a) | a fedélzeten nincs 55 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint |
| --- | --- |

a)

a fedélzeten nincs 55 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű háló; valamint

| b) | heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat. |
| --- | --- |

b)

heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat.

29f. cikk

A kék menyhal védelmére vonatkozó különös szabályok

(1)   Minden évben a március 1-jétől május 31-ig tartó időszakban tilos halászati utanként 6 tonnánál nagyobb mennyiségű kék menyhalat a fedélzeten tárolni az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén:

| a) | A skót kontinentális talapzat széle






  — | é. sz. 59° 58′, ny. h. 07° 00′ |
| --- | --- | --- |

a)

A skót kontinentális talapzat széle

—

é. sz. 59° 58′, ny. h. 07° 00′

| — | é. sz. 59° 55′, ny. h. 06° 47′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 55′, ny. h. 06° 47′

| — | é. sz. 59° 51′, ny. h. 06° 28′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 51′, ny. h. 06° 28′

| — | é. sz. 59° 45′, ny. h. 06° 38′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 45′, ny. h. 06° 38′

| — | é. sz. 59° 27′, ny. h. 06° 42′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 27′, ny. h. 06° 42′

| — | é. sz. 59° 22′, ny. h. 06° 47′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 22′, ny. h. 06° 47′

| — | é. sz. 59° 15′, ny. h. 07° 15′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 15′, ny. h. 07° 15′

| — | é. sz. 59° 07′, ny. h. 07° 31′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 07′, ny. h. 07° 31′

| — | é. sz. 58° 52′, ny. h. 07° 44′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 52′, ny. h. 07° 44′

| — | é. sz. 58° 44′, ny. h. 08° 11′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 44′, ny. h. 08° 11′

| — | é. sz. 58° 43′, ny. h. 08° 27′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 43′, ny. h. 08° 27′

| — | é. sz. 58° 28′, ny. h. 09° 16′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 28′, ny. h. 09° 16′

| — | é. sz. 58° 15′, ny. h. 09° 32′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 15′, ny. h. 09° 32′

| — | é. sz. 58° 15′, ny. h. 09° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 15′, ny. h. 09° 45′

| — | é. sz. 58° 30′, ny. h. 09° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 30′, ny. h. 09° 45′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 07° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 07° 00′

| — | é. sz. 59° 58′, ny. h. 07° 00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 58′, ny. h. 07° 00′.

| b) | A Rosemary-pad széle






  — | é. sz. 60° 00′, ny. h. 11° 00′ |
| --- | --- | --- |

b)

A Rosemary-pad széle

—

é. sz. 60° 00′, ny. h. 11° 00′

| — | é. sz. 59° 00′, ny. h. 11° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 00′, ny. h. 11° 00′

| — | é. sz. 59° 00′, ny. h. 09° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 00′, ny. h. 09° 00′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 09° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 09° 00′

| — | é. sz. 59° 30′, ny. h. 10° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 30′, ny. h. 10° 00′

| — | é. sz. 60° 00′, ny. h. 10° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 00′, ny. h. 10° 00′

| — | é. sz. 60° 00′, ny. h. 11° 00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 00′, ny. h. 11° 00′.

Nem foglalja magában a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területet:

| — | é. sz. 59° 15′, ny. h. 10° 24′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 15′, ny. h. 10° 24′

| — | é. sz. 59° 10′, ny. h. 10° 22′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 10′, ny. h. 10° 22′

| — | é. sz. 59° 08′, ny. h. 10° 07′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 08′, ny. h. 10° 07′

| — | é. sz. 59° 11′, ny. h. 09° 59′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 11′, ny. h. 09° 59′

| — | é. sz. 59° 15′, ny. h. 09° 58′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 15′, ny. h. 09° 58′

| — | é. sz. 59° 22′, ny. h. 10° 02′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 22′, ny. h. 10° 02′

| — | é. sz. 59° 23′, ny. h. 10° 11′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 23′, ny. h. 10° 11′

| — | é. sz. 59° 20′, ny. h. 10° 19′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 20′, ny. h. 10° 19′

| — | é. sz. 59° 15′, ny. h. 10° 24′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 15′, ny. h. 10° 24′.

(2)   Az (1) bekezdésben említett területekre való belépéskor és onnan történő kilépéskor a halászhajó parancsnoka feljegyzi a hajónaplóba a belépés és a kilépés dátumát, időpontját és pontos helyét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett két területen, amennyiben egy hajón 6 tonna kék menyhal gyűlik össze:

| a) | a hajó haladéktalanul abbahagyja a halászatot, és kilép a szóban forgó területekről; |
| --- | --- |

a)

a hajó haladéktalanul abbahagyja a halászatot, és kilép a szóban forgó területekről;

| b) | a fogás kirakodásáig egyik területre sem léphet be újra; |
| --- | --- |

b)

a fogás kirakodásáig egyik területre sem léphet be újra;

| c) | a tengerbe semmilyen mennyiségű kék menyhalat nem engedhet vissza. |
| --- | --- |

c)

a tengerbe semmilyen mennyiségű kék menyhalat nem engedhet vissza.

(4)   A mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2347/2002/EK tanácsi rendelet (12) 8. cikkében említett, az (1) bekezdésben meghatározott területek egyikén tartózkodó halászhajókra kijelölt megfigyelők – az említett cikk (4) bekezdésében említett kötelezettségeiken túlmenően – megmérik a kék menyhal fogásainak megfelelő mintáiban található egyedeket, és meghatározzák az almintákban lévő halak ivarérettségét. A HTMGB szakvéleménye alapján a tagállamok részletes eljárásokat dolgoznak ki a mintavételre és az eredmények összevetésére.

(5)   Minden évben a február 15. és április 15. közötti időszakban tilos a fenékvonóhálók, kopoltyúhálók, illetve horogsorok használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:

| — | é. sz. 60° 58,76′, ny. h. 27° 27,32′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 58,76′, ny. h. 27° 27,32′

| — | é. sz. 60° 56,02′, ny. h. 27° 31,16′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 56,02′, ny. h. 27° 31,16′

| — | é. sz. 60° 59,76′, ny. h. 27° 43,48′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 59,76′, ny. h. 27° 43,48′

| — | é. sz. 60° 03,00′, ny. h. 27° 39,41′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 03,00′, ny. h. 27° 39,41′

| — | é. sz. 60° 58,76′, ny. h. 27° 27,32′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 60° 58,76′, ny. h. 27° 27,32′.

29g. cikk

Az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések

(1)   A vörös álsügérnek az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folyó célzott halászata kizárólag a július 1. és december 31. közötti időszakban engedélyezett olyan hajók számára, amelyek az északkelet-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú halászati együttműködésről szóló egyezmény területén alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási rendszer meghatározásáról és a 2791/1999/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 15-i 1236/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 3. cikkének 3. pontja szerinti fogalommeghatározásban szereplő NEAFC szabályozási területen korábban is folytattak vörösálsügér-halászatot.

(2)   A hajók a más halfajok halászata során fogott járulékos vörösálsügér-fogásukat a hajón lévő teljes fogás 1 %-ára korlátozzák.

(3)   Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett – a japán metszést is ideértve – vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.

(4)   Az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve az ilyen halászatot folytató halászhajók parancsnokai naponta jelentést tesznek fogásukról.

(5)   Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által az említett rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott jelentéseket a 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajókon tudományos megfigyelők tudományos adatokat gyűjtsenek. Az összegyűjtött adatok tartalmazzák legalább a nemre, az életkorra és a testhosszra vonatkozó, mélységi bontásban megadott reprezentatív adatokat. Ezt az információt a tagállamok illetékes hatóságai elküldik az ICES-nek.

(7)   A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy a NEAFC titkársága mikor értesítette a NEAFC szerződő feleit a teljes kifogható mennyiség teljes mértékű kimerítéséről. E naptól kezdődően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára megtiltják a vörös álsügér célzott halászatát.

29h. cikk

Az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések

(1)   Tilos a vörös álsügér halászata az ICES V alterület nemzetközi vizein és az ICES XII és XIV alterület uniós vizein.

Az első albekezdéstől eltérve a május 11-től december 31-ig tartó időszakban a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részen (a továbbiakban: a vörösálsügér-védelmi terület) engedélyezett a vörösálsügér-halászat:

| — | é. sz. 64° 45′, ny. h. 28° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 64° 45′, ny. h. 28° 30′

| — | é. sz. 62° 50′, ny. h. 25° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 62° 50′, ny. h. 25° 45′

| — | é. sz. 61° 55′, ny. h. 26° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 61° 55′, ny. h. 26° 45′

| — | é. sz. 61° 00′, ny. h. 26° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 61° 00′, ny. h. 26° 30′

| — | é. sz. 59° 00′, ny. h. 30° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 00′, ny. h. 30° 00′

| — | é. sz. 59° 00′, ny. h. 34° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 00′, ny. h. 34° 00′

| — | é. sz. 61° 30′, ny. h. 34° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 61° 30′, ny. h. 34° 00′

| — | é. sz. 62° 50′, ny. h. 36° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 62° 50′, ny. h. 36° 00′

| — | é. sz. 64° 45′, ny. h. 28° 30′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 64° 45′, ny. h. 28° 30′.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve uniós jogi aktussal engedélyezhető az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken található vörösálsügér-védelmi területen kívül folytatott vörösálsügér-halászat minden évben a május 11-től december 31-ig tartó időszakban, tudományos szakvélemények alapján, és amennyiben a NEAFC kidolgozott egy, az adott földrajzi területen élő vörös álsügérre vonatkozó helyreállítási tervet. Kizárólag azon uniós hajók vehetnek részt e halászatban, amelyeket a lobogójuk szerinti tagállam megfelelően felhatalmazott erre, és amelyekről az adott tagállam az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében előírtak szerint értesítette a Bizottságot.

(3)   Tilos a 100 milliméternél kisebb szembőségű vonóhálók használata.

(4)   Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett – a japán metszést is ideértve – vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70.

(5)   A vörösálsügér-védelmi területen kívül halászati tevékenységet folytató halászhajó parancsnoka napi rendszerességgel, az egyes naptári napokon végzett halászati műveletek befejezését követően továbbítja az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt fogási jelentést. A jelentés feltünteti a fogásokra vonatkozó utolsó közlés óta halászott, fedélzeten lévő fogásmennyiségeket.

(6)   Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által benyújtott jelentések összhangban állnak az említett rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével, és azokat a 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják.

(7)   A (6) bekezdésben említett jelentéseket a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell elkészíteni.

| 13. | A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióra.” |
| --- | --- |

13.

A 30. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 9. régióra.”

| 14. | A szöveg a következő 31a. cikkel egészül ki:
  „31a. cikk
  Elektromos halászat az ICES IVc és IVb körzetben
  (1)   A 31. cikktől eltérve engedélyezhető a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászat az ICES IVc és IVb körzetben a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területtől délre:






  — | az Egyesült Királyság keleti partvonalán az é. sz. 55°-on lévő pont, |
| --- | --- | --- |

14.

A szöveg a következő 31a. cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Elektromos halászat az ICES IVc és IVb körzetben

(1)   A 31. cikktől eltérve engedélyezhető a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászat az ICES IVc és IVb körzetben a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területtől délre:

—

az Egyesült Királyság keleti partvonalán az é. sz. 55°-on lévő pont,

| — | onnan keletre az é. sz. 55°, k. h. 5°, |
| --- | --- |

—

onnan keletre az é. sz. 55°, k. h. 5°,

| — | onnan északra az é. sz. 56°, |
| --- | --- |

—

onnan északra az é. sz. 56°,

| — | végül onnan keletre Dánia nyugati partvonalán az é. sz. 56°-on lévő pont. |
| --- | --- |

—

végül onnan keletre Dánia nyugati partvonalán az é. sz. 56°-on lévő pont.

(2)   Elektromos áram felhasználásával folytatott halászat csak akkor engedélyezhető, ha:

| a) | a merevítőrudas zsákhálót használó flotta tagállamonként legfeljebb 5 %-a halászik elektromos áram segítségével; |
| --- | --- |

a)

a merevítőrudas zsákhálót használó flotta tagállamonként legfeljebb 5 %-a halászik elektromos áram segítségével;

| b) | az egyes merevítőrudas zsákhálók által felhasználható, kilowattban kifejezett elektromos áram maximális értéke legfeljebb a vonóháló méterben megadott hosszának 1,25-szöröse; |
| --- | --- |

b)

az egyes merevítőrudas zsákhálók által felhasználható, kilowattban kifejezett elektromos áram maximális értéke legfeljebb a vonóháló méterben megadott hosszának 1,25-szöröse;

| c) | az elektródák közötti tényleges feszültség legfeljebb 15 V; |
| --- | --- |

c)

az elektródák közötti tényleges feszültség legfeljebb 15 V;

| d) | a hajó olyan számítógép-vezérlésű kezelőrendszerrel van felszerelve, amely legalább az utolsó 100 hálókivetés tekintetében rögzíti a zsákhálók által felhasznált elektromos áram maximális értékét és az elektródák közötti tényleges feszültséget. A számítógépes kezelőrendszerhez illetéktelen személy nem férhet hozzá; |
| --- | --- |

d)

a hajó olyan számítógép-vezérlésű kezelőrendszerrel van felszerelve, amely legalább az utolsó 100 hálókivetés tekintetében rögzíti a zsákhálók által felhasznált elektromos áram maximális értékét és az elektródák közötti tényleges feszültséget. A számítógépes kezelőrendszerhez illetéktelen személy nem férhet hozzá;

| e) | az alín elülső részén tilos ijesztőláncot használni.” |
| --- | --- |

e)

az alín elülső részén tilos ijesztőláncot használni.”

| 15. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „32a. cikk
  Fogáskezelési és kirakodási korlátozások a nyílt tengeri hajókon
  (1)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó, az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fedélzetén található vízleválasztók rácstávolsága legfeljebb 10 milliméter lehet.
  A rácsokat hegesztéssel kell rögzíteni. Amennyiben a vízleválasztón rácsok helyett nyílások találhatók, az egyes nyílások átmérője nem haladhatja meg a 10 millimétert. A vízleválasztókhoz vezető csúszkák nyílásainak átmérője nem haladhatja meg a 15 millimétert.
  (2)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területeken üzemelő nyílt tengeri hajók esetében tilos a halaknak a puffertartályokból vagy a hűtött tengervíz-tartályokból történő, a biztonsági vonal alatti kirakodása.
  (3)   A hajóparancsnok elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes halászati hatóságainak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeihez kapcsolódó, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által hitelesített tervrajzokat, valamint azok módosításait. A hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai rendszeresen ellenőrzik a benyújtott tervrajzok pontosságát. A tervrajzok másolatának mindenkor elérhetőnek kell lennie a fedélzeten.” |
| --- | --- |

15.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„32a. cikk

Fogáskezelési és kirakodási korlátozások a nyílt tengeri hajókon

(1)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó, az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fedélzetén található vízleválasztók rácstávolsága legfeljebb 10 milliméter lehet.

A rácsokat hegesztéssel kell rögzíteni. Amennyiben a vízleválasztón rácsok helyett nyílások találhatók, az egyes nyílások átmérője nem haladhatja meg a 10 millimétert. A vízleválasztókhoz vezető csúszkák nyílásainak átmérője nem haladhatja meg a 15 millimétert.

(2)   A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területeken üzemelő nyílt tengeri hajók esetében tilos a halaknak a puffertartályokból vagy a hűtött tengervíz-tartályokból történő, a biztonsági vonal alatti kirakodása.

(3)   A hajóparancsnok elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes halászati hatóságainak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeihez kapcsolódó, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által hitelesített tervrajzokat, valamint azok módosításait. A hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai rendszeresen ellenőrzik a benyújtott tervrajzok pontosságát. A tervrajzok másolatának mindenkor elérhetőnek kell lennie a fedélzeten.”

| 16. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „34a. cikk
  Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren
  (1)   Február 14-től április 30-ig tilos fenéken vontatott vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót, mindenféle kopoltyúhálót, tükörhálót, állítóhálót vagy hasonló rögzített hálót, vagy bármilyen, horgokat használó halászeszközt használni az ICES VIIa körzetnek a következő területekkel határolt részén:






  — | Írország keleti partvonala és Észak-Írország keleti partvonala, valamint |
| --- | --- | --- |

16.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„34a. cikk

Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren

(1)   Február 14-től április 30-ig tilos fenéken vontatott vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót, mindenféle kopoltyúhálót, tükörhálót, állítóhálót vagy hasonló rögzített hálót, vagy bármilyen, horgokat használó halászeszközt használni az ICES VIIa körzetnek a következő területekkel határolt részén:

—

Írország keleti partvonala és Észak-Írország keleti partvonala, valamint

| — | a következő földrajzi koordinátákat loxodromákkal összekötő egyenes vonalak:






  — | Észak-Írországban az Ards-félsziget keleti partvonala az é. sz. 54° 30′-nél, |
| --- | --- | --- |

—

a következő földrajzi koordinátákat loxodromákkal összekötő egyenes vonalak:

—

Észak-Írországban az Ards-félsziget keleti partvonala az é. sz. 54° 30′-nél,

| — | é. sz. 54° 30′, ny. h. 04° 50′, |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 30′, ny. h. 04° 50′,

| — | é. sz. 53° 15′, ny. h. 04° 50′, |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 15′, ny. h. 04° 50′,

| — | Írország keleti partvonalán az é. sz. 53° 15′-en lévő pont. |
| --- | --- |

—

Írország keleti partvonalán az é. sz. 53° 15′-en lévő pont.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területen és időszakon belül:

| a) | engedélyezett fenékvonóháló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:






  — | 70–79 milliméteres vagy 80–99 milliméteres szembőségűek, |
| --- | --- | --- |

a)

engedélyezett fenékvonóháló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:

—

70–79 milliméteres vagy 80–99 milliméteres szembőségűek,

| — | kizárólag az engedélyezett szembőségtartományok egyikébe tartoznak, |
| --- | --- |

—

kizárólag az engedélyezett szembőségtartományok egyikébe tartoznak,

| — | minden részükön kizárólag 300 milliméternél nagyobb szemekből állnak; és |
| --- | --- |

—

minden részükön kizárólag 300 milliméternél nagyobb szemekből állnak; és

| — | azokat kizárólag a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen használják:






  — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′ |
| --- | --- | --- |

—

azokat kizárólag a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen használják:

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 20′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 20′

| — | é. sz. 54° 20′, ny. h. 04° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 20′, ny. h. 04° 50′

| — | é. sz. 54° 30′, ny. h. 05° 10′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 30′, ny. h. 05° 10′

| — | é. sz. 54° 30′, ny. h. 05° 20′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 30′, ny. h. 05° 20′

| — | é. sz. 54° 00′, ny. h. 05° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 00′, ny. h. 05° 50′

| — | é. sz. 54° 00′, ny. h. 06° 10′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 00′, ny. h. 06° 10′

| — | é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 10′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 10′

| — | é. sz. 53° 45′, ny. h. 05° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 45′, ny. h. 05° 30′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′; |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′;

| b) | engedélyezett fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:






  — | eleget tesznek az a) pontban meghatározott feltételeknek, |
| --- | --- | --- |

b)

engedélyezett fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók:

—

eleget tesznek az a) pontban meghatározott feltételeknek,

| — | elválasztó panel esetén az Ír-tenger (ICES VIIa körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet (14) mellékletében előírt műszaki jellemzőknek megfelelően készültek, és |
| --- | --- |

—

elválasztó panel esetén az Ír-tenger (ICES VIIa körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet (14) mellékletében előírt műszaki jellemzőknek megfelelően készültek, és

| — | szelektáló rács esetén megfelelnek e rendelet XIVa. melléklete 2–5. pontjának; |
| --- | --- |

—

szelektáló rács esetén megfelelnek e rendelet XIVa. melléklete 2–5. pontjának;

| c) | engedélyezett továbbá fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:






  — | é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 00′ |
| --- | --- | --- |

c)

engedélyezett továbbá fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:

—

é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 00′

| — | é. sz. 53° 45′, ny. h. 05° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 45′, ny. h. 05° 30′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 05° 30′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 06° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 06° 00′

| — | é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 45′, ny. h. 06° 00′.

34b. cikk

A kopoltyúhálók használata az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben, az ICES VIII, IX, X alterületen és a XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén

(1)   Az uniós halászhajók nem alkalmazhatnak fenékrögzítéses kopoltyúhálót, állítóhálót vagy tükörhálót olyan helyeken, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X és XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a következő halászeszközök használata engedélyezhető:

| a) | az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, 120 milliméteres vagy annál nagyobb, de 150 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, az ICES VIIIa, VIIIb, VIIId körzetben és az ICES X alterületen kivetett, 100 milliméteres vagy annál nagyobb, de 130 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, valamint az ICES VIIIc körzetben és az ICES IX alterületen kivetett, 80 milliméteres vagy annál nagyobb, de 110 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:






  — | azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják, |
| --- | --- | --- |

a)

az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, 120 milliméteres vagy annál nagyobb, de 150 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, az ICES VIIIa, VIIIb, VIIId körzetben és az ICES X alterületen kivetett, 100 milliméteres vagy annál nagyobb, de 130 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, valamint az ICES VIIIc körzetben és az ICES IX alterületen kivetett, 80 milliméteres vagy annál nagyobb, de 110 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:

—

azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,

| — | legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5,

| — | úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve, |
| --- | --- |

—

úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladja meg a 25 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladja meg a 25 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 24 óra; |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 24 óra;

| b) | 250 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű állítóhálók, amennyiben:






  — | azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják, |
| --- | --- | --- |

b)

250 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű állítóhálók, amennyiben:

—

azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,

| — | legfeljebb 15 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,33, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 15 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,33,

| — | nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal, |
| --- | --- |

—

nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 10 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 100 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 10 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 100 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 72 óra; |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 72 óra;

| c) | az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, legalább 100 milliméteres, de 130 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:






  — | azokat a térkép szerint 200 méternél mélyebb és 600 méternél sekélyebb vízben használják, |
| --- | --- | --- |

c)

az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, legalább 100 milliméteres, de 130 milliméternél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben:

—

azokat a térkép szerint 200 méternél mélyebb és 600 méternél sekélyebb vízben használják,

| — | legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,5,

| — | úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve, |
| --- | --- |

—

úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 4 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 4 tengeri mérföld, és az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 24 óra, |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 24 óra,

| — | a fedélzeten tartott fogás tömegének 85 %-át szürke tőkehal alkotja, |
| --- | --- |

—

a fedélzeten tartott fogás tömegének 85 %-át szürke tőkehal alkotja,

| — | a halászatban részt vevő hajók száma nem haladja meg a 2008-ban regisztrált szintet, |
| --- | --- |

—

a halászatban részt vevő hajók száma nem haladja meg a 2008-ban regisztrált szintet,

| — | a kikötő elhagyása előtt a halászatban részt vevő hajó parancsnoka bejegyzi a hajónaplóba a hajó fedélzetén található eszközök mennyiségét és teljes hosszát. Legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni, |
| --- | --- |

—

a kikötő elhagyása előtt a halászatban részt vevő hajó parancsnoka bejegyzi a hajónaplóba a hajó fedélzetén található eszközök mennyiségét és teljes hosszát. Legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni,

| — | a hajóparancsnok gondoskodik róla, hogy a kirakodás ideje alatt az adott hajóútra vonatkozóan az uniós hajónaplóban foglalt eszközök 90 %-a megtalálható legyen a fedélzeten, és |
| --- | --- |

—

a hajóparancsnok gondoskodik róla, hogy a kirakodás ideje alatt az adott hajóútra vonatkozóan az uniós hajónaplóban foglalt eszközök 90 %-a megtalálható legyen a fedélzeten, és

| — | az 50 kg-nál nagyobb mennyiségben kifogott valamennyi faj mennyiségét és az 50 kg-ot meghaladó visszadobott halmennyiségeket bejegyzik az uniós hajónaplóba; |
| --- | --- |

—

az 50 kg-nál nagyobb mennyiségben kifogott valamennyi faj mennyiségét és az 50 kg-ot meghaladó visszadobott halmennyiségeket bejegyzik az uniós hajónaplóba;

| d) | legalább 220 milliméter szembőségű tükörhálók az ICES IX alkörzetében, feltéve, hogy:






  — | azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják, |
| --- | --- | --- |

d)

legalább 220 milliméter szembőségű tükörhálók az ICES IX alkörzetében, feltéve, hogy:

—

azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják,

| — | legfeljebb 30 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,44, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 30 hálószem hosszúságúak, és merülési arányuk legalább 0,44,

| — | nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal, |
| --- | --- |

—

nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal,

| — | a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t, |
| --- | --- |

—

a hálók hossza egyenként legfeljebb 5 km. Az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladja meg a 20 km-t,

| — | a merítési idő legfeljebb 72 óra. |
| --- | --- |

—

a merítési idő legfeljebb 72 óra.

(3)   Ez az eltérés azonban a NEAFC szabályozási területen nem alkalmazandó.

(4)   A fenékrögzítéses kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval halászó hajók részére, minden olyan helyen, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert, az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelően halászati engedélyt kell kiadni.

(5)   A (2) bekezdés a), b), illetve d) pontjában említett eszközök közül egy időben csak az egyik tárolható a fedélzeten. A hajók az egyidejűleg kivethető hálócsoportok esetében engedélyezett maximális hossznál 20 %-kal hosszabb hálókat szállíthatnak.

(6)   A (4) bekezdésben említett halászati engedéllyel rendelkező hajó parancsnoka a kikötőből való indulás előtt és az oda való visszatérést követően a hajónaplóban rögzíti a hajókon szállított eszközök számát és hosszát, és elszámol a két mennyiség közötti esetleges különbséggel.

(7)   Az illetékes hatóságoknak jogukban áll eltávolítani a tengeren az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen talált elhagyott eszközöket a következő esetekben:

| a) | az eszköz nem megfelelően jelölt; |
| --- | --- |

a)

az eszköz nem megfelelően jelölt;

| b) | a jelzőbóják és a VMS-adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli sugarában; |
| --- | --- |

b)

a jelzőbóják és a VMS-adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli sugarában;

| c) | az eszközt olyan vizeken használták, amelyek térkép szerinti mélysége nagyobb a megengedettnél; |
| --- | --- |

c)

az eszközt olyan vizeken használták, amelyek térkép szerinti mélysége nagyobb a megengedettnél;

| d) | az eszköz illegális szembőséggel rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

az eszköz illegális szembőséggel rendelkezik.

(8)   A (4) bekezdésben említett halászati engedéllyel rendelkező hajó parancsnoka valamennyi halászati út során feljegyzi:

| — | a kivetett háló szembőségét, |
| --- | --- |

—

a kivetett háló szembőségét,

| — | a háló névleges hosszúságát, |
| --- | --- |

—

a háló névleges hosszúságát,

| — | a hálócsoportban lévő hálók számát, |
| --- | --- |

—

a hálócsoportban lévő hálók számát,

| — | a kivetett hálócsoportok számát, |
| --- | --- |

—

a kivetett hálócsoportok számát,

| — | minden egyes kivetett hálócsoport földrajzi helyzetét, |
| --- | --- |

—

minden egyes kivetett hálócsoport földrajzi helyzetét,

| — | minden egyes kivetett hálócsoport merítési mélységét, |
| --- | --- |

—

minden egyes kivetett hálócsoport merítési mélységét,

| — | minden egyes kivetett hálócsoport merítési idejét, |
| --- | --- |

—

minden egyes kivetett hálócsoport merítési idejét,

| — | az elveszített eszközök mennyiségét, utolsó ismert helyüket és az elveszítés időpontját. |
| --- | --- |

—

az elveszített eszközök mennyiségét, utolsó ismert helyüket és az elveszítés időpontját.

(9)   A (4) bekezdésben említett halászati engedély birtokában halászó hajók kizárólag a 2347/2002/EK rendelet 7. cikke szerinti, a tagállamok által kijelölt kikötőkben rakodhatnak ki.

(10)   A (2) bekezdés b) és d) pontjában említett halászeszközt használó hajók fedélzetén lévő cápamennyiség nem lehet több a fedélzeten tárolt tengeri élőlények élőtömegben mért összmennyiségének 5 %-ánál.

(11)   A Bizottság a HTMGB-vel való konzultációt követően végrehajtási aktusok útján úgy határozhat, hogy az ICES VIII, IX, X alterületen egy tagállam egyes halászati tevékenységeit mentesíti az (1)–(9) bekezdés alkalmazása alól, ha a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információból kiderül, hogy e halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogási és visszadobási mértékkel rendelkeznek.

34c. cikk

A Vizcayai-öbölben engedélyezett, egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat feltételei

(1)   Az ICES III, IV, V, VI és VII alterület és az ICES VIIIa, b, d, e körzet szürketőkehal-állományának helyreállítására vonatkozó kiegészítő technikai intézkedések megállapításáról szóló, 2002. március 19-i 494/2002/EK bizottsági rendelet (15) 5. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendelkezésektől eltérve, a merevítőrudas zsákhálók kivételével engedélyezett a 70–99 milliméteres szembőségű vonóhálók, kerítőhálók és hasonló halászeszközök használata a 494/2002/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott területen, amennyiben az adott eszköz a XIVb. melléklettel összhangban rendelkezik négyzetes hálószemekből álló panellel.

(2)   Az ICES VIIIa és VIIIb körzetben történő halászat során engedélyezett szelektáló rács és hozzá illesztett részek használata a zsákvég előtt és/vagy 60 milliméteres vagy annál nagyobb szembőségű, négyzetes hálószemekből álló panel használata a zsákvég előtti toldat alsó részén. Az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkében és 9. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 494/2002/EK rendelet 3. cikkének a) és b) pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a vonóháló azon szakaszára, ahová az említett szelektáló eszközöket felszerelik.

34d. cikk

A NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések

(1)   Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:

| | A Reykjanesi-hátság egy része:






  — | é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′ |
| --- | --- | --- |

A Reykjanesi-hátság egy része:

—

é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′

| — | é. sz. 55° 05,4804′, ny. h. 35° 58,9784′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 05,4804′, ny. h. 35° 58,9784′

| — | é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′

| — | é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00,0514′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00,0514′

| — | é. sz. 54° 00′, ny. h. 34° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 00′, ny. h. 34° 00′

| — | é. sz. 53° 54,6406′, ny. h. 34° 49,9842′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 54,6406′, ny. h. 34° 49,9842′

| — | é. sz. 53° 58,9668′, ny. h. 36° 39,1260′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 58,9668′, ny. h. 36° 39,1260′

| — | é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49,0135′.

| | Északi MAR-terület:






  — | é. sz. 59° 45′, ny. h. 33° 30′ |
| --- | --- | --- |

Északi MAR-terület:

—

é. sz. 59° 45′, ny. h. 33° 30′

| — | é. sz. 57° 30′, ny. h. 27° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 30′, ny. h. 27° 30′

| — | é. sz. 56° 45′, ny. h. 28° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 45′, ny. h. 28° 30′

| — | é. sz. 59° 15′, ny. h. 34° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 15′, ny. h. 34° 30′

| — | é. sz. 59° 45′, ny. h. 33° 30′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 45′, ny. h. 33° 30′.

| | Középső MAR-terület (Charlie-Gibbs törésöv és a szubpoláris elülső régió [Subpolar Frontal Region]):






  — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 38° 00′ |
| --- | --- | --- |

Középső MAR-terület (Charlie-Gibbs törésöv és a szubpoláris elülső régió [Subpolar Frontal Region]):

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 38° 00′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 36° 49′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 36° 49′

| — | é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 04,5327′, ny. h. 36° 49′

| — | é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 58,9914′, ny. h. 34° 41,3634′

| — | é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 54° 41,1841′, ny. h. 34° 00′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 30° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 30° 00′

| — | é. sz. 51° 30′, ny. h. 28° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 30′, ny. h. 28° 00′

| — | é. sz. 49° 00′, ny. h. 26° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 49° 00′, ny. h. 26° 30′

| — | é. sz. 49° 00′, ny. h. 30° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 49° 00′, ny. h. 30° 30′

| — | é. sz. 51° 30′, ny. h. 32° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 30′, ny. h. 32° 00′

| — | é. sz. 51° 30′, ny. h. 38° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 30′, ny. h. 38° 00′

| — | é. sz. 53° 30′, ny. h. 38° 00′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30′, ny. h. 38° 00′.

| | Déli MAR-terület:






  — | é. sz. 44° 30′, ny. h. 30° 30′ |
| --- | --- | --- |

Déli MAR-terület:

—

é. sz. 44° 30′, ny. h. 30° 30′

| — | é. sz. 44° 30′, ny. h. 27° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 30′, ny. h. 27° 00′

| — | é. sz. 43° 15′, ny. h. 27° 15′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 15′, ny. h. 27° 15′

| — | é. sz. 43° 15′, ny. h. 31° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 15′, ny. h. 31° 00′

| — | é. sz. 44° 30′, ny. h. 30° 30′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 30′, ny. h. 30° 30′.

| | Altair-fenékhegyek:






  — | é. sz. 45° 00′, ny. h. 34° 35′ |
| --- | --- | --- |

Altair-fenékhegyek:

—

é. sz. 45° 00′, ny. h. 34° 35′

| — | é. sz. 45° 00′, ny. h. 33° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 45° 00′, ny. h. 33° 45′

| — | é. sz. 44° 25′, ny. h. 33° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 25′, ny. h. 33° 45′

| — | é. sz. 44° 25′, ny. h. 34° 35′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 25′, ny. h. 34° 35′

| — | é. sz. 45° 00′, ny. h. 34° 35′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 45° 00′, ny. h. 34° 35′.

| | Antialtair-fenékhegyek:






  — | é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 50′ |
| --- | --- | --- |

Antialtair-fenékhegyek:

—

é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 50′

| — | é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 05′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 05′

| — | é. sz. 43° 25′, ny. h. 22° 05′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 25′, ny. h. 22° 05′

| — | é. sz. 43° 25′, ny. h. 22° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 25′, ny. h. 22° 50′

| — | é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 50′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 45′, ny. h. 22° 50′.

| | Hatton-pad:






  — | é. sz. 59° 26′, ny. h. 14° 30′ |
| --- | --- | --- |

Hatton-pad:

—

é. sz. 59° 26′, ny. h. 14° 30′

| — | é. sz. 59° 12′, ny. h. 15° 08′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 12′, ny. h. 15° 08′

| — | é. sz. 59° 01′, ny. h. 17° 00′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 01′, ny. h. 17° 00′

| — | é. sz. 58° 50′, ny. h. 17° 38′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 50′, ny. h. 17° 38′

| — | é. sz. 58° 30′, ny. h. 17° 52′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 30′, ny. h. 17° 52′

| — | é. sz. 58° 30′, ny. h. 18° 22′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 30′, ny. h. 18° 22′

| — | é. sz. 58° 03′, ny. h. 18° 22′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 03′, ny. h. 18° 22′

| — | é. sz. 58° 03′, ny. h. 17° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 03′, ny. h. 17° 30′

| — | é. sz. 57° 55′, ny. h. 17° 30′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 55′, ny. h. 17° 30′

| — | é. sz. 57° 45′, ny. h. 19° 15′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 45′, ny. h. 19° 15′

| — | é. sz. 58° 11,15′, ny. h. 18° 57,51′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 11,15′, ny. h. 18° 57,51′

| — | é. sz. 58° 11,57′, ny. h. 19° 11,97′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 11,57′, ny. h. 19° 11,97′

| — | é. sz. 58° 27,75′, ny. h. 19° 11,65′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 27,75′, ny. h. 19° 11,65′

| — | é. sz. 58° 39,09′, ny. h. 19° 14,28′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 39,09′, ny. h. 19° 14,28′

| — | é. sz. 58° 38,11′, ny. h. 19° 01,29′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 38,11′, ny. h. 19° 01,29′

| — | é. sz. 58° 53,14′, ny. h. 18° 43,54′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 53,14′, ny. h. 18° 43,54′

| — | é. sz. 59° 00,29′, ny. h. 18° 01,31′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 00,29′, ny. h. 18° 01,31′

| — | é. sz. 59° 08,01′, ny. h. 17° 49,31′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 08,01′, ny. h. 17° 49,31′

| — | é. sz. 59° 08,75′, ny. h. 18° 01,47′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 08,75′, ny. h. 18° 01,47′

| — | é. sz. 59° 15,16′, ny. h. 18° 01,56′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 15,16′, ny. h. 18° 01,56′

| — | é. sz. 59° 24,17′, ny. h. 17° 31,22′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 24,17′, ny. h. 17° 31,22′

| — | é. sz. 59° 21,77′, ny. h. 17° 15,36′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 21,77′, ny. h. 17° 15,36′

| — | é. sz. 59° 26,91′, ny. h. 17° 01,66′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 26,91′, ny. h. 17° 01,66′

| — | é. sz. 59° 42,69′, ny. h. 16° 45,96′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 42,69′, ny. h. 16° 45,96′

| — | é. sz. 59° 20,97′, ny. h. 15° 44,75′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 20,97′, ny. h. 15° 44,75′

| — | é. sz. 59° 21′, ny. h. 15° 40′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 21′, ny. h. 15° 40′

| — | é. sz. 59° 26′, ny. h. 14° 30′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 59° 26′, ny. h. 14° 30′.

| | A Rockalli-pad északnyugati része:






  — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 53′ |
| --- | --- | --- |

A Rockalli-pad északnyugati része:

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 53′

| — | é. sz. 57° 37′, ny. h. 14° 42′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 37′, ny. h. 14° 42′

| — | é. sz. 57° 55′, ny. h. 14° 24′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 55′, ny. h. 14° 24′

| — | é. sz. 58° 15′, ny. h. 13° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 58° 15′, ny. h. 13° 50′

| — | é. sz. 57° 57′, ny. h. 13° 09′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 57′, ny. h. 13° 09′

| — | é. sz. 57° 50′, ny. h. 13° 14′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 50′, ny. h. 13° 14′

| — | é. sz. 57° 57′, ny. h. 13° 45′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 57′, ny. h. 13° 45′

| — | é. sz. 57° 49′, ny. h. 14° 06′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 49′, ny. h. 14° 06′

| — | é. sz. 57° 29′, ny. h. 14° 19′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 29′, ny. h. 14° 19′

| — | é. sz. 57° 22′, ny. h. 14° 19′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 22′, ny. h. 14° 19′

| — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 34′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 34′

| — | é. sz. 56° 56′, ny. h. 14° 36′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 56′, ny. h. 14° 36′

| — | é. sz. 56° 56′, ny. h. 14° 51′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 56′, ny. h. 14° 51′

| — | é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 53′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 00′, ny. h. 14° 53′.

| | A Rockalli-pad délnyugati része:






  — | é. sz. 56° 24′, ny. h. 15° 37′ |
| --- | --- | --- |

A Rockalli-pad délnyugati része:

—

é. sz. 56° 24′, ny. h. 15° 37′

| — | é. sz. 56° 21′, ny. h. 14° 58′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 21′, ny. h. 14° 58′

| — | é. sz. 56° 04′, ny. h. 15° 10′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 04′, ny. h. 15° 10′

| — | é. sz. 55° 51′, ny. h. 15° 37′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 51′, ny. h. 15° 37′

| — | é. sz. 56° 10′, ny. h. 15° 52′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 10′, ny. h. 15° 52′

| — | é. sz. 56° 24′, ny. h. 15° 37′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 24′, ny. h. 15° 37′.

| | Logachev Mound:






  — | é. sz. 55° 17′, ny. h. 16° 10′ |
| --- | --- | --- |

Logachev Mound:

—

é. sz. 55° 17′, ny. h. 16° 10′

| — | é. sz. 55° 34′, ny. h. 15° 07′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 34′, ny. h. 15° 07′

| — | é. sz. 55° 50′, ny. h. 15° 15′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 50′, ny. h. 15° 15′

| — | é. sz. 55° 33′, ny. h. 16° 16′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 33′, ny. h. 16° 16′

| — | é. sz. 55° 17′, ny. h. 16° 10′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 55° 17′, ny. h. 16° 10′.

| | A Rockalli-pad nyugati része:






  — | é. sz. 57° 20′, ny. h. 16° 30′ |
| --- | --- | --- |

A Rockalli-pad nyugati része:

—

é. sz. 57° 20′, ny. h. 16° 30′

| — | é. sz. 57° 05′, ny. h. 15° 58′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 05′, ny. h. 15° 58′

| — | é. sz. 56° 21′, ny. h. 17° 17′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 21′, ny. h. 17° 17′

| — | é. sz. 56° 40′, ny. h. 17° 50′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 56° 40′, ny. h. 17° 50′

| — | é. sz. 57° 20′, ny. h. 16° 30′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 57° 20′, ny. h. 16° 30′.

(2)   Ha a NEAFC szabályozási területén belüli új vagy meglévő fenékhalászati területeken folytatott halászati műveletek során az élő korall vagy az élő szivacs mennyisége hálónként meghaladja a 60 kg élő korall és/vagy 800 kg élő szivacs küszöbértéket, a hajónak tájékoztatnia kell erről a lobogó szerinti államát, be kell szüntetnie a halászatot, és legalább két tengeri mérföldre el kell távolodnia attól a helytől, amely a rendelkezésre álló adatok szerint a legközelebb van ezen fogás pontos helyéhez.

34e. cikk

Az ICES VIIc, VIIj, VIIk körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések

(1)   Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül:

| | Belgica Mound Province:






  — | é. sz. 51° 29,4′, ny. h. 11° 51,6′ |
| --- | --- | --- |

Belgica Mound Province:

—

é. sz. 51° 29,4′, ny. h. 11° 51,6′

| — | é. sz. 51° 32,4′, ny. h. 11° 41,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 32,4′, ny. h. 11° 41,4′

| — | é. sz. 51° 15,6′, ny. h. 11° 33,0′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 15,6′, ny. h. 11° 33,0′

| — | é. sz. 51° 13,8′, ny. h. 11° 44,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 13,8′, ny. h. 11° 44,4′

| — | é. sz. 51° 29,4′, ny. h. 11° 51,6′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 29,4′, ny. h. 11° 51,6′.

| | Hovland Mound Province:






  — | é. sz. 52° 16,2′, ny. h. 13° 12,6′ |
| --- | --- | --- |

Hovland Mound Province:

—

é. sz. 52° 16,2′, ny. h. 13° 12,6′

| — | é. sz. 52° 24,0′, ny. h. 12° 58,2′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 24,0′, ny. h. 12° 58,2′

| — | é. sz. 52° 16,8′, ny. h. 12° 54,0′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 16,8′, ny. h. 12° 54,0′

| — | é. sz. 52° 16,8′, ny. h. 12° 29,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 16,8′, ny. h. 12° 29,4′

| — | é. sz. 52° 04,2′, ny. h. 12° 29,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 04,2′, ny. h. 12° 29,4′

| — | é. sz. 52° 04,2′, ny. h. 12° 52,8′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 04,2′, ny. h. 12° 52,8′

| — | é. sz. 52° 09,0′, ny. h. 12° 56,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 09,0′, ny. h. 12° 56,4′

| — | é. sz. 52° 09,0′, ny. h. 13° 10,8′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 09,0′, ny. h. 13° 10,8′

| — | é. sz. 52° 16,2′, ny. h. 13° 12,6′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 52° 16,2′, ny. h. 13° 12,6′.

| | A Porcupine-pad északnyugati része, I. terület:






  — | é. sz. 53° 30,6′, ny. h. 14° 32,4′ |
| --- | --- | --- |

A Porcupine-pad északnyugati része, I. terület:

—

é. sz. 53° 30,6′, ny. h. 14° 32,4′

| — | é. sz. 53° 35,4′, ny. h. 14° 27,6′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 35,4′, ny. h. 14° 27,6′

| — | é. sz. 53° 40,8′, ny. h. 14° 15,6′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 40,8′, ny. h. 14° 15,6′

| — | é. sz. 53° 34,2′, ny. h. 14° 11,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 34,2′, ny. h. 14° 11,4′

| — | é. sz. 53° 31,8′, ny. h. 14° 14,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 31,8′, ny. h. 14° 14,4′

| — | é. sz. 53° 24,0′, ny. h. 14° 28,8′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 24,0′, ny. h. 14° 28,8′

| — | é. sz. 53° 30,6′, ny. h. 14° 32,4′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 30,6′, ny. h. 14° 32,4′.

| | A Porcupine-pad északnyugati része, II. terület:






  — | é. sz. 53° 43,2′, ny. h. 14° 10,8′ |
| --- | --- | --- |

A Porcupine-pad északnyugati része, II. terület:

—

é. sz. 53° 43,2′, ny. h. 14° 10,8′

| — | é. sz. 53° 51,6′, ny. h. 13° 53,4′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 51,6′, ny. h. 13° 53,4′

| — | é. sz. 53° 45,6′, ny. h. 13° 49,8′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 45,6′, ny. h. 13° 49,8′

| — | é. sz. 53° 36,6′, ny. h. 14° 07,2′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 36,6′, ny. h. 14° 07,2′

| — | é. sz. 53° 43,2′, ny. h. 14° 10,8′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 53° 43,2′, ny. h. 14° 10,8′.

| | A Porcupine-pad délnyugati része:






  — | é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 15° 07,2′ |
| --- | --- | --- |

A Porcupine-pad délnyugati része:

—

é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 15° 07,2′

| — | é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 14° 55,2′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 14° 55,2′

| — | é. sz. 51° 42,0′, ny. h. 14° 55,2′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 42,0′, ny. h. 14° 55,2′

| — | é. sz. 51° 42,0′, ny. h. 15° 10,2′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 42,0′, ny. h. 15° 10,2′

| — | é. sz. 51° 49,2′, ny. h. 15° 06,0′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 49,2′, ny. h. 15° 06,0′

| — | é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 15° 07,2′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 51° 54,6′, ny. h. 15° 07,2′.

(2)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyeknek az e cikk (1) bekezdésében meghatározott védett területein halászó valamennyi nyílt tengeri hajónak szerepelnie kell az engedélyezett hajók jegyzékében, és az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban halászati engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyezett hajók jegyzékében szereplő hajók kizárólag nyílt tengeri halászeszközöket tarthatnak fedélzetükön.

(3)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyeknek az e cikk (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászni szándékozó nyílt tengeri hajók a sérülékeny mélytengeri élőhelyek védett területére való belépési szándékukról négy órával a belépést megelőzően értesítik az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkének (15) bekezdése szerinti ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tárolt halmennyiséget is.

(4)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajóknak az ilyen védett területen való tartózkodáskor teljes mértékben működőképes, biztonságos hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) kell rendelkezniük, amely teljes mértékben megfelel a vonatkozó előírásoknak.

(5)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajók óránként VMS-jelentést készítenek.

(6)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén a halászatot befejező nyílt tengeri hajók a területről való távozásukkor tájékoztatják az ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tárolt halmennyiséget is.

(7)   A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén nyílt tengeri fajokra irányuló halászat során kizárólag 16–31 milliméter vagy 32–54 milliméter szembőségű halászhálók lehetnek a fedélzeten, illetve csak ilyen hálókkal folytatható halászat.

34f. cikk

Az ICES VIIIc körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmét célzó intézkedések

(1)   Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül:

El Cachucho:

| — | é. sz. 44° 12′, ny. h. 05° 16′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 12′, ny. h. 05° 16′

| — | é. sz. 44° 12′, ny. h. 04° 26′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 12′, ny. h. 04° 26′

| — | é. sz. 43° 53′, ny. h. 04° 26′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 53′, ny. h. 04° 26′

| — | é. sz. 43° 53′, ny. h. 05° 16′ |
| --- | --- |

—

é. sz. 43° 53′, ny. h. 05° 16′

| — | é. sz. 44° 12′, ny. h. 05° 16′. |
| --- | --- |

—

é. sz. 44° 12′, ny. h. 05° 16′.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tilalomtól eltérve azok a hajók, melyek 2006, 2007 és 2008 során fenékhorogsorral halásztak ezüstös tengericompóra, halászati hatóságaiktól – az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban – halászati engedélyt kaphatnak, amellyel halászhatnak az é. sz. 44° 00,00′-től délre. Az ilyen halászati engedéllyel rendelkező halászhajók teljes hosszuktól függetlenül kötelesek teljes mértékben működőképes, biztonságos, a vonatkozó előírásoknak megfelelő VMS-t használni az (1) bekezdésben meghatározott területen folytatott halászat során.

| 17. | A 38. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

17.

A 38. cikket el kell hagyni.

| 18. | A 47. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

18.

A 47. cikket el kell hagyni.

| 19. | A 850/98/EK rendelet I., IV., XII. és XIV. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

19.

A 850/98/EK rendelet I., IV., XII. és XIV. melléklete e rendelet mellékletével összhangban módosul.

| 20. | A szöveg a XIIa. és XIVa., XIVb., XIVc. és XIVd. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

20.

A szöveg a XIIa. és XIVa., XIVb., XIVc. és XIVd. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Az 1434/98/EK rendelet módosítása

A 1434/98/EK rendelet 2. cikke a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó az ICES IIIa körzetben, a IV alterületen, az ICES VIId körzetben és az ICES IIa körzet uniós vizein.”

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2013. március 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. CREIGHTON

---

(1)  HL C 351., 2012.11.15., 83. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. február 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. február 25-i határozata.

2

(3)  HL L 347., 2009.12.24., 6. o.

3

(4)  HL L 165., 2011.6.24., 1. o.

4

(5)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

5

(6)  HL L 125., 1998.4.27., 1. o.

6

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

7

(8)  HL L 191., 1998.7.7., 10. o.

8

(9)  HL L 347., 2011.12.30., 44. o.”

9

(10)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

10

(11)  HL L 348., 2008.12.24., 20. o.

11

(12)  HL L 351., 2002.12.28., 6. o.

12

(13)  HL L 348., 2010.12.31., 17. o.”

13

(14)  HL L 41., 2002.2.13., 1. o.

14

(15)  HL L 77., 2002.3.20., 8. o.”

15

---

MELLÉKLET

A 850/98/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az I. mellékletben a táblázathoz tartozó 6. lábjegyzetet el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az I. mellékletben a táblázathoz tartozó 6. lábjegyzetet el kell hagyni.

| 2. | A IV. mellékletben a táblázat helyébe a következő szöveg lép:
  „Vontatott halászeszközök: Skagerrak és Kattegat
  Az egységes szembőségtartomány alkalmazására vonatkozó szembőségtartományok, célfajok és előírt fogási arányok













  Faj | Szembőségtartomány (mm) |
| --- | --- | --- |
| < 16 | 16–31 | 32–69 | 35–69 | 70–89 (5) | ≥ 90 |
| Célfajok legkisebb mennyisége százalékban kifejezve |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | nincs |
| Homoki angolnák (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Homoki angolnák (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Norvég tőkehal (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Mérges pókhal (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Kagylók (a Sepia kivételével) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Árcsőrű csuka (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Szürke morgóhal (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Ezüstlazac (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Spratt (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Angolna (Anguilla anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makréla (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Fattyúmakréla (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Hering (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Norvég garnéla (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Norvég homár (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Minden egyéb tengeri élőlény | | | | | | | | X |

2.

A IV. mellékletben a táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Vontatott halászeszközök: Skagerrak és Kattegat

Az egységes szembőségtartomány alkalmazására vonatkozó szembőségtartományok, célfajok és előírt fogási arányok

Faj

Szembőségtartomány (mm)

< 16

16–31

32–69

35–69

70–89 (5)

≥ 90

Célfajok legkisebb mennyisége százalékban kifejezve

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

nincs

Homoki angolnák (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Homoki angolnák (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Norvég tőkehal (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Mérges pókhal (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Kagylók (a Sepia kivételével) (1)

X

X

X

X

X

X

Árcsőrű csuka (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Szürke morgóhal (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Ezüstlazac (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Spratt (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Angolna (Anguilla anguilla)

X

X

X

X

X

X

Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makréla (Scomber spp.)

X

X

X

Fattyúmakréla (Trachurus spp.)

X

X

X

Hering (Clupea harengus)

X

X

X

Norvég garnéla (Pandalus borealis)

X

X

X

Homoki garnéla/fűrészes garnéla (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus)

X

X

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

X

X

Minden egyéb tengeri élőlény

X

| 3. | A XII. melléklet táblázata a következőképpen módosul:






  a) | a japán (Manilla) kagylóra és a polipra vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:







  „Faj | Legkisebb fogható méretek |
| --- | --- | --- | --- |
| 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével | Skagerrak/Kattegat |
| Japán (Manilla) kagyló (Venerupis philippinarum) | 35 mm | |

3.

A XII. melléklet táblázata a következőképpen módosul:

a)

a japán (Manilla) kagylóra és a polipra vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:

„Faj

Legkisebb fogható méretek

1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével

Skagerrak/Kattegat

Japán (Manilla) kagyló (Venerupis philippinarum)

35 mm

| Faj | Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével |
| --- | --- |
| Polip (Octopus Vulgaris) | A teljes területen, az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek kivételével: 750 gramm
  Az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken: 450 gramm (kibelezve)” |

Faj

Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével

Polip (Octopus Vulgaris)

A teljes területen, az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek kivételével: 750 gramm

Az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken: 450 gramm (kibelezve)”

| b) | a szardellára vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:






  Faj | Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével |
| --- | --- | --- |
| „Szardella (Engraulis encrasicolus) | A teljes területen, az ICES nyugati hosszúság 7° 23′ 48′′-től keletre található IXa körzete kivételével: 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed
  Az ICES nyugati hosszúság 7° 23′ 48′′-től keletre található IXa körzetében: 10 cm” |

b)

a szardellára vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek:

Faj

Legkisebb fogható méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével

„Szardella (Engraulis encrasicolus)

A teljes területen, az ICES nyugati hosszúság 7° 23′ 48′′-től keletre található IXa körzete kivételével: 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed

Az ICES nyugati hosszúság 7° 23′ 48′′-től keletre található IXa körzetében: 10 cm”

| 4. | A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

  „XIIa. MELLÉKLET
  Legkisebb fogható méretek a 9. régióban






  Faj | Legkisebb fogható méret: 9. régió |
| --- | --- | --- |
| Nagy rombuszhal (Psetta maxima) | 45 cm” |

4.

A szöveg a következő melléklettel egészül ki:

„XIIa. MELLÉKLET

Legkisebb fogható méretek a 9. régióban

Faj

Legkisebb fogható méret: 9. régió

Nagy rombuszhal (Psetta maxima)

45 cm”

| 5. | A XIV. melléklet a fajok közönséges nevének betűrendjében az alábbi nevekkel egészül ki:






  KÖZÖNSÉGES NÉV | TUDOMÁNYOS NÉV |
| --- | --- | --- |
| „Disznófejű hal | Capros aper |
| Ezüstös tengericompó | Phycis blennoides |
| Vörös álsügér | Sebastes spp. |
| Szardinella | Sardinella aurita” |

5.

A XIV. melléklet a fajok közönséges nevének betűrendjében az alábbi nevekkel egészül ki:

KÖZÖNSÉGES NÉV

TUDOMÁNYOS NÉV

„Disznófejű hal

Capros aper

Capros aper

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Vörös álsügér

Sebastes spp.

Sebastes

Szardinella

Sardinella aurita”

Sardinella aurita

| 6. | A szöveg a következő mellékletekkel egészül ki:„
  XIVa. MELLÉKLET
  A SZELEKTÁLÓ RÁCS JELLEMZŐI






  1. | A fajszelektáló rácsot négyzet alakú hálószemekből álló, legalább 70 milliméteres és 90 milliméternél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vonóhálókba kell beszerelni. A zsákvég legkisebb hossza 8 m. Minden olyan vonóháló használatát meg kell tiltani, amely a zsákvég bármely kerületén – az illesztést és a szegélyeket leszámítva – 100-nál több négyzet alakú hálószemet tartalmaz. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény. |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő mellékletekkel egészül ki:

XIVa. MELLÉKLET

A SZELEKTÁLÓ RÁCS JELLEMZŐI

1.

A fajszelektáló rácsot négyzet alakú hálószemekből álló, legalább 70 milliméteres és 90 milliméternél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vonóhálókba kell beszerelni. A zsákvég legkisebb hossza 8 m. Minden olyan vonóháló használatát meg kell tiltani, amely a zsákvég bármely kerületén – az illesztést és a szegélyeket leszámítva – 100-nál több négyzet alakú hálószemet tartalmaz. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény.

| 2. | A rács négyszögletes alakú. Rúdjai párhuzamosak a rács hosszanti tengelyével. A rács rúdjai közötti távolság nem haladhatja meg a 35 millimétert. A rács hálótartó dobon való tárolásának elősegítésére engedélyezett egy vagy több forgópánt használata. |
| --- | --- |

2.

A rács négyszögletes alakú. Rúdjai párhuzamosak a rács hosszanti tengelyével. A rács rúdjai közötti távolság nem haladhatja meg a 35 millimétert. A rács hálótartó dobon való tárolásának elősegítésére engedélyezett egy vagy több forgópánt használata.

| 3. | A rácsot a vonóhálóban a zsákvég és a hengeres szakasz elülső vége között, tetszőleges ponton, átlósan kell elhelyezni. A rács keretének minden oldalát rögzíteni kell a vonóhálóhoz. |
| --- | --- |

3.

A rácsot a vonóhálóban a zsákvég és a hengeres szakasz elülső vége között, tetszőleges ponton, átlósan kell elhelyezni. A rács keretének minden oldalát rögzíteni kell a vonóhálóhoz.

| 4. | A vonóháló felső részében menekülőnyílást kell kialakítani, amely a rács felső részével közvetlenül érintkezik. A menekülőnyílás hátsó szélességének meg kell egyeznie a rács szélességével; a nyílást a rács két oldala felől a hálószemek széle mentén a háló eleje felé csúcsosan kell kivágni. |
| --- | --- |

4.

A vonóháló felső részében menekülőnyílást kell kialakítani, amely a rács felső részével közvetlenül érintkezik. A menekülőnyílás hátsó szélességének meg kell egyeznie a rács szélességével; a nyílást a rács két oldala felől a hálószemek széle mentén a háló eleje felé csúcsosan kell kivágni.

| 5. | A rács elé tölcsér illeszthető, amely a halakat a vonóháló alja és a rács felé tereli. A terelőtölcsér legkisebb szembősége 70 milliméter. A terelőtölcsér legkisebb függőleges nyílása a rácsnál 15 centiméter. Szélessége a rácsnál megegyezik a rács szélességével.



  A zsákmányt méret és faj szerint szelektáló vonóháló sematikus illusztrációja. A hálóba bekerülő halakat egy terelőtölcsér a háló alja és a rács felé tereli. A nagyobb halakat a rács kivezeti a vonóhálóból, míg a kisebb halak és a norvég homárok áthaladnak a rácson és a zsákvégbe kerülnek. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég elősegíti a kisméretű halak és a fogható méret alatti norvég homárok menekülését. Az ábrán szereplő négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény. |
| --- | --- |

5.

A rács elé tölcsér illeszthető, amely a halakat a vonóháló alja és a rács felé tereli. A terelőtölcsér legkisebb szembősége 70 milliméter. A terelőtölcsér legkisebb függőleges nyílása a rácsnál 15 centiméter. Szélessége a rácsnál megegyezik a rács szélességével.

Image

A zsákmányt méret és faj szerint szelektáló vonóháló sematikus illusztrációja. A hálóba bekerülő halakat egy terelőtölcsér a háló alja és a rács felé tereli. A nagyobb halakat a rács kivezeti a vonóhálóból, míg a kisebb halak és a norvég homárok áthaladnak a rácson és a zsákvégbe kerülnek. A négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég elősegíti a kisméretű halak és a fogható méret alatti norvég homárok menekülését. Az ábrán szereplő négyzet alakú hálószemekből álló zsákvég kizárólag a Skagerrak és a Kattegat területén követelmény.

XIVb. MELLÉKLET

A VIZCAYAI-ÖBÖLBEN ENGEDÉLYEZETT, EGYES VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖKKEL VÉGZETT HALÁSZAT FELTÉTELEI

1.   A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői

A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A zsákvég kizárólag egy panellal rendelkezhet. A panelt semmiféle módon nem fedhetik el belső vagy külső tartozékok.

2.   A panel elhelyezkedése

A panelt a vonóháló hátsó kúpos szakaszában a zsákvég felső hálómezőjének közepén kell elhelyezni a toldatból és a zsákvégből álló hengeres szakasz előtt.

A panel a vonóháló szegélyétől legfeljebb 12 hálószemnyire végződik, beleértve a toldat és a vonóháló hátsó kúpos szakasza között elhelyezkedő kézi kötésű szemsort.

3.   A panel mérete

A panel hossza legalább 2 m, szélessége pedig legalább 1 m.

4.   A panel hálója

A hálószemek szembősége legalább 100 milliméter. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell vágni.

A hálót oly módon kell összeállítani, hogy a hálószemek párhuzamosan és a zsákvég hosszanti tengelyére merőleges fussanak.

A léhés egyszálas fonalból készül. A fonal vastagsága nem haladhatja meg a 4 millimétert.

5.   A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe

A panel négy oldalához szegély rögzíthető. A szegély átmérője nem haladhatja meg a 12 millimétert.

A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával.

A panel legrövidebb oldalához (pl. egy méter hosszú oldal, amely merőleges a zsákvég hosszanti tengelyére) illeszkedő legfelső részen található rombusz alakú hálószemek száma legalább a panel hosszanti oldalához illesztett teljes rombusz alakú hálószemek 0,7-del elosztott számával egyenlő.

6.   A panel vonóhálóba történő beillesztését az alábbi ábra szemlélteti.

Image

XIVc. MELLÉKLET

NÉGYZETES HÁLÓSZEMEKBŐL ÁLLÓ PANEL A 15 MÉTERNÉL HOSSZABB HAJÓK SZÁMÁRA

1.   A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői

A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A léhés egyszálas fonalból készül. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell kivágni. A hálószem mérete legalább 120 milliméter. A panel hossza legalább 3 méter, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba van beillesztve, ez esetben legalább két méter hosszúnak kell lennie.

2.   A panel elhelyezkedése

A panelt a zsákvég felső hálómezejében kell elhelyezni. A panel leghátsó széle legfeljebb 12 méterre lehet a tartozékoknak a vonóhálókra, a kerítőhálókra és a hasonló hálókra történő felszereléséről szóló, 1984. december 6-i 3440/84/EGK bizottsági rendelet (9) 8. cikkében meghatározott zsákkötéltől.

3.   A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe

A panel hosszanti oldala és a szomszédos szegély között legfeljebb két rombusz alakú nyitott hálószem lehet.

A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A zsákvég felső hálómezejében elhelyezett rombusz alakú hálószemek és a panel legrövidebb oldala közötti illesztési arány három rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez a 80 milliméteres zsákvégnél vagy két rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez a 120 milliméteres zsákvégnél, kivéve a panel szélsávjait mindkét oldalról.

XIVd. MELLÉKLET

NÉGYZETES HÁLÓSZEMEKBŐL ÁLLÓ PANEL A 15 MÉTERNÉL RÖVIDEBB HAJÓK SZÁMÁRA

1.   A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői

A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A léhés egyszálas fonalból készül. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell kivágni. A hálószem mérete legalább 110 mm. A panel hossza legalább 3 méter, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba van beillesztve, ez esetben legalább két méter hosszúnak kell lennie.

2.   A panel elhelyezkedése

A panelt a zsákvég felső hálómezejében kell elhelyezni. A panel leghátsó széle legfeljebb 12 méterre lehet a 3440/84/EGK rendelet 8. cikkében meghatározott zsákkötéltől.

3.   A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe

A panel hosszanti oldala és a szomszédos szegély között legfeljebb két rombusz alakú nyitott hálószem lehet. A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A zsákvég felső hálómezejében elhelyezett rombusz alakú hálószemek és a panel legrövidebb oldala közötti illesztési arány két rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez, kivéve az ablak szélsávjait mindkét oldalról.

---

(1)  Kizárólag az alapvonalaktól számított négy mérföldön belül.

1

(2)  Az alapvonalaktól számított négy mérföldön kívül.

2

(3)  Március 1-jétől október 31-ig a Skagerrak területén, és március 1-jétől július 31-ig a Kattegat területén.

3

(4)  November 1-jétől február utolsó napjáig a Skagerrak területén, augusztus 1-jétől február utolsó napjáig a Kattegat területén.

4

(5)  E szembőségtartomány alkalmazásakor a zsákvéget szelektáló ráccsal ellátott, négyzet alakú hálószemekből álló léhésből kell összeállítani e rendelet XIVa. mellékletével összhangban.

5

(6)  A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, makréla, szárnyas rombuszhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár bármilyen keveréke nem lehet több 10 %-nál.

6

(7)  A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, hering, makréla, szárnyas rombuszhal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal, norvég homár és homár bármilyen keveréke nem lehet több 50 %-nál.

7

(8)  A fedélzeten tárolt fogásban a tőkehal, foltos tőkehal, szürke tőkehal, sima lepényhal, vörös lepényhal, kisfejű lepényhal, közönséges nyelvhal, nagy rombuszhal, sima rombuszhal, érdes lepényhal, nyelvhal, vékonybajszú tőkehal, közönséges lepényhal, fekete tőkehal és homár bármilyen keveréke nem lehet több 60 %-nál.”

8

(9)  HL L 318., 1984.12.7., 23. o.

9

---

| 20.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/23

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 228/2013/EU RENDELETE

(2013. március 13.)

az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére, 43. cikke (2) bekezdésére és 349. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági ágazatban azon nehézségek orvoslására szolgáló egyedi intézkedéseket, amelyek az Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 349. cikkében említett legkülső régiói kivételes helyzetéből fakadnak, a 247/2006/EK tanácsi rendelet (3) állapította meg. Ezek az intézkedések az egyes régiók részére szánt támogatási programok útján valósulnak meg, amely programok létfontosságú eszközök e régiók mezőgazdasági termékekkel való ellátása szempontjából. Mivel a jelenlegi intézkedéseket – többek között a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése miatt – naprakésszé kell tenni, a 247/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyette új rendeletet kell elfogadni. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági ágazatban azon nehézségek orvoslására szolgáló egyedi intézkedéseket, amelyek az Uniónak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 349. cikkében említett legkülső régiói kivételes helyzetéből fakadnak, a 247/2006/EK tanácsi rendelet (3) állapította meg. Ezek az intézkedések az egyes régiók részére szánt támogatási programok útján valósulnak meg, amely programok létfontosságú eszközök e régiók mezőgazdasági termékekkel való ellátása szempontjából. Mivel a jelenlegi intézkedéseket – többek között a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése miatt – naprakésszé kell tenni, a 247/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyette új rendeletet kell elfogadni.

| (2) | Meg kell határozni azokat az alapvető célkitűzéseket, amelyeknek a megvalósításához az Unió legkülső régiói támogatását szolgáló rendszer hozzájárul. |
| --- | --- |

(2)

Meg kell határozni azokat az alapvető célkitűzéseket, amelyeknek a megvalósításához az Unió legkülső régiói támogatását szolgáló rendszer hozzájárul.

| (3) | Meg kell továbbá határozni a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programok (a továbbiakban: a POSEI programok) tartalmát, amelyet a szubszidiaritás elvével összhangban az érintett tagállamoknak a legmegfelelőbb földrajzi szinten kell megállapítaniuk, és amelyet az érintett tagállamoknak kell a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell továbbá határozni a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programok (a továbbiakban: a POSEI programok) tartalmát, amelyet a szubszidiaritás elvével összhangban az érintett tagállamoknak a legmegfelelőbb földrajzi szinten kell megállapítaniuk, és amelyet az érintett tagállamoknak kell a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtaniuk.

| (4) | Az Unió legkülső régiói támogatását szolgáló rendszer célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása érdekében a POSEI programoknak tartalmazniuk kell olyan intézkedéseket, amelyek garantálják a mezőgazdasági termékekkel való ellátást, valamint a helyi mezőgazdasági termelés fenntartását és fejlődését. Harmonizálni kell az érintett régiókra vonatkozó programozás szintjét, és rendszerbe kell foglalni a Bizottság és a tagállamok közötti partnerségi politikát. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió legkülső régiói támogatását szolgáló rendszer célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása érdekében a POSEI programoknak tartalmazniuk kell olyan intézkedéseket, amelyek garantálják a mezőgazdasági termékekkel való ellátást, valamint a helyi mezőgazdasági termelés fenntartását és fejlődését. Harmonizálni kell az érintett régiókra vonatkozó programozás szintjét, és rendszerbe kell foglalni a Bizottság és a tagállamok közötti partnerségi politikát.

| (5) | A szubszidiaritás elvét alkalmazva és a rugalmasság érdekében – amely elvek a legkülső régiók támogatási rendszeréhez elfogadott programozási megközelítés alapját képezik – a tagállam által kijelölt hatóságok módosításokat javasolhatnak a programban, hogy az igazodjon a legkülső régiók valós helyzetéhez. Lehetővé kell tenni, hogy ezek a hatóságok módosíthassák a POSEI programokat az adminisztratív egyszerűsítés elvével összhangban, feltéve, hogy ezzel nem veszélyeztetik a POSEI programok hatékonyságát és az azokra vonatkozóan biztosított pénzügyi eszközöket. Ugyanezen szellemben a programok módosítására szolgáló eljárást hozzá kell igazítani az egyes módosítási típusok relevanciájának szintjéhez. |
| --- | --- |

(5)

A szubszidiaritás elvét alkalmazva és a rugalmasság érdekében – amely elvek a legkülső régiók támogatási rendszeréhez elfogadott programozási megközelítés alapját képezik – a tagállam által kijelölt hatóságok módosításokat javasolhatnak a programban, hogy az igazodjon a legkülső régiók valós helyzetéhez. Lehetővé kell tenni, hogy ezek a hatóságok módosíthassák a POSEI programokat az adminisztratív egyszerűsítés elvével összhangban, feltéve, hogy ezzel nem veszélyeztetik a POSEI programok hatékonyságát és az azokra vonatkozóan biztosított pénzügyi eszközöket. Ugyanezen szellemben a programok módosítására szolgáló eljárást hozzá kell igazítani az egyes módosítási típusok relevanciájának szintjéhez.

| (6) | A legkülső régiók alapvető mezőgazdasági termékekkel való ellátásának biztosítása, valamint az e térségek rendkívül távoli elhelyezkedéséből fakadó többletköltségek mérséklése érdekében helyénvaló egyedi ellátási szabályokat bevezetni. A legkülső régiók kivételes földrajzi helyzetéből adódóan ugyanis az emberi fogyasztásra, feldolgozásra, valamint a mezőgazdasági input anyagnak szánt alapvető fontosságú termékekkel történő ellátás szállítási többletköltségekkel jár. A legkülső régiók gazdasági szereplői és termelői számára további korlátokat jelentenek ezenkívül a rendkívüli távoli fekvésből következő egyéb objektív tényezők, különösen a szigetjelleg és a kis terület, amelyek komolyan hátráltatják tevékenységüket. E hátrányok csökkenthetők ezen alapvető fontosságú termékek árának mérséklésével. Az egyedi ellátási szabályok ugyanakkor semmi esetre sem lehetnek a helyi termékek és azok fejlesztése sérelmére. |
| --- | --- |

(6)

A legkülső régiók alapvető mezőgazdasági termékekkel való ellátásának biztosítása, valamint az e térségek rendkívül távoli elhelyezkedéséből fakadó többletköltségek mérséklése érdekében helyénvaló egyedi ellátási szabályokat bevezetni. A legkülső régiók kivételes földrajzi helyzetéből adódóan ugyanis az emberi fogyasztásra, feldolgozásra, valamint a mezőgazdasági input anyagnak szánt alapvető fontosságú termékekkel történő ellátás szállítási többletköltségekkel jár. A legkülső régiók gazdasági szereplői és termelői számára további korlátokat jelentenek ezenkívül a rendkívüli távoli fekvésből következő egyéb objektív tényezők, különösen a szigetjelleg és a kis terület, amelyek komolyan hátráltatják tevékenységüket. E hátrányok csökkenthetők ezen alapvető fontosságú termékek árának mérséklésével. Az egyedi ellátási szabályok ugyanakkor semmi esetre sem lehetnek a helyi termékek és azok fejlesztése sérelmére.

| (7) | Ennek érdekében a Szerződés 28. cikkétől eltérve, egyes mezőgazdasági termékek harmadik országokból történő behozatalát mentesíteni kell az alkalmazandó behozatali vámok alól. Az Unió vámterületére aktív feldolgozási szabályok vagy vámraktározási eljárás keretében bekerülő termékeket – származásuk és a rájuk az Unió jogának rendelkezései alapján alkalmazandó vámkezelés figyelembevétele érdekében – az egyedi ellátási szabályok kedvezményeiben való részesedés céljából közvetlenül behozott termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(7)

Ennek érdekében a Szerződés 28. cikkétől eltérve, egyes mezőgazdasági termékek harmadik országokból történő behozatalát mentesíteni kell az alkalmazandó behozatali vámok alól. Az Unió vámterületére aktív feldolgozási szabályok vagy vámraktározási eljárás keretében bekerülő termékeket – származásuk és a rájuk az Unió jogának rendelkezései alapján alkalmazandó vámkezelés figyelembevétele érdekében – az egyedi ellátási szabályok kedvezményeiben való részesedés céljából közvetlenül behozott termékeknek kell tekinteni.

| (8) | Az árak legkülső régiókban történő csökkentésével, valamint a régiók nagyon távoli elhelyezkedéséből származó többletköltségek mérséklésével kapcsolatos célkitűzések hatékony megvalósítása céljából indokolt támogatni az Unió termékeinek a legkülső régiókba történő szállítását. A támogatásnak figyelembe kell vennie a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeit, a harmadik országokba irányuló kivitel esetén alkalmazott árakat, valamint a mezőgazdasági input anyagok és a feldolgozásra szánt termékek esetében a távoli elhelyezkedésből, különösen az elszigeteltségből, a kis területből, a nehéz domborzati és éghajlati viszonyaikból és a szigetek elszórtságából adódó többletköltségeket. |
| --- | --- |

(8)

Az árak legkülső régiókban történő csökkentésével, valamint a régiók nagyon távoli elhelyezkedéséből származó többletköltségek mérséklésével kapcsolatos célkitűzések hatékony megvalósítása céljából indokolt támogatni az Unió termékeinek a legkülső régiókba történő szállítását. A támogatásnak figyelembe kell vennie a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeit, a harmadik országokba irányuló kivitel esetén alkalmazott árakat, valamint a mezőgazdasági input anyagok és a feldolgozásra szánt termékek esetében a távoli elhelyezkedésből, különösen az elszigeteltségből, a kis területből, a nehéz domborzati és éghajlati viszonyaikból és a szigetek elszórtságából adódó többletköltségeket.

| (9) | A hagyományos ágazatok támogatása annál is inkább szükséges, mert lehetővé teszi versenyképességük fenntartását az Unió piacán a harmadik országok által támasztott versennyel szemben. Programjaik kidolgozásakor a tagállamoknak ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a legkülső régiókban folytatott mezőgazdasági tevékenységek sokféleségét is. |
| --- | --- |

(9)

A hagyományos ágazatok támogatása annál is inkább szükséges, mert lehetővé teszi versenyképességük fenntartását az Unió piacán a harmadik országok által támasztott versennyel szemben. Programjaik kidolgozásakor a tagállamoknak ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a legkülső régiókban folytatott mezőgazdasági tevékenységek sokféleségét is.

| (10) | A legkülső régiók végfelhasználói kárára történő spekulációk elkerülése érdekében helyénvaló előírni, hogy csak a megbízható és kifogástalan piaci minőségű termékek támogathatóak az egyedi ellátási szabályok keretében. |
| --- | --- |

(10)

A legkülső régiók végfelhasználói kárára történő spekulációk elkerülése érdekében helyénvaló előírni, hogy csak a megbízható és kifogástalan piaci minőségű termékek támogathatóak az egyedi ellátási szabályok keretében.

| (11) | Indokolt előírni a rendszer működésének szabályait, különös tekintettel a gazdasági szereplők nyilvántartása és egy tanúsítványrendszer létrehozására vonatkozóan, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (4) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 130. és 161. cikkében előírt engedélyek mintájára. |
| --- | --- |

(11)

Indokolt előírni a rendszer működésének szabályait, különös tekintettel a gazdasági szereplők nyilvántartása és egy tanúsítványrendszer létrehozására vonatkozóan, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (4) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) 130. és 161. cikkében előírt engedélyek mintájára.

| (12) | Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó műveletek nyomon követése szükségessé teszi az érintett termékek adminisztratív ellenőrzését a legkülső régiókba történő behozataluk vagy belépésük, valamint az innen történő kivitelük vagy elszállításuk alkalmával. Továbbá az egyedi ellátási szabályok céljainak elérése érdekében a szabályok gazdasági előnyeinek jelentkezniük kell a termelési költségek szintjén, és az árakat egészen a végfelhasználó szintjéig csökkenteniük kell. Ennélfogva helyénvaló előírni, hogy ezek csak abban az esetben nyújthatók, amennyiben hatékonyan fejtik ki hatásukat, ezért e célból megfelelő ellenőrzéseket kell folytatni. |
| --- | --- |

(12)

Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó műveletek nyomon követése szükségessé teszi az érintett termékek adminisztratív ellenőrzését a legkülső régiókba történő behozataluk vagy belépésük, valamint az innen történő kivitelük vagy elszállításuk alkalmával. Továbbá az egyedi ellátási szabályok céljainak elérése érdekében a szabályok gazdasági előnyeinek jelentkezniük kell a termelési költségek szintjén, és az árakat egészen a végfelhasználó szintjéig csökkenteniük kell. Ennélfogva helyénvaló előírni, hogy ezek csak abban az esetben nyújthatók, amennyiben hatékonyan fejtik ki hatásukat, ezért e célból megfelelő ellenőrzéseket kell folytatni.

| (13) | Tekintettel arra, hogy az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségek a legkülső régiók ellátási igényeire korlátozódnak, e szabályok nem gyengíthetik a belső piac megfelelő működését. Hasonlóképpen nem vezethetnek ezen egyedi ellátási szabályok a kereskedelem eltérítéséhez az érintett termékek körében. Ezért meg kell tiltani e termékeknek a legkülső régiókból történő továbbszállítását vagy kivitelét. Meg kell azonban engedni e termékek továbbszállítását vagy kivitelét, ha az egyedi ellátási szabályokból származó pénzügyi előny visszatérítésre kerül. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel arra, hogy az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségek a legkülső régiók ellátási igényeire korlátozódnak, e szabályok nem gyengíthetik a belső piac megfelelő működését. Hasonlóképpen nem vezethetnek ezen egyedi ellátási szabályok a kereskedelem eltérítéséhez az érintett termékek körében. Ezért meg kell tiltani e termékeknek a legkülső régiókból történő továbbszállítását vagy kivitelét. Meg kell azonban engedni e termékek továbbszállítását vagy kivitelét, ha az egyedi ellátási szabályokból származó pénzügyi előny visszatérítésre kerül.

| (14) | A feldolgozott termékek tekintetében indokolt a legkülső területek közötti kereskedelem engedélyezése annak érdekében, hogy e területek között kereskedelmi kapcsolatok jöhessenek létre. Figyelembe kell venni a regionális kereskedelem keretében zajló kereskedelmi forgalmat és a legkülső területeken az Unió többi részébe vagy harmadik országokba irányuló hagyományos kivitelt és szállításokat, és engedélyezni kell valamennyi ilyen régió számára a feldolgozott termékek hagyományos kereskedelmi forgalomnak megfelelő kivitelét. Az egyértelműség kedvéért e hagyományosan kivitt vagy továbbszállított mennyiségek meghatározása céljából meg kell határozni a referencia-időszakot. |
| --- | --- |

(14)

A feldolgozott termékek tekintetében indokolt a legkülső területek közötti kereskedelem engedélyezése annak érdekében, hogy e területek között kereskedelmi kapcsolatok jöhessenek létre. Figyelembe kell venni a regionális kereskedelem keretében zajló kereskedelmi forgalmat és a legkülső területeken az Unió többi részébe vagy harmadik országokba irányuló hagyományos kivitelt és szállításokat, és engedélyezni kell valamennyi ilyen régió számára a feldolgozott termékek hagyományos kereskedelmi forgalomnak megfelelő kivitelét. Az egyértelműség kedvéért e hagyományosan kivitt vagy továbbszállított mennyiségek meghatározása céljából meg kell határozni a referencia-időszakot.

| (15) | Megfelelő intézkedéseket kell hozni az Azori-szigetek cukorfeldolgozó ágazata szükséges szerkezetátalakításának lehetővé tétele érdekében. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük azt, hogy az azori-szigeteki cukorágazat életképessé tételéhez biztosítani kell a termelés és feldolgozás bizonyos szintjét. Ennek fényében az Azori-szigetek részére kivételesen engedélyezni kell, hogy – az éves határértékek fokozatos csökkentése mellett – egy meghatározott, ötéves időszakban az Unió többi részébe szállítsák a hagyományos forgalmat meghaladó mennyiségű cukrot. Mivel az újraszállítható mennyiségek arányosak lesznek és szigorúan a helyi cukortermelés és -feldolgozás életképességének biztosításához szükséges mértékre korlátozódnak, az Azori-szigetekről származó, átmeneti cukorszállítás nem fogja hátrányosan érinteni az Unió belső piacát. |
| --- | --- |

(15)

Megfelelő intézkedéseket kell hozni az Azori-szigetek cukorfeldolgozó ágazata szükséges szerkezetátalakításának lehetővé tétele érdekében. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük azt, hogy az azori-szigeteki cukorágazat életképessé tételéhez biztosítani kell a termelés és feldolgozás bizonyos szintjét. Ennek fényében az Azori-szigetek részére kivételesen engedélyezni kell, hogy – az éves határértékek fokozatos csökkentése mellett – egy meghatározott, ötéves időszakban az Unió többi részébe szállítsák a hagyományos forgalmat meghaladó mennyiségű cukrot. Mivel az újraszállítható mennyiségek arányosak lesznek és szigorúan a helyi cukortermelés és -feldolgozás életképességének biztosításához szükséges mértékre korlátozódnak, az Azori-szigetekről származó, átmeneti cukorszállítás nem fogja hátrányosan érinteni az Unió belső piacát.

| (16) | Az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek ellátására szánt, kvótán felüli cukor vonatkozásában továbbra is indokolt az importvámok alóli mentességi szabályok alkalmazása. Helyénvaló az Azori-szigetek számára engedélyezni azt is, hogy előzetes ellátási mérlege erejéig importvám-mentességet élvezzenek a nyers nádcukor tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

Az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek ellátására szánt, kvótán felüli cukor vonatkozásában továbbra is indokolt az importvámok alóli mentességi szabályok alkalmazása. Helyénvaló az Azori-szigetek számára engedélyezni azt is, hogy előzetes ellátási mérlege erejéig importvám-mentességet élvezzenek a nyers nádcukor tekintetében.

| (17) | Az egyedi ellátási szabályok alapján a Kanári-szigetek ellátását eddig a 1901 90 99 KN-kód (növényi zsiradékot tartalmazó sovány tejpor) alá tartozó, ipari feldolgozásra szánt, sovány tejpor segítségével biztosították. Helyénvaló továbbra is lehetővé tenni az e termékkel való ellátást, amely termék a helyi táplálkozási szokások hagyományos részévé vált. |
| --- | --- |

(17)

Az egyedi ellátási szabályok alapján a Kanári-szigetek ellátását eddig a 1901 90 99 KN-kód (növényi zsiradékot tartalmazó sovány tejpor) alá tartozó, ipari feldolgozásra szánt, sovány tejpor segítségével biztosították. Helyénvaló továbbra is lehetővé tenni az e termékkel való ellátást, amely termék a helyi táplálkozási szokások hagyományos részévé vált.

| (18) | Mivel a rizst a helyi kereslet lefedésére nem kellő mennyiségben előállító Réunion táplálkozási szokásainak egyik alapvető eleme a rizs, és mivel a szigeten sok éve működnek rizsfeldolgozó és rizstisztító üzemek, helyénvaló továbbra is fenntartani e termék Réunion területére történő bevitelének teljes vámmentességét. |
| --- | --- |

(18)

Mivel a rizst a helyi kereslet lefedésére nem kellő mennyiségben előállító Réunion táplálkozási szokásainak egyik alapvető eleme a rizs, és mivel a szigeten sok éve működnek rizsfeldolgozó és rizstisztító üzemek, helyénvaló továbbra is fenntartani e termék Réunion területére történő bevitelének teljes vámmentességét.

| (19) | A legkülső régiók mezőgazdasági termelését támogató uniós politika számos terméket, valamint az e termékek előállítását, forgalmazását vagy feldolgozását elősegítő intézkedéseket foglalt magába. Az intézkedések hatékonynak bizonyultak, és biztosították, hogy a mezőgazdasági tevékenységek fennmaradjanak és fejlődjenek. Az Uniónak a továbbiakban is indokolt támogatnia a legkülső régiók környezeti, szociális és gazdasági egyensúlyának alapvető elemét jelentő termelést. A tapasztalat azt mutatja, hogy – a vidékfejlesztési politika mintájára – a helyi hatóságokkal való megerősített partnerség lehetővé teheti az érintett legkülső régiók sajátos problémáinak pontosabb megértését. Ennek megfelelően a helyi termelést továbbra is támogatni kell a POSEI programokon keresztül. |
| --- | --- |

(19)

A legkülső régiók mezőgazdasági termelését támogató uniós politika számos terméket, valamint az e termékek előállítását, forgalmazását vagy feldolgozását elősegítő intézkedéseket foglalt magába. Az intézkedések hatékonynak bizonyultak, és biztosították, hogy a mezőgazdasági tevékenységek fennmaradjanak és fejlődjenek. Az Uniónak a továbbiakban is indokolt támogatnia a legkülső régiók környezeti, szociális és gazdasági egyensúlyának alapvető elemét jelentő termelést. A tapasztalat azt mutatja, hogy – a vidékfejlesztési politika mintájára – a helyi hatóságokkal való megerősített partnerség lehetővé teheti az érintett legkülső régiók sajátos problémáinak pontosabb megértését. Ennek megfelelően a helyi termelést továbbra is támogatni kell a POSEI programokon keresztül.

| (20) | A legkülső régiókban előállított termékek forgalmazásának elősegítése érdekében helyénvaló az említett termékeknek az előállítási régión kívüli forgalmazását célzó támogatást nyújtani, figyelembe véve a legkülső régióknak a fogyasztói piacoktól való nagy távolságukból és a kettős tárolás szükségességéből fakadó jelentős többletköltségeit, amely tényezők jelentős, a belső piaci versenyképességüket érintő versenyhátrányt okoznak a legkülső régiók számára. Ezek a tényezők indokolják a POSEI rendszer felülvizsgálatának szükségességét a közeljövőben. |
| --- | --- |

(20)

A legkülső régiókban előállított termékek forgalmazásának elősegítése érdekében helyénvaló az említett termékeknek az előállítási régión kívüli forgalmazását célzó támogatást nyújtani, figyelembe véve a legkülső régióknak a fogyasztói piacoktól való nagy távolságukból és a kettős tárolás szükségességéből fakadó jelentős többletköltségeit, amely tényezők jelentős, a belső piaci versenyképességüket érintő versenyhátrányt okoznak a legkülső régiók számára. Ezek a tényezők indokolják a POSEI rendszer felülvizsgálatának szükségességét a közeljövőben.

| (21) | Helyénvaló meghatározni a helyi mezőgazdasági termelést támogató intézkedések megállapításához a POSEI programok keretében minimálisan feltüntetendő elemeket, különösen a hely bemutatását, a javasolt stratégiát, a célkitűzéseket és az intézkedéseket. Meg kell állapítani továbbá az ezen intézkedések és az egyéb uniós szakpolitikák összhangjának alapjául szolgáló elveket a támogatások közötti esetleges összeegyeztethetetlenségek és ellentmondások elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(21)

Helyénvaló meghatározni a helyi mezőgazdasági termelést támogató intézkedések megállapításához a POSEI programok keretében minimálisan feltüntetendő elemeket, különösen a hely bemutatását, a javasolt stratégiát, a célkitűzéseket és az intézkedéseket. Meg kell állapítani továbbá az ezen intézkedések és az egyéb uniós szakpolitikák összhangjának alapjául szolgáló elveket a támogatások közötti esetleges összeegyeztethetetlenségek és ellentmondások elkerülése érdekében.

| (22) | A rendelet alkalmazása céljából a POSEI program tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtás finanszírozását szolgáló intézkedéseket is tartalmazhat. |
| --- | --- |

(22)

A rendelet alkalmazása céljából a POSEI program tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtás finanszírozását szolgáló intézkedéseket is tartalmazhat.

| (23) | A legkülső régiók mezőgazdasági termelőit ösztönözni kell, hogy továbbra is minőségi termékeket állítsanak elő, valamint támogatni kell ezek forgalmazását. E célból előnyösnek bizonyulhat az e rendelet által bevezetett embléma és az Unió által bevezetett egyéb formájú minőségi tanúsítványok használata. |
| --- | --- |

(23)

A legkülső régiók mezőgazdasági termelőit ösztönözni kell, hogy továbbra is minőségi termékeket állítsanak elő, valamint támogatni kell ezek forgalmazását. E célból előnyösnek bizonyulhat az e rendelet által bevezetett embléma és az Unió által bevezetett egyéb formájú minőségi tanúsítványok használata.

| (24) | A legkülső régiókban található egyes mezőgazdasági üzemek vagy feldolgozó és forgalmazó tevékenységet folytató vállalkozások komoly strukturális hiányosságokat mutatnak, és sajátos nehézségekkel küzdenek. Ezért az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (5) 26. cikkének (2) bekezdése és 28. cikkének (2) bekezdése a legkülső régiók egyes beruházástípusai esetében kedvezőbb támogatási mértékeket határoz meg. |
| --- | --- |

(24)

A legkülső régiókban található egyes mezőgazdasági üzemek vagy feldolgozó és forgalmazó tevékenységet folytató vállalkozások komoly strukturális hiányosságokat mutatnak, és sajátos nehézségekkel küzdenek. Ezért az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (5) 26. cikkének (2) bekezdése és 28. cikkének (2) bekezdése a legkülső régiók egyes beruházástípusai esetében kedvezőbb támogatási mértékeket határoz meg.

| (25) | Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkének (1) bekezdése mentesíti a legkülső régiókat az említett rendeletben említett erdészeti támogatás nyújtására vonatkozó korlátozás alól. |
| --- | --- |

(25)

Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikkének (1) bekezdése mentesíti a legkülső régiókat az említett rendeletben említett erdészeti támogatás nyújtására vonatkozó korlátozás alól.

| (26) | Az 1698/2005/EK rendelet meghatározza az évente agrár-környezetvédelmi kifizetés keretében rendelkezésre bocsátható legnagyobb összegeket. Figyelembe véve az Azori-szigetek egyes nagyon érzékeny legelőterületeinek egyedi környezeti helyzetét, valamint a mezőgazdasági földterület tájképének, biológiai sokféleségének és hagyományos jellegzetességeinek – nevezetesen a madeirai és kanári-szigeteki teraszos művelésű területeket – megőrzését, valamint a legkülső régiókban a kőfalak megóvását, rendelkezni kell arról, hogy meghatározott intézkedések esetében ezen összegek a kétszeresükre legyenek növelhetők. |
| --- | --- |

(26)

Az 1698/2005/EK rendelet meghatározza az évente agrár-környezetvédelmi kifizetés keretében rendelkezésre bocsátható legnagyobb összegeket. Figyelembe véve az Azori-szigetek egyes nagyon érzékeny legelőterületeinek egyedi környezeti helyzetét, valamint a mezőgazdasági földterület tájképének, biológiai sokféleségének és hagyományos jellegzetességeinek – nevezetesen a madeirai és kanári-szigeteki teraszos művelésű területeket – megőrzését, valamint a legkülső régiókban a kőfalak megóvását, rendelkezni kell arról, hogy meghatározott intézkedések esetében ezen összegek a kétszeresükre legyenek növelhetők.

| (27) | A legkülső régiókban folytatott mezőgazdasági termelés – e területek távoli elhelyezkedéséből, ezenbelül azok távoli fekvéséből, szigetjellegéből, kis területéből, domborzatából és éghajlatából, valamint a gazdaság kisszámú terméktől való függéséből adódó – sajátos korlátainak enyhítése érdekében el lehet térni azon következetes bizottsági politikától, amely nem engedélyezi az állami működési támogatást a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek termelése, feldolgozása és forgalmazása tekintetében. A mezőgazdasági termelés alapvető szerepet játszik a vidéki területek dinamizálásában és a lakosság helyben tartásában, mivel a legkülső vidéki térségeket különösen érinti a népesség elöregedése, az alacsony népsűrűség és egyes esetekben az elnéptelenedés. |
| --- | --- |

(27)

A legkülső régiókban folytatott mezőgazdasági termelés – e területek távoli elhelyezkedéséből, ezenbelül azok távoli fekvéséből, szigetjellegéből, kis területéből, domborzatából és éghajlatából, valamint a gazdaság kisszámú terméktől való függéséből adódó – sajátos korlátainak enyhítése érdekében el lehet térni azon következetes bizottsági politikától, amely nem engedélyezi az állami működési támogatást a Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékek termelése, feldolgozása és forgalmazása tekintetében. A mezőgazdasági termelés alapvető szerepet játszik a vidéki területek dinamizálásában és a lakosság helyben tartásában, mivel a legkülső vidéki térségeket különösen érinti a népesség elöregedése, az alacsony népsűrűség és egyes esetekben az elnéptelenedés.

| (28) | A legkülső régiókból származó mezőgazdasági termények növény-egészségügyi állapotát sajátos problémák érintik, így például az élősködők érkezése, amely a behozatal mennyiségének növekedésével, az éghajlati viszonyokkal, valamint az e területeken korábban alkalmazott megelőző intézkedések elégtelenségével függ össze. Indokolt ezért a károsítók – többek között fenntartható biológiai, a környezetet tiszteletben tartó módszerekkel is történő – leküzdésére irányuló programokat létrehozni, és meghatározni az Unió e programok megvalósításában való pénzügyi részvételét, figyelembe véve, hogy a többéves pénzügyi keretben a tervek szerint e programok finanszírozása 2014-től egy másik költségvetési fejezet alá fog tartozni. |
| --- | --- |

(28)

A legkülső régiókból származó mezőgazdasági termények növény-egészségügyi állapotát sajátos problémák érintik, így például az élősködők érkezése, amely a behozatal mennyiségének növekedésével, az éghajlati viszonyokkal, valamint az e területeken korábban alkalmazott megelőző intézkedések elégtelenségével függ össze. Indokolt ezért a károsítók – többek között fenntartható biológiai, a környezetet tiszteletben tartó módszerekkel is történő – leküzdésére irányuló programokat létrehozni, és meghatározni az Unió e programok megvalósításában való pénzügyi részvételét, figyelembe véve, hogy a többéves pénzügyi keretben a tervek szerint e programok finanszírozása 2014-től egy másik költségvetési fejezet alá fog tartozni.

| (29) | A Madeirán és a Kanári-szigeteken a leginkább elterjedt mezőgazdasági kultúrát jelentő – és az Azori-szigetek számára is nagyon fontos – szőlőtermesztés fenntartása gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból elengedhetetlen. A termelés támogatásának elősegítése céljából e régiókban a szőlőtermő területek termelésből való végleges kivonására adott támogatást, az 1234/2007/EK rendeletben előírt piaci mechanizmusokat és a Kanári-szigetek esetében a telepítési jogok rendszerét nem célszerű alkalmazni. Mindamellett a Kanári-szigeteken lehetővé kell tenni a krízislepárlás alkalmazását abban az esetben, ha minőségi problémák miatt a piacon rendkívüli zavarok jelentkeznek. Ezenkívül Madeirának és az Azori-szigeteknek az 1234/2007/EK rendelet által tiltott hibrid szőlőfajtákkal telepített területein műszaki és társadalmi-gazdasági nehézségek akadályozták az előírt határidőben történő teljes átállást. Az ezen szőlőterületekről származó bor kizárólag a helyi hagyományos borfogyasztást szolgálhatja. |
| --- | --- |

(29)

A Madeirán és a Kanári-szigeteken a leginkább elterjedt mezőgazdasági kultúrát jelentő – és az Azori-szigetek számára is nagyon fontos – szőlőtermesztés fenntartása gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból elengedhetetlen. A termelés támogatásának elősegítése céljából e régiókban a szőlőtermő területek termelésből való végleges kivonására adott támogatást, az 1234/2007/EK rendeletben előírt piaci mechanizmusokat és a Kanári-szigetek esetében a telepítési jogok rendszerét nem célszerű alkalmazni. Mindamellett a Kanári-szigeteken lehetővé kell tenni a krízislepárlás alkalmazását abban az esetben, ha minőségi problémák miatt a piacon rendkívüli zavarok jelentkeznek. Ezenkívül Madeirának és az Azori-szigeteknek az 1234/2007/EK rendelet által tiltott hibrid szőlőfajtákkal telepített területein műszaki és társadalmi-gazdasági nehézségek akadályozták az előírt határidőben történő teljes átállást. Az ezen szőlőterületekről származó bor kizárólag a helyi hagyományos borfogyasztást szolgálhatja.

| (30) | Az Azori-szigeteken a tejágazat szerkezetátalakítása még nem fejeződött be. Tekintettel arra, hogy az Azori-szigetek nagymértékben függnek a tejtermeléstől, és ehhez még a legkülső régióbeli földrajzi helyzetükből eredő egyéb hátrányok és a gazdaságos helyettesítő termelés hiánya is hozzájárul, fenn kell tartani az 1234/2007/EK rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérést a tej- és tejtermékek többletilletéke tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Az Azori-szigeteken a tejágazat szerkezetátalakítása még nem fejeződött be. Tekintettel arra, hogy az Azori-szigetek nagymértékben függnek a tejtermeléstől, és ehhez még a legkülső régióbeli földrajzi helyzetükből eredő egyéb hátrányok és a gazdaságos helyettesítő termelés hiánya is hozzájárul, fenn kell tartani az 1234/2007/EK rendelet egyes rendelkezéseitől való eltérést a tej- és tejtermékek többletilletéke tekintetében.

| (31) | Tekintettel arra, hogy az azori-szigeteki tejtermelés, mint a gazdaság, a társadalmi stabilitás, a környezetminőség és a területhasználat egyik fő motorja, pótolhatatlanul fontos, a POSEI programok a legjobb eszközök azon intézkedések elfogadása céljából, amelyek a termelés fenntartásához szükségesek. |
| --- | --- |

(31)

Tekintettel arra, hogy az azori-szigeteki tejtermelés, mint a gazdaság, a társadalmi stabilitás, a környezetminőség és a területhasználat egyik fő motorja, pótolhatatlanul fontos, a POSEI programok a legjobb eszközök azon intézkedések elfogadása céljából, amelyek a termelés fenntartásához szükségesek.

| (32) | A tehéntejágazat komoly strukturális problémái és a megváltozott gazdasági környezethez való alkalmazkodás nehézségei miatt Madeirán és Réunion szigetén a tehéntejtermelés számára nyújtott támogatás nem volt elegendő a hazai és a külső ellátás egyensúlyának biztosításához. Következésképpen az Unióból származó tejporból előállított UHT-tej előállítását továbbra is engedélyezni kell a helyi fogyasztás nagyobb fokú kielégítése érdekében, amennyiben ez az intézkedés nem gördít akadályokat az összes helyben termelt tej begyűjtése és értékesítése, továbbá a helyi termelés kiterjesztésének előmozdítására irányuló erőfeszítések elé. A fogyasztók megfelelő tájékoztatása érdekében elő kell írni, hogy a tejporból előállított UHT-tej címkéjén forgalmazáskor fel kell tüntetni az előállítási módot. E rendelkezés alkalmazhatóságát Martinique-on, Guyanában és Guadeloupe-on is biztosítani kell, mihelyt Franciaország erre irányuló kérelmet terjeszt elő, amelyet azzal indokol, hogy a helyi szereplők szeretnének e rendelkezések kedvezményezettjeivé válni, illetve képesek fejleszteni a tejágazatot. |
| --- | --- |

(32)

A tehéntejágazat komoly strukturális problémái és a megváltozott gazdasági környezethez való alkalmazkodás nehézségei miatt Madeirán és Réunion szigetén a tehéntejtermelés számára nyújtott támogatás nem volt elegendő a hazai és a külső ellátás egyensúlyának biztosításához. Következésképpen az Unióból származó tejporból előállított UHT-tej előállítását továbbra is engedélyezni kell a helyi fogyasztás nagyobb fokú kielégítése érdekében, amennyiben ez az intézkedés nem gördít akadályokat az összes helyben termelt tej begyűjtése és értékesítése, továbbá a helyi termelés kiterjesztésének előmozdítására irányuló erőfeszítések elé. A fogyasztók megfelelő tájékoztatása érdekében elő kell írni, hogy a tejporból előállított UHT-tej címkéjén forgalmazáskor fel kell tüntetni az előállítási módot. E rendelkezés alkalmazhatóságát Martinique-on, Guyanában és Guadeloupe-on is biztosítani kell, mihelyt Franciaország erre irányuló kérelmet terjeszt elő, amelyet azzal indokol, hogy a helyi szereplők szeretnének e rendelkezések kedvezményezettjeivé válni, illetve képesek fejleszteni a tejágazatot.

| (33) | A helyi termelés ösztönzők segítségével történő fenntartásának szükségessége indokolja az 1234/2007/EK rendelet Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán történő alkalmazásának mellőzését. Ezt a mentességet Madeira esetében 4 000 tonnás határon belül kell megállapítani. |
| --- | --- |

(33)

A helyi termelés ösztönzők segítségével történő fenntartásának szükségessége indokolja az 1234/2007/EK rendelet Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán történő alkalmazásának mellőzését. Ezt a mentességet Madeira esetében 4 000 tonnás határon belül kell megállapítani.

| (34) | A helyi fogyasztási szükségletek kielégítése érdekében elő kell mozdítani a legkülső régiók közötti kereskedelmet. Ösztönözni szükséges valamennyi legkülső régió többlettermelésének – így tej, marhahús és fiatal tenyészmarhák Azori-szigetekről történő – kivitelét az ezekben hiányt szenvedő legkülső régiókba, a kereskedelem erősítése érdekében, egyszersmind elejét véve annak, hogy ez a helyi termelés növekedésének kárára váljon. Emellett biztosítani kell a tisztességes és méltányos kereskedelemhez szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(34)

A helyi fogyasztási szükségletek kielégítése érdekében elő kell mozdítani a legkülső régiók közötti kereskedelmet. Ösztönözni szükséges valamennyi legkülső régió többlettermelésének – így tej, marhahús és fiatal tenyészmarhák Azori-szigetekről történő – kivitelét az ezekben hiányt szenvedő legkülső régiókba, a kereskedelem erősítése érdekében, egyszersmind elejét véve annak, hogy ez a helyi termelés növekedésének kárára váljon. Emellett biztosítani kell a tisztességes és méltányos kereskedelemhez szükséges feltételeket.

| (35) | Helyénvaló támogatni a hagyományos állattenyésztés területén végzett tevékenységeket. Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán a helyi fogyasztói igények kielégítése érdekében bizonyos feltételek mellett és maximális éves kereten belül engedélyezni kell harmadik országokból származó hímivarú szarvasmarhák vámmentes behozatalát helyi hizlalás céljából. |
| --- | --- |

(35)

Helyénvaló támogatni a hagyományos állattenyésztés területén végzett tevékenységeket. Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán a helyi fogyasztói igények kielégítése érdekében bizonyos feltételek mellett és maximális éves kereten belül engedélyezni kell harmadik országokból származó hímivarú szarvasmarhák vámmentes behozatalát helyi hizlalás céljából.

| (36) | Indokolt továbbra is fenntartani a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) által bevezetett azon lehetőséget, hogy Portugália átruházzon bizonyos, az anyatehénre vonatkozó támogatásokat illető jogokat a szárazföldről az Azori-szigetekre, és ezen eszközt a legkülső régiók támogatási intézkedéseivel összefüggésben ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(36)

Indokolt továbbra is fenntartani a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) által bevezetett azon lehetőséget, hogy Portugália átruházzon bizonyos, az anyatehénre vonatkozó támogatásokat illető jogokat a szárazföldről az Azori-szigetekre, és ezen eszközt a legkülső régiók támogatási intézkedéseivel összefüggésben ki kell igazítani.

| (37) | A dohánytermesztés a Kanári-szigeteken történelmi jelentőséggel bír. Gazdasági szempontból a dohányfeldolgozás továbbra is a régió egyik fő ipari tevékenysége. Társadalmi szempontból a dohány rendkívül munkaigényes kultúrnövény, amelynek termesztése kis gazdaságokban történik. Ugyanakkor, mivel ez a kultúra nem elég nyereséges, fennáll a veszélye annak, hogy a dohánytermesztés megszűnik. A dohánytermesztés ugyanis jelenleg egy kis területre korlátozódik La Palma szigetén, ahol a szivarelőállítás kisipari módszerekkel történik. Spanyolország számára ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az uniós támogatás mellett továbbra is támogatást nyújtson e hagyományos kultúra fennmaradásához, ezáltal segítve a ráépülő kisipari tevékenységet. Ezenfelül a dohánytermékek ipari előállításának fenntartása érdekében a nyers- és félig feldolgozott dohány Kanári-szigetekre történő behozatalának évi 20 000 tonna kierezett nyersdohánynak megfelelő határig továbbra is vámmentesnek kell maradnia. |
| --- | --- |

(37)

A dohánytermesztés a Kanári-szigeteken történelmi jelentőséggel bír. Gazdasági szempontból a dohányfeldolgozás továbbra is a régió egyik fő ipari tevékenysége. Társadalmi szempontból a dohány rendkívül munkaigényes kultúrnövény, amelynek termesztése kis gazdaságokban történik. Ugyanakkor, mivel ez a kultúra nem elég nyereséges, fennáll a veszélye annak, hogy a dohánytermesztés megszűnik. A dohánytermesztés ugyanis jelenleg egy kis területre korlátozódik La Palma szigetén, ahol a szivarelőállítás kisipari módszerekkel történik. Spanyolország számára ezért helyénvaló engedélyezni, hogy az uniós támogatás mellett továbbra is támogatást nyújtson e hagyományos kultúra fennmaradásához, ezáltal segítve a ráépülő kisipari tevékenységet. Ezenfelül a dohánytermékek ipari előállításának fenntartása érdekében a nyers- és félig feldolgozott dohány Kanári-szigetekre történő behozatalának évi 20 000 tonna kierezett nyersdohánynak megfelelő határig továbbra is vámmentesnek kell maradnia.

| (38) | E rendelet végrehajtása a legkülső régiók által élvezett eddigi egyedi támogatások szintjét nem érintheti. A megfelelő intézkedések végrehajtásához a tagállamoknak rendelkezniük kell az Unió által az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében a 247/2006/EK rendelet keretén belül már megítélt támogatásnak megfelelő összegekkel. |
| --- | --- |

(38)

E rendelet végrehajtása a legkülső régiók által élvezett eddigi egyedi támogatások szintjét nem érintheti. A megfelelő intézkedések végrehajtásához a tagállamoknak rendelkezniük kell az Unió által az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében a 247/2006/EK rendelet keretén belül már megítélt támogatásnak megfelelő összegekkel.

| (39) | Tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalásoknak és a közös agrárpolitika módosításainak a legkülső régiókra gyakorolt esetleges hatásaira, külön figyelmet kell fordítani e régiók sajátosságaira az e tárgyalásokkal és módosításokkal kapcsolatban készített elemzések, tanulmányok és értékelések keretében. |
| --- | --- |

(39)

Tekintettel a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalásoknak és a közös agrárpolitika módosításainak a legkülső régiókra gyakorolt esetleges hatásaira, külön figyelmet kell fordítani e régiók sajátosságaira az e tárgyalásokkal és módosításokkal kapcsolatban készített elemzések, tanulmányok és értékelések keretében.

| (40) | 2006 óta a legkülső régiók némelyikében, különösen az Azori-szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben növekedett az alapvető termékek iránti kereslet az állatállomány bővülése és a demográfiai nyomás következtében. Ezért növelni kell a költségvetés azon részét, amelyet a tagállamok az érintett térségek egyedi ellátási szabályai céljára felhasználhatnak. |
| --- | --- |

(40)

2006 óta a legkülső régiók némelyikében, különösen az Azori-szigeteken és Franciaország tengerentúli megyéiben növekedett az alapvető termékek iránti kereslet az állatállomány bővülése és a demográfiai nyomás következtében. Ezért növelni kell a költségvetés azon részét, amelyet a tagállamok az érintett térségek egyedi ellátási szabályai céljára felhasználhatnak.

| (41) | A legkülső régiók szociális-gazdasági szerkezete nagyon törékeny, és egyes régiók esetében gyakran nagymértékben függ a banánágazattól, amely önmaga is a versenyképesség hiánya és a változó piaci feltételekre való válaszadás nehézségei miatt szenved. A banánágazat számára a POSEI-ből juttatott költségvetést ezért növelni kell egy egyszeri, korlátozott összeggel, amelyet a 2013-as pénzügyi évben kell kifizetni a banántermelők részére. |
| --- | --- |

(41)

A legkülső régiók szociális-gazdasági szerkezete nagyon törékeny, és egyes régiók esetében gyakran nagymértékben függ a banánágazattól, amely önmaga is a versenyképesség hiánya és a változó piaci feltételekre való válaszadás nehézségei miatt szenved. A banánágazat számára a POSEI-ből juttatott költségvetést ezért növelni kell egy egyszeri, korlátozott összeggel, amelyet a 2013-as pénzügyi évben kell kifizetni a banántermelők részére.

| (42) | Az e rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogi aktusoknak a Szerződés 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő továbbításáról az Európai Parlament és a Tanács részére. |
| --- | --- |

(42)

Az e rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogi aktusoknak a Szerződés 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra e rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, kellő időben és megfelelő módon történő továbbításáról az Európai Parlament és a Tanács részére.

| (43) | A POSEI rendszer tagállamokon belüli egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása, valamint a verseny torzulása és a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(43)

A POSEI rendszer tagállamokon belüli egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása, valamint a verseny torzulása és a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

| (44) | A tervezett intézkedések gyors alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(44)

A tervezett intézkedések gyors alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY ÉS CÉLOK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet egyedi intézkedéseket állapít meg a mezőgazdaság területén azon nehézségek orvoslására, amelyek a Szerződés 349. cikkében említett uniós régiók (a továbbiakban: a legkülső régiók) rendkívül távoli elhelyezkedéséből, különleges jellegű távoli fekvéséből, elszigeteltségéből, kis területéből, domborzatából, kedvezőtlen éghajlati viszonyaiból, valamint néhány terméktől való gazdasági függéséből fakadnak.

2. cikk

Célkitűzések

(1)   Az 1. cikkben meghatározott egyedi intézkedések az alábbi célkitűzések megvalósításához járulnak hozzá:

| a) | a legkülső régiók ellátásának biztosítása az emberi fogyasztás vagy a feldolgozás szempontjából, valamint mezőgazdasági input anyagként alapvető fontosságú termékekkel, mérsékelve a rendkívül távoli elhelyezkedésből fakadó többletköltségeket a helyi termelés és annak növekedése sérelme nélkül; |
| --- | --- |

a)

a legkülső régiók ellátásának biztosítása az emberi fogyasztás vagy a feldolgozás szempontjából, valamint mezőgazdasági input anyagként alapvető fontosságú termékekkel, mérsékelve a rendkívül távoli elhelyezkedésből fakadó többletköltségeket a helyi termelés és annak növekedése sérelme nélkül;

| b) | az állattenyésztési és a diverzifikációs növénytermesztési ágazatok hosszú távú jövőjének biztosítása és fejlesztése a legkülső régiókban, beleértve a termelést, a feldolgozást és a helyi termékek forgalmazását; |
| --- | --- |

b)

az állattenyésztési és a diverzifikációs növénytermesztési ágazatok hosszú távú jövőjének biztosítása és fejlesztése a legkülső régiókban, beleértve a termelést, a feldolgozást és a helyi termékek forgalmazását;

| c) | a hagyományos mezőgazdasági tevékenység fejlesztésének fenntartása és versenyképességének erősítése a legkülső régiókban, beleértve helyi termények és termékek termelését, feldolgozását és forgalmazását. |
| --- | --- |

c)

a hagyományos mezőgazdasági tevékenység fejlesztésének fenntartása és versenyképességének erősítése a legkülső régiókban, beleértve helyi termények és termékek termelését, feldolgozását és forgalmazását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett célkitűzések megvalósítása a III., IV. és V. fejezetben foglalt intézkedésekkel történik.

II.   FEJEZET

A POSEI PROGRAMOK

3. cikk

A POSEI programok létrehozása

(1)   Az 1. cikkben említett intézkedéseket minden egyes legkülső régió esetében a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási program (a továbbiakban: a POSEI program) határozza meg, amely az alábbiakat tartalmazza:

| a) | egyedi ellátási szabályok a III. fejezet szerint; és |
| --- | --- |

a)

egyedi ellátási szabályok a III. fejezet szerint; és

| b) | a helyi mezőgazdasági termelést támogató egyedi intézkedések a IV. fejezet szerint. |
| --- | --- |

b)

a helyi mezőgazdasági termelést támogató egyedi intézkedések a IV. fejezet szerint.

(2)   A POSEI program az érintett tagállam által legmegfelelőbbnek ítélt földrajzi szinten kerül kialakításra. A programot a tagállam által kijelölt illetékes hatóság készíti el, amely a megfelelő helyi szinten az illetékes hatóságokkal és szervezetekkel folytatott konzultációt követően benyújtja azt a Bizottsághoz jóváhagyás céljából a 6. cikkel összhangban.

(3)   Tagállamonként csak egy POSEI program nyújtható be az adott tagállam legkülső régiói tekintetében.

4. cikk

Összeegyeztethetőség és összhang

(1)   A POSEI programok keretében hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az Unió jogának. Ezen intézkedéseknek összhangban kell lenniük a többi uniós politikával és az ezek alapján tett intézkedésekkel.

(2)   Biztosítani kell, hogy a POSEI programok keretében hozott intézkedések összhangban legyenek a közös mezőgazdasági politika egyéb eszközei által végrehajtott intézkedésekkel, különösen a közös piacszervezés, a vidékfejlesztés, a termékminőség, az állatjóllét és a környezetvédelem terén.

Nem finanszírozhatóak e rendelet alapján különösen az alábbi intézkedések:

| a) | közös piacszervezés keretében bevezetett támogatási vagy segélyezési rendszerek kiegészítő támogatása, kivéve, rendkívüli, objektív kritériumokkal alátámasztott esetekben; |
| --- | --- |

a)

közös piacszervezés keretében bevezetett támogatási vagy segélyezési rendszerek kiegészítő támogatása, kivéve, rendkívüli, objektív kritériumokkal alátámasztott esetekben;

| b) | kutatási projektek vagy kutatási projektek támogatását célzó intézkedések, valamint az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat (8) keretében uniós támogatásra jogosult intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

b)

kutatási projektek vagy kutatási projektek támogatását célzó intézkedések, valamint az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat (8) keretében uniós támogatásra jogosult intézkedések támogatása;

| c) | az 1698/2005/EK rendelet hatálya alá tartozó intézkedések támogatása. |
| --- | --- |

c)

az 1698/2005/EK rendelet hatálya alá tartozó intézkedések támogatása.

5. cikk

A POSEI programok tartalma

Egy POSEI programnak az alábbiakat kell tartalmaznia:

| a) | az intézkedések végrehajtásának ütemterve és a rendelkezésre bocsátandó forrásokat összefoglaló általános, éves tájékoztató pénzügyi táblázat; |
| --- | --- |

a)

az intézkedések végrehajtásának ütemterve és a rendelkezésre bocsátandó forrásokat összefoglaló általános, éves tájékoztató pénzügyi táblázat;

| b) | a programok különböző intézkedései összeegyeztethetőségének és összhangjának igazolása, valamint a nyomon követés és az értékelés céljából alkalmazott kritériumok és mennyiségi mutatókkal való összeegyeztethetőség és összhang igazolása; |
| --- | --- |

b)

a programok különböző intézkedései összeegyeztethetőségének és összhangjának igazolása, valamint a nyomon követés és az értékelés céljából alkalmazott kritériumok és mennyiségi mutatókkal való összeegyeztethetőség és összhang igazolása;

| c) | a programok hatékony és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében tett lépések, ideértve a tájékoztatási, a nyomonkövetési és az értékelési intézkedéseket, valamint a program értékelését szolgáló mennyiségi mutatók meghatározása; |
| --- | --- |

c)

a programok hatékony és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében tett lépések, ideértve a tájékoztatási, a nyomonkövetési és az értékelési intézkedéseket, valamint a program értékelését szolgáló mennyiségi mutatók meghatározása;

| d) | a programok végrehajtásában hatáskörrel rendelkező hatóságok és felelős szervezetek, valamint a megfelelő szintű hatóságok vagy kapcsolódó szervek és társadalmi-gazdasági partnerek megnevezése, valamint a lefolytatott egyeztetések eredménye. |
| --- | --- |

d)

a programok végrehajtásában hatáskörrel rendelkező hatóságok és felelős szervezetek, valamint a megfelelő szintű hatóságok vagy kapcsolódó szervek és társadalmi-gazdasági partnerek megnevezése, valamint a lefolytatott egyeztetések eredménye.

6. cikk

A POSEI programok jóváhagyása és módosítása

(1)   A POSEI programokat a 247/2006/EK rendelet hozza létre, és a 30. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt pénzügyi előirányzatokból finanszírozzák őket.

Mindegyik program tartalmaz egy előzetes ellátási mérleget, amely feltünteti a termékeket, azok mennyiségét és az uniós ellátási támogatás összegét, valamint a helyi termelés támogatásának programtervezetét.

(2)   A POSEI programokban foglalt intézkedések végrehajtásának éves értékelése függvényében a tagállamok az érdekelt társadalmi-gazdasági partnerekkel folytatott konzultációt követően az ezen intézkedéseknek a 30. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt pénzügyi előirányzatok keretében történő módosítására vonatkozó, megfelelően indokolt javaslatokat nyújthatnak be a Bizottságnak, hogy a programok jobban megfeleljenek a legkülső régiók igényeinek és a javasolt stratégiának. A Bizottság a javasolt módosítások uniós jognak való megfelelésének értékelésére, és azok jóváhagyására vonatkozó eljárásokat létrehozó végrehajtási jogi aktusokat fogad el. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A (2) bekezdésben említett végrehatási jogi aktusok által létrehozott eljárások figyelembe vehetik a következő tényezőket: a tagállamok által az új intézkedések bevezetésével kapcsolatban javasolt módosítások jelentősége, az, hogy az intézkedésekre előirányzott költségvetés jelentősen változik-e, az előzetes ellátási mérlegben szereplő termékek mennyiségében és támogatási szintjében bekövetkező változások és a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (9) megállapított kódok és leírások módosítása.

(4)   A (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok minden egyes eljárás esetében meghatározzák a módosítási kérelmek gyakoriságát, valamint azokat az időkereteket is, amelyeken belül a jóváhagyott módosításokat végre kell hajtani.

7. cikk

A pénzügyi előirányzatokra vonatkozó módosítások

A tagállamok a 30. cikk (5) bekezdésében bevezetett változások tükrözése érdekében 2013. április 22-ig benyújtják a Bizottságnak a POSEI programjaik módosítására irányuló tervezeteket.

Ezek a módosítások egy hónappal előterjesztésüket követően lépnek hatályba, ha a Bizottság ezen időszak alatt nem emel kifogást.

Az illetékes hatóságok legkésőbb 2013. június 30-ig kifizetik a 30. cikk (5) bekezdésében említett támogatást.

8. cikk

Ellenőrzések és nyomon követés

A tagállamok adminisztratív és helyszíni ellenőrzések formájában ellenőrzéseket hajtanak végre. A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó minimális előírásokról.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a programok végrehajtása hatékony nyomon követésének biztosításához szükséges eljárások, valamint a fizikai és pénzügyi mutatók tekintetében is.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

III.   FEJEZET

EGYEDI ELLÁTÁSI SZABÁLYOK

9. cikk

Előzetes ellátási mérleg

(1)   Az egyedi ellátási szabályokat azon mezőgazdasági termékek tekintetében kell bevezetni, amelyeket a Szerződés I. mellékletében felsorol, és amelyek a legkülső régiókban az emberi fogyasztás vagy más termékek előállítása tekintetében, illetve mezőgazdasági input anyagként alapvető fontosságúak.

(2)   A tagállam az általa legmegfelelőbbnek ítélt földrajzi szinten előzetes ellátási mérleget készít az egyes legkülső régiók éves ellátási igényeinek számszerűsítése céljából a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek tekintetében.

Külön előzetes mérleg készíthető az olyan termékek csomagolásával és feldolgozásával foglalkozó vállalkozások igényeiről, amelyeket helyi fogyasztásra szánnak, hagyományosan az Unió egyéb részeibe szállítanak, vagy kivitelük a 14. cikk (3) bekezdése szerint regionális kereskedelem keretében vagy a hagyományos kereskedelmi forgalom keretében történik.

10. cikk

Az egyedi ellátási szabályok működése

(1)   Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó, harmadik országokból származó termékek legkülső régiókba irányuló közvetlen behozatala az előzetes ellátási mérleg által meghatározott mennyiségig vámmentes.

Azon termékek, amelyeket az Unió vámterületére aktív feldolgozás vagy vámraktározási eljárás keretében léptettek be, e cím alkalmazásában közvetlenül harmadik országból behozott termékeknek tekintendők.

(2)   A 9. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított szükségletek fedezésének biztosítására, figyelembe véve az árat és a minőséget, valamint az ellátásban való uniós részesedés fenntartása mellett, támogatást kell nyújtani a legkülső régióknak az állami intervenciós készleten lévő, vagy az uniós piacon hozzáférhető uniós termékekkel történő ellátásához.

A támogatást valamennyi érintett termékfajta esetében a legkülső régiókba történő szállítás többletköltségeire, valamint a harmadik országokba irányuló kivitel esetében alkalmazandó árakra és – a feldolgozásra szánt termékek és a mezőgazdasági input anyagok esetében – a rendkívül távoli elhelyezkedésből, különösen a szigetjellegből és a kis területből adódó többletköltségekre való tekintettel kell meghatározni.

(3)   Nem nyújtható támogatás az olyan termékekkel való ellátásra, amelyek egy másik legkülső régióban az egyedi ellátási szabályok által biztosított kedvezményben már részesültek.

(4)   Csak a megbízható és kifogástalan piaci minőségű termékek támogathatók az egyedi ellátási szabályok keretében. A harmadik országokból származó termékeknek ugyanolyan szintű garanciát kell nyújtaniuk, mint az Unió állat- és növény-egészségügyi normái alapján előállítottaknak.

11. cikk

Végrehajtás

Az egyedi ellátási szabályok végrehajtása során különösen a következőket kell figyelembe venni:

| a) | a legkülső régiók sajátos szükségletei, valamint a feldolgozásra szánt termékek és a mezőgazdasági input anyagok esetében a minőségi követelmények; |
| --- | --- |

a)

a legkülső régiók sajátos szükségletei, valamint a feldolgozásra szánt termékek és a mezőgazdasági input anyagok esetében a minőségi követelmények;

| b) | az Unió más részeivel folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

b)

az Unió más részeivel folytatott kereskedelem;

| c) | a tervezett támogatás gazdasági vonatkozásai; |
| --- | --- |

c)

a tervezett támogatás gazdasági vonatkozásai;

| d) | annak biztosítása, hogy a meglévő helyi termelést nem destabilizálják és fejlődését nem akadályozzák. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy a meglévő helyi termelést nem destabilizálják és fejlődését nem akadályozzák.

12. cikk

Tanúsítványok

(1)   Az importvám alóli mentesség vagy a támogatásnak az egyedi ellátási szabályok keretében történő igénybevétele tanúsítvány bemutatásához kötött.

A tanúsítványokat kizárólag az illetékes hatóságok által vezetett nyilvántartásba felvett gazdasági szereplők számára lehet kiállítani.

Az engedélyek és tanúsítványok nem ruházhatók át.

(2)   A behozatali engedélyek, a mentességi igazolások és a támogatási bizonyítványok kérelmezéséhez nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére. E rendelet megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében azonban az illetékes hatóság a 13. cikkben említett kedvezmény összegével megegyező biztosíték letétbe helyezését írhatja elő. Ilyen esetekben a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési bizonyítványok rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (10) 34. cikkének (1), (4), (5), (6), (7) és (8) bekezdése alkalmazandó.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a gazdasági szereplők nyilvántartásbavételi feltételeinek meghatározására, az egyedi ellátási szabályokban való részvételhez a gazdasági szereplők jogai teljes körű gyakorlásának biztosítására.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az annak biztosításához szükséges intézkedésekről, hogy a tagállamok egységesen alkalmazzák ezt a cikket, különös tekintettel a tanúsítványok kiadásának rendszerére és a gazdasági szereplőknek a nyilvántartásba vételkor tett kötelezettségvállalásaira. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

13. cikk

Az előnyök kihatása

(1)   Az importvám alóli mentességből vagy támogatás nyújtásából fakadó egyedi ellátási szabályok nyújtotta kedvezmények igénybevételének az a feltétele, hogy a gazdasági előnyt továbbadják a végfelhasználónak, aki – esettől függően – lehet a fogyasztó közvetlen fogyasztásra szánt termékek esetében, a végső feldolgozó vagy csomagoló a feldolgozó-, illetve a csomagolóipar részére szánt termékek esetében, vagy a mezőgazdasági termelő a takarmányozásra vagy mezőgazdasági input anyagként való felhasználásra szánt termékek esetében.

Az első albekezdésben említett előny megegyezik az importvám alóli mentesség vagy a támogatás összegével.

(2)   Az (1) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az (1) bekezdésben megállapított szabályok alkalmazására és különösen azon feltételekre vonatkozóan, amelyek szerint a tagállamok megbizonyosodnak afelől, hogy az előnyöket ténylegesen továbbadták a végfelhasználónak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

14. cikk

Harmadik országokba irányuló kivitel és az Unió többi részébe történő szállítás

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az egyedi ellátási szabályok alapján kedvezményben részesülő termékek harmadik országokba történő kivitelére vagy az Unió más részeibe történő szállítására vonatkozó előírásokról, amelyek magukban foglalják az importvámok megfizetését vagy a kapott támogatás visszafizetését a 10. cikkben foglaltak szerint. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az egyedi ellátási szabályok alapján kedvezményben részesülő termékek harmadik országokba történő kivitele nincs tanúsítvány bemutatásához kötve.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a Franciaország tengerentúli megyéi között zajló kereskedelemre.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó azokra a legkülső régiókban feldolgozott termékekre, amelyek az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek felhasználásával készültek, és amelyeket:

| a) | harmadik országokba exportálnak vagy az Unió többi részébe szállítanak, a hagyományos kivitelt és hagyományos szállítást meg nem haladó mennyiségben. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el ezen mennyiségeknek az átlagos szállítás és kivitel alapján való meghatározására, a 2005 és 2012 közötti időszak három legjobb évének ellenőrzött átlagát alapul véve. E végrehajtási aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni; |
| --- | --- |

a)

harmadik országokba exportálnak vagy az Unió többi részébe szállítanak, a hagyományos kivitelt és hagyományos szállítást meg nem haladó mennyiségben. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el ezen mennyiségeknek az átlagos szállítás és kivitel alapján való meghatározására, a 2005 és 2012 közötti időszak három legjobb évének ellenőrzött átlagát alapul véve. E végrehajtási aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni;

| b) | regionális kereskedelem keretében harmadik országokba exportálnak; |
| --- | --- |

b)

regionális kereskedelem keretében harmadik országokba exportálnak;

| c) | az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek között szállítanak; |
| --- | --- |

c)

az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek között szállítanak;

| d) | Franciaország tengerentúli megyéi között szállítanak. |
| --- | --- |

d)

Franciaország tengerentúli megyéi között szállítanak.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett exportált termékek után nem jár export-visszatérítés.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett termékek harmadik országokba történő kivitele tanúsítvány bemutatásához nem kötött.

(3)   E fejezet alkalmazásában „regionális kereskedelem” a legkülső régiók esetében az olyan harmadik országokba irányuló kereskedelem, amelyek e legkülső régiókkal azonos földrajzi térségben helyezkednek el, valamint amelyekkel történelmi kereskedelmi kapcsolatokat ápolnak. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el ezen országok meghatározására, figyelembe véve az érintett ágazatokkal folytatott konzultációt követően a tagállamok objektív kéréseit. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   Az egyedi ellátási szabályok hatálya alatt Franciaország tengerentúli megyéibe, az Azori-szigetekre, Madeirára vagy a Kanári-szigetekre szállított, a hajókon és légi járműveken felhasználandó termékek helyi fogyasztásra szánt termékeknek minősülnek.

(5)   A (2) bekezdés első albekezdés a) pontjától eltérve az alábbi ötéves időtartam során az egyes években legfeljebb az alábbi mennyiségű cukor (1701 KN-kód) szállítható az Azori-szigetekről az Unió többi részébe:

—   2011-ben: 3 000 tonna,

—   2012-ben: 2 500 tonna,

—   2013-ban: 2 000 tonna,

—   2014-ben: 1 500 tonna,

—   2015-ben: 1 000 tonna.

(6)   A hagyományos vagy regionális kereskedelmi kivitellel vagy hagyományos szállítással járó feldolgozási műveleteknek értelemszerűen, a szokásos kezelési módok kivételével, eleget kell tenniük az aktív feldolgozással kapcsolatos intézkedésekben meghatározott feldolgozási feltételeknek és a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott vámfelügyelet melletti feldolgozási eljárásnak.

15. cikk

Cukor

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 204. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett időtartam alatt az említett rendelet 61. cikke szerinti kvótán felül termelt alábbi mennyiség mentesül az importvám alól, az e rendelet 9. cikkében említett előzetes ellátási mérleg erejéig:

| a) | fogyasztás céljából a 1701 KN-kód alá tartozó fehér cukorként Madeirára és a Kanári-szigetekre beléptetett cukor; |
| --- | --- |

a)

fogyasztás céljából a 1701 KN-kód alá tartozó fehér cukorként Madeirára és a Kanári-szigetekre beléptetett cukor;

| b) | az Azori-szigeteken a 1701 12 10 KN-kód alá tartozó nyerscukorként (nyers répacukorként) finomított és ott elfogyasztott cukor. |
| --- | --- |

b)

az Azori-szigeteken a 1701 12 10 KN-kód alá tartozó nyerscukorként (nyers répacukorként) finomított és ott elfogyasztott cukor.

(2)   Az Azori-szigeteken az (1) bekezdésben említett mennyiségek finomítás céljából az előzetes ellátási mérleg erejéig kiegészíthetők a 1701 11 10 KN-kód alá tartozó nyerscukorral (nyers nádcukorral).

Az Azori-szigetek nyerscukor-szükségletének meghatározásakor figyelembe kell venni a helyi cukorrépa-termesztés fejlődését. Az ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségeket úgy kell meghatározni, hogy az Azori-szigeteken évente finomított cukor mennyisége ne haladja meg a 10 000 tonnát.

16. cikk

Sovány tejpor

A 9. cikktől eltérve a Kanári-szigetek továbbra is fogadhat 1901 90 99 KN-kód (növényi zsiradékot tartalmazó sovány tejpor) alá tartozó, ipari feldolgozásra szánt sovány tejporból álló szállítmányokat évi 800 tonna mennyiség erejéig. Az e termékkel való ellátáshoz az Unió által nyújtott támogatás tonnánként legfeljebb 210 EUR, és beleszámít a 30. cikkben rögzített felső összeghatárba. Ez a termék csak helyi fogyasztást szolgálhat.

17. cikk

Rizs

Nem vethető ki vám a Franciaország Réunion tengerentúli megyéjébe irányuló, helyi felhasználásra szánt olyan termékekből álló behozatalra, amely a 1006 10, a 1006 20 és a 1006 40 00 KN-kód alá tartozik.

18. cikk

Ellenőrzések és szankciók

(1)   Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékeket adminisztratív ellenőrzéseknek kell alávetni a legkülső régiókba történő behozatalukkor vagy belépésükkor, valamint az innen kiinduló kivitelük vagy szállításuk alkalmával.

A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzésekre vonatkozó minimális előírásokról. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Amennyiben a 12. cikkben említett gazdasági szereplő – a vis maior vagy rendkívüli időjárási körülmények esetének kivételével – nem tartja be a 12. cikk szerinti kötelezettségvállalásokat, az illetékes hatóság a nemzeti jogszabály szerint alkalmazandó szankciók sérelme nélkül:

| a) | visszatérítteti a gazdasági szereplő számára biztosított előnyt; |
| --- | --- |

a)

visszatérítteti a gazdasági szereplő számára biztosított előnyt;

| b) | a kötelezettségszegés súlyosságától függően a gazdasági szereplő nyilvántartásba vételét ideiglenesen felfüggeszti vagy visszavonja. |
| --- | --- |

b)

a kötelezettségszegés súlyosságától függően a gazdasági szereplő nyilvántartásba vételét ideiglenesen felfüggeszti vagy visszavonja.

(3)   A vis maior vagy rendkívüli időjárási körülmények esetének kivételével, amennyiben a 12. cikk szerinti gazdasági szereplő nem hajtja végre a tervezett behozatalt vagy beléptetést, az illetékes hatóság az engedély vagy tanúsítvány érvényességének lejártától számított hatvan napos időszakra felfüggeszti az engedély vagy tanúsítvány kérelmezésére vonatkozó jogosultságát. A felfüggesztési időszakot követően az újabb engedély vagy tanúsítvány kiadása az illetékes hatóság által meghatározott időszak alatt a nyújtott kedvezmény összegével megegyező biztosíték letétbe helyezéséhez van kötve.

Az illetékes hatóság elfogadja a végrehajtás teljes vagy részleges elmulasztása, vagy a kiadott engedélyek és tanúsítványok érvénytelenítése, illetve a nyújtott kedvezmény visszatérítése miatt rendelkezésre álló termékmennyiségek újrafelhasználásához szükséges intézkedéseket.

IV.   FEJEZET

A HELYI MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK TÁMOGATÁSÁRA VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK

19. cikk

Intézkedések

(1)   A POSEI programok olyan egyedi intézkedéseket tartalmaznak a Szerződés harmadik része III. címének hatálya alá tartozó helyi mezőgazdasági termelés előmozdítására, amelyek szükségesek a legkülső régiókban folytatott helyi mezőgazdasági termelés folyamatosságának és fejlődésének biztosításához.

(2)   A programnak többek között a helyi mezőgazdasági termelés javát szolgáló és a 2. cikkben megnevezett célkitűzéseknek megfelelő részei legalább az alábbi elemeket tartalmazzák:

| a) | a jelenlegi mezőgazdasági termelési helyzet mennyiségi leírása, figyelembe véve a rendelkezésre álló értékelések eredményeit, bemutatva az aránytalanságokat, a hiányokat és a fejlesztési lehetőségeket, a rendelkezésre bocsátott pénzügyi forrásokat és a korábban végrehajtott tevékenységek legfontosabb eredményeit; |
| --- | --- |

a)

a jelenlegi mezőgazdasági termelési helyzet mennyiségi leírása, figyelembe véve a rendelkezésre álló értékelések eredményeit, bemutatva az aránytalanságokat, a hiányokat és a fejlesztési lehetőségeket, a rendelkezésre bocsátott pénzügyi forrásokat és a korábban végrehajtott tevékenységek legfontosabb eredményeit;

| b) | a javasolt stratégia leírása, prioritások meghatározása és számszerűsített általános és működési célkitűzések, valamint a gazdasági, környezeti és szociális – ideértve a foglalkoztatást is – területen várható hatások felmérése; |
| --- | --- |

b)

a javasolt stratégia leírása, prioritások meghatározása és számszerűsített általános és működési célkitűzések, valamint a gazdasági, környezeti és szociális – ideértve a foglalkoztatást is – területen várható hatások felmérése;

| c) | a tervezett intézkedések leírása, különös tekintettel a program megvalósítása érdekében folyósítandó támogatásokra, valamint adott esetben az érintett intézkedések előkészítésével, megvalósításával vagy módosításával kapcsolatos tanulmányokra, bemutatóprojektekre, képzési tevékenységre és technikai segítségnyújtásra vonatkozó igényekről szóló információkra; |
| --- | --- |

c)

a tervezett intézkedések leírása, különös tekintettel a program megvalósítása érdekében folyósítandó támogatásokra, valamint adott esetben az érintett intézkedések előkészítésével, megvalósításával vagy módosításával kapcsolatos tanulmányokra, bemutatóprojektekre, képzési tevékenységre és technikai segítségnyújtásra vonatkozó igényekről szóló információkra;

| d) | a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében közvetlen kifizetésnek minősülő támogatások listája; |
| --- | --- |

d)

a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének d) pontja értelmében közvetlen kifizetésnek minősülő támogatások listája;

| e) | az egyes intézkedésekre megállapított támogatás összege, továbbá az egyes fellépésekre előzetesen megállapított összeg a program által megfogalmazott célkitűzések közül egy vagy több elérése érdekében. |
| --- | --- |

e)

az egyes intézkedésekre megállapított támogatás összege, továbbá az egyes fellépésekre előzetesen megállapított összeg a program által megfogalmazott célkitűzések közül egy vagy több elérése érdekében.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a (2) bekezdésben említett támogatások folyósítására vonatkozó előírásokról. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A program tartalmazhat a legkülső régiók mezőgazdasági termékeinek termelését, feldolgozását vagy forgalmazását támogató intézkedéseket.

Minden intézkedés felosztható cselekvésekre. A programnak minden egyes cselekvés esetében legalább az alábbi elemeket meg kell határoznia:

| a) | a kedvezményezettek; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettek;

| b) | a támogathatóság feltételei; |
| --- | --- |

b)

a támogathatóság feltételei;

| c) | a támogatás egységnyi összege. |
| --- | --- |

c)

a támogatás egységnyi összege.

A termékek előállítási régiójukon kívüli forgalmazásának támogatása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a forgalmazáshoz nyújtott támogatás összege meghatározásának feltételei, és adott esetben, az e támogatás által támogatható termékmennyiségek meghatározásának feltételei tekintetében.

20. cikk

Ellenőrzések és jogosulatlan kifizetések

(1)   Az e fejezetben említett intézkedések ellenőrzései adminisztratív és helyszíni ellenőrzések révén valósulnak meg.

(2)   Amennyiben jogosulatlan kifizetés történt, az érintett kedvezményezett köteles visszatéríteni a szóban forgó összegeket. A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (11) 80. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni.

V.   FEJEZET

KÍSÉRŐ INTÉZKEDÉSEK

21. cikk

Embléma

(1)   A legkülső régiókra jellemző minőségi mezőgazdasági, természetes vagy feldolgozott termékek köztudatba történő fokozott bevezetésének és fogyasztásának elterjesztése céljából embléma kerül bevezetésre.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt embléma alkalmazási feltételeire az érintett kereskedelmi szervezetek tesznek javaslatot. E javaslatokat a nemzeti hatóságok véleményükkel együtt eljuttatják a Bizottsághoz.

Az embléma használatát valamely hatóság vagy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok által elismert szerv követi nyomon.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az embléma használati jogának gyakorlására, valamint a sokszorosítására és használatára vonatkozó feltételekről. E feltételeket úgy kell megállapítani, hogy ösztönözzék a legkülső régiók minőségi mezőgazdasági termékei ismertségének javítását, valamint ezek – természetes vagy feldolgozott állapotban történő – fogyasztását.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az embléma használatára vonatkozó szabályok, valamint a tagállamok által alkalmazandó ellenőrzések és nyomon követés alapvető minimális követelményeinek vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

22. cikk

Vidékfejlesztés

(1)   Az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (4) bekezdésétől eltérve, az ugyanezen rendelet I. mellékletében szereplő, uniós támogatás által támogatható évi legnagyobb összegek kétszeresükre növelhetők az Azori-szigetek tavainak védelmére irányuló intézkedés, valamint a legkülső régiókban a mezőgazdasági földterületek tájképe, biológiai sokfélesége és hagyományos jellegzetességei és a kőfalak megóvására irányuló intézkedés esetében.

(2)   Az (1) bekezdés értelmében tervezett intézkedések leírását adott esetben az e régiókra vonatkozó, az 1698/2005/EK rendelet 16. cikkében említett programok tartalmazzák.

23. cikk

Állami támogatások

(1)   A Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó azon mezőgazdasági termékekre vonatkozóan, amelyekre a Szerződés 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, a Bizottság a Szerződés 108. cikkével összhangban működési támogatást engedélyezhet az e termékeket termelő, feldolgozó és forgalmazó ágazatokban, a legkülső régiókban folytatott gazdálkodásra jellemző, az elszigeteltséggel, szigetjelleggel és a rendkívül távoli elhelyezkedésből eredő sajátosságokkal kapcsolatos megkötöttségek enyhítése céljából.

(2)   A tagállamok kiegészítő finanszírozást nyújthatnak a POSEI programok végrehajtására. Ebben az esetben az állami támogatást – e programok részeként – e rendelettel összhangban a tagállamok bejelentik, és azt a Bizottság jóváhagyhatja. Az így bejelentett támogatások a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének első mondata alapján bejelentett támogatásnak minősülnek.

(3)   Franciaország gazdasági évenként legfeljebb 90 millió EUR támogatást ítélhet oda a legkülső francia régiók cukorágazata számára.

Franciaország minden gazdasági év végétől számított 30 napon belül tájékoztatja a Bizottságot a ténylegesen odaítélt támogatás összegéről.

(4)   E cikk (1) és a (2) bekezdésének sérelme nélkül és az 1234/2007/EK rendelet 180. cikkének első albekezdésétől, valamint az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló, 2006. július 24-i 1184/2006/EK tanácsi rendelet (12) 3. cikkétől eltérve, a Szerződés 107., 108. és 109. cikke nem alkalmazandó az e rendelet IV. fejezete, ezen cikk (3) bekezdése, valamint az e rendelet 24. és 28. cikke alapján, e rendeletnek megfelelően történő tagállami kifizetésekre.

24. cikk

Növény-egészségügyi programok

(1)   A tagállamok a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek elleni védelemre irányuló programokat nyújtanak be a Bizottsághoz a legkülső régiókra vonatkozóan. A programokban meg kell határozni különösen az elérendő célokat, a végrehajtandó intézkedéseket, ezek időtartamát és költségét.

A Bizottság értékeli a benyújtott programokat. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokkal dönt e programok jóváhagyásáról. E végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Az Unió a régiók helyzetének technikai elemzése alapján járul hozzá az (1) bekezdésben előírt programok finanszírozásához.

Ez a hozzájárulás a támogatható kiadások 75 %-áig terjedhet. A kifizetés a tagállamok által szolgáltatott dokumentáció alapján történik. Szükség esetén a Bizottság saját jogkörében ellenőrzéseket szervezhet, amelyeket a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv (13) 21. cikkében említett szakértők végezhetnek el.

(3)   A Bizottság a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek és az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott program alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el minden régió és program vonatkozásában, meghatározva:

| a) | az uniós pénzügyi hozzájárulást és a támogatás összegét; |
| --- | --- |

a)

az uniós pénzügyi hozzájárulást és a támogatás összegét;

| b) | az uniós finanszírozásra jogosult intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

az uniós finanszírozásra jogosult intézkedéseket.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

25. cikk

Bor

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet 103v., 103w., 103x. és 182a. cikkében említett intézkedések az Azori-szigetekre és Madeirára nem alkalmazandók.

(2)   Az 1234/2007/EK rendelet 120a. cikkének (2) bekezdése második albekezdésétől eltérve az említett albekezdés b) pontjában felsorolt szőlőfajtákból származó, az Azori-szigeteken vagy Madeirán szüretelt szőlő felhasználható bor készítésére, amely csak az említett régiók területén belül forgalmazható.

Portugália fokozatosan kivonja az 1234/2007/EK rendelet 120a. cikke (2) bekezdése második albekezdésének b) pontjában felsorolt szőlőfajtákkal telepített parcellás kultúrákat, adott esetben az említett rendelet 103q. cikkében előírt támogatással.

(3)   Az 1234/2007/EK rendelet 85f. cikkétől eltérve, a Kanári-szigeteken 2012. december 31-ig a telepítési jogok átmeneti rendszerét kell alkalmazni.

26. cikk

Tej

(1)   A kiegészítő illetéknek az 1234/2007/EK rendelet 79. cikkében említett termelők közötti megosztása céljából csak azokat – az említett rendelet 65. cikkének c) pontja értelmében – az Azori-szigeteken letelepedett és ott gazdálkodó termelőket kell a túltermelésben közreműködőnek tekinteni, akik az e bekezdés harmadik albekezdésében említett mértékkel megnövelt referenciamennyiségüket túllépő mennyiséget értékesítenek.

A kiegészítő illetéket azokra a mennyiségekre kell fizetni, amelyek a harmadik albekezdésben említett mértékkel megnövelt kvótán felül a fel nem használt mennyiségeknek – az 1234/2007/EK rendelet 65. cikkének c) pontjában említett, az Azori-szigeteken letelepedett és ott gazdálkodó összes termelő közötti, – a kvóta megemeléséből következő különbségen belüli, az egyes termelők rendelkezésére álló referenciamennyiséggel arányos újrakiosztása után fennmaradnak.

Az első albekezdésben említett mérték a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó 23 000 tonna, valamint a 2010. március 31-én az egyes üzemekben rendelkezésre álló referenciamennyiségek összege közötti aránnyal egyezik meg. Ez a mérték csak a 2010. március 31-én rendelkezésre álló kvóta mértékéig alkalmazható.

(2)   Az 1234/2007/EK rendelet 66. cikkével összhangban kiszámított portugál kvótatúllépés megállapításánál nem kell figyelembe venni a kvótán felül értékesített tej vagy tejjel egyenértékű termék azon mennyiségét, amely az (1) bekezdés harmadik albekezdésében említett újrakiosztást követően megfelel az azon bekezdésben említett mértéknek.

(3)   A tehéntejtermelőkre vonatkozó kiegészítő illetéknek az 1234/2007/EK rendeletben előírt rendszerét nem kell alkalmazni sem Franciaország tengerentúli megyéire, sem – a helyben megtermelt 4 000 tonnányi tejmennyiségig – Madeirára.

(4)   Az 1234/2007/EK rendelet 114. cikkének (2) bekezdésétől eltérve Madeirán és Réunion francia tengerentúli megyében megengedett, hogy a helyi fogyasztási szükségletek erejéig az Unióból származó tejpor visszaalakításával állítsanak elő UHT-tejet, feltéve, hogy ez az intézkedés nem akadálya a helyben termelt tej begyűjtésének és értékesítésének. Ha Franciaország kimutatja, hogy Guadeloupe, Martinique és Francia Guyana francia tengerentúli megyék esetében is indokolt bevezetni ezt az intézkedést, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy szükség esetén a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó intézkedés e megyékre való kiterjesztése céljából. Ez a termék csak helyi fogyasztást szolgálhat.

Az így előállított UHT-tej előállítási módját forgalmazáskor a címkén világosan fel kell tüntetni.

27. cikk

Állattenyésztés

(1)   Amíg a helyi fiatal hímivarú szarvasmarhák száma Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán nem éri el a helyi marhahústermelés fenntartásához és fejlesztéséhez szükséges szintet, a harmadik országokból származó szarvasmarhák közös vámtarifa szerinti vámok alkalmazása nélküli behozatalának lehetősége nyitott Franciaország tengerentúli megyéiben és Madeirán történő helyi hizlalás és fogyasztás céljára. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az ezen albekezdés alkalmazásához szükséges intézkedésekről, különös tekintettel a fiatal hímivarú szarvasmarhák Franciaország tengerentúli megyéibe és Madeirára történő behozatalának behozatali vám alóli mentességére vonatkozó szabályokra. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A 13. cikket és a 14. cikk (1) bekezdését kell alkalmazni az e bekezdés első albekezdésében foglalt mentességben részesülő állatokra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentességben részesülő állatok számát akkor kell meghatározni a POSEI programok keretében, amikor a helyi termelés alakulását figyelembe véve a behozatal indokolt. Ilyen állatok tekintetében elsőbbséget kell biztosítani azoknak a termelőknek, akik hizlalásra tartott állatainak legalább 50 %-a helyi eredetű.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a behozatali vámmentességre vonatkozó feltételek meghatározására. A feltételeknek figyelembe kell venniük a szarvasmarha-ágazat és -ipar helyi sajátosságait.

(3)   A 73/2009/EK rendelet 52. cikkének és 53. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában Portugália csökkentheti a nemzeti felső határnak a juh- és kecskehúsra vonatkozó összetevőjét, valamint az anyatehénre vonatkozó támogatási jogokra vonatkozó összetevőjét. Ebben az esetben a Bizottság végrehajtási jogi aktust fogad el annak érdekében, hogy a megfelelő összeget a 73/2009/EK rendelet 52. cikke és 53. cikkének (1) bekezdése szerint megállapított felső határról átcsoportosítsák az e rendelet 30. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdésében szereplő pénzügyi előirányzatra. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

28. cikk

A dohánytermesztéshez nyújtott állami támogatás

Spanyolország engedélyt kap arra, hogy dohánytermesztési támogatást nyújtson a Kanári-szigeteknek. A támogatás nem eredményezhet megkülönböztetést a szigetek termelői között.

E támogatás összege nem haladhatja meg a 2 980,62 EUR/tonna összeget. Kiegészítő támogatás legfeljebb évi 10 tonnáig nyújtható.

29. cikk

A dohányra vonatkozó vámmentesség

(1)   Nem alkalmazható vám a következő, a Kanári-szigetekre közvetlenül behozott nyers- és félig feldolgozott dohányfélékre:

| a) | a 2401 KN-kód alá tartozó dohány; valamint |
| --- | --- |

a)

a 2401 KN-kód alá tartozó dohány; valamint

| b) | a következő vámtarifa-alszám alá tartozó dohányfélék:






  — | 2401 10 leveles dohány, |
| --- | --- | --- |

b)

a következő vámtarifa-alszám alá tartozó dohányfélék:

—

2401 10 leveles dohány,

| — | 2401 20 részben, vagy teljesen kierezett nyersdohány, |
| --- | --- |

—

2401 20 részben, vagy teljesen kierezett nyersdohány,

| — | ex 2401 20 külső fedőlevél szivarhoz raklapon, hengerben, dohányáru előállításához, |
| --- | --- |

—

ex 2401 20 külső fedőlevél szivarhoz raklapon, hengerben, dohányáru előállításához,

| — | 2401 30 dohányhulladék, |
| --- | --- |

—

2401 30 dohányhulladék,

| — | ex 2402 10 szivar fedőlevél nélkül, |
| --- | --- |

—

ex 2402 10 szivar fedőlevél nélkül,

| — | ex 2403 10 vágott dohány (kész dohánykeverék cigaretta, szivar, mind a két végén levágott szivar és kis alakú szivar előállításához), |
| --- | --- |

—

ex 2403 10 vágott dohány (kész dohánykeverék cigaretta, szivar, mind a két végén levágott szivar és kis alakú szivar előállításához),

| — | ex 2403 91 homogenizált vagy visszavert dohány, levél vagy fólia formájában, |
| --- | --- |

—

ex 2403 91 homogenizált vagy visszavert dohány, levél vagy fólia formájában,

| — | ex 2403 99 expandált dohány. |
| --- | --- |

—

ex 2403 99 expandált dohány.

Az első albekezdés szerinti mentességet a 12. cikkben említett tanúsítványok útján engedélyezik.

Ez a mentesség az első albekezdésben felsorolt termékekre alkalmazandó, amelyeket a Kanári-szigeteken történő, fogyasztásra kész terméket előállító feldolgozásra szánnak, 20 000 tonna egyenértékű kierezett nyersdohány éves behozatali határáig.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az (1) bekezdés alkalmazásához szükséges intézkedésekről, különös tekintettel a dohány Kanári-szigetekre történő behozatalának behozatali vám alóli mentességére vonatkozó szabályokra. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

VI.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Pénzügyi források

(1)   Az e rendeletben előírt intézkedések az alábbi cikkekben foglalt intézkedések kivételével a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (14) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a mezőgazdasági piacok stabilizálására szánt intervenciót testesítik meg:

| a) | 22. cikk; és |
| --- | --- |

a)

22. cikk; és

| b) | 24. cikk, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alkalmazásának kezdetétől. |
| --- | --- |

b)

24. cikk, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alkalmazásának kezdetétől.

(2)   Minden egyes pénzügyi év tekintetében az Unió finanszírozza a III. és IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket évente legfeljebb a következő összeggel:

| — | : | Franciaország tengerentúli megyéiben | : | 278,41 millió EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Azori-szigetek és Madeira | : | 106,21 millió EUR, |
| — | : | Kanári-szigetek | : | 268,42 millió EUR. |

—

:

Franciaország tengerentúli megyéiben

:

278,41 millió EUR,

—

:

Azori-szigetek és Madeira

:

106,21 millió EUR,

—

:

Kanári-szigetek

:

268,42 millió EUR.

(3)   Az egyes pénzügyi években a III. fejezetben foglalt intézkedések finanszírozására juttatott összegek nem haladhatják meg az alábbi összegeket:

| — | : | Franciaország tengerentúli megyéiben | : | 26,9 millió EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Azori-szigetek és Madeira | : | 21,2 millió EUR, |
| — | : | Kanári-szigetek | : | 72,7 millió EUR. |

—

:

Franciaország tengerentúli megyéiben

:

26,9 millió EUR,

—

:

Azori-szigetek és Madeira

:

21,2 millió EUR,

—

:

Kanári-szigetek

:

72,7 millió EUR.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a követelményeket, amelyek szerint a tagállamok módosíthatják az egyedi ellátási szabályok kedvezményeiben részesülő különböző termékekhez évente hozzárendelt források előirányzatát. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 34. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 33. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására előirányozható éves maximális összeg megállapításának feltételei vonatkozásában, feltéve, hogy az előirányzás ésszerű és arányos.

(5)   A 2013-as pénzügyi évben az Unió legfeljebb az alábbi összegekig kiegészítő finanszírozást biztosít a banánágazat számára a legkülső régiókban:

| — | : | Franciaország tengerentúli megyéiben | : | 18,52 millió EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Azori-szigetek és Madeira | : | 1,24 millió EUR, |
| — | : | Kanári-szigetek | : | 20,24 millió EUR. |

—

:

Franciaország tengerentúli megyéiben

:

18,52 millió EUR,

—

:

Azori-szigetek és Madeira

:

1,24 millió EUR,

—

:

Kanári-szigetek

:

20,24 millió EUR.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

31. cikk

Nemzeti intézkedések

A tagállamok meghozzák az e rendeletnek való megfelelés biztosításához szükséges intézkedéseket, különös tekintettel az ellenőrzésekre és a közigazgatási szankciókra, és ezekről tájékoztatják a Bizottságot.

32. cikk

Tájékoztatás és jelentések

(1)   A tagállamok minden évben legkésőbb február 15-ig tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy a rendelkezésükre álló előirányzatokból a következő évben mekkora összeget szándékoznak felhasználni az előzetes ellátási mérleg végrehajtására és a POSEI programokba felvett helyi mezőgazdasági termelés javát szolgáló egyes intézkedésekre.

(2)   A tagállamok legkésőbb minden év szeptember 30-ig éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az e rendeletben előírt intézkedések előző évi végrehajtásáról.

(3)   A Bizottság 2015. június 30-ig, és azután ötévente általános jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az e rendelet keretében végzett tevékenység hatásáról – beleértve a banán- és tejágazatot –, és szükség esetén a jelentéshez javaslatokat csatol.

(4)   A Bizottság a kereskedelmi megállapodások és a közös agrárpolitika keretében végzett elemzésekbe, vizsgálatokba és értékelésekbe külön fejezetet illeszt, ha a legkülső régiók érdekeit különösen érintő kérdésről van szó.

33. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottságnak a 12. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 19. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében, a 21. cikk (3) bekezdésében, a 26. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében és a 30. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, 2013. március 21-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 12. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 19. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében, a 21. cikk (3) bekezdésében, a 26. cikk (4) bekezdésének első albekezdésében, a 27. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében és a 30. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 12. cikk (2) bekezdésének második albekezdése, a 19. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdése, a 21. cikk (3) bekezdése, a 26. cikk (4) bekezdésének első albekezdése, a 27. cikk (2) bekezdésének második albekezdése és a 30. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

34. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 73/2009/EK rendelet 141. cikke alapján létrehozott, közvetlen kifizetésekkel foglalkozó irányítóbizottság segíti, kivéve a rendelet 24. cikkének végrehajtása vonatkozásában, amely esetében a Bizottságot a 76/894/EGK tanácsi határozattal (15) létrehozott Növény-egészségügyi Állandó Bizottság segíti. E bizottságok a 182/2011/EU rendelet szerint meghatározott bizottságoknak minősülnek.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

35. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2013 végéig felülvizsgálja ezeket a szabályokat általános hatékonyságuk és a KAP új szakpolitikai keretének szempontjából, és szükség esetén megfelelő javaslatokat tesz a POSEI rendszer módosítására.

36. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 247/2006/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően.

37. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2013. március 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. CREIGHTON

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 33. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. február 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. február 25-i határozata.

2

(3)  HL L 42., 2006.2.14., 1. o.

3

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

4

(5)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

5

(6)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

6

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

7

(8)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

8

(9)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

9

(10)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

10

(11)  HL L 316., 2009.12.2., 65. o.

11

(12)  HL L 214., 2006.8.4., 7. o.

12

(13)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

13

(14)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

14

(15)  HL L 340., 1976.12.9., 25. o.

15

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| A 247/2006/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 9. cikk |
| 3. cikk, (1) és (2) bekezdés | 10. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 10. cikk, (3) bekezdés |
| — | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 3. cikk, (3) bekezdés | 11. cikk |
| 3. cikk, (4) bekezdés | 13. cikk |
| 4. cikk, (1) és (2) bekezdés | 14. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| — | 14. cikk, (3) bekezdés |
| — | 14. cikk, (4) bekezdés |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 14. cikk, (5) bekezdés |
| 5. cikk | 15. cikk |
| 6. cikk | 16. cikk |
| 7. cikk | 17. cikk |
| 8. cikk, utolsó mondat | 12. cikk, (3) bekezdés |
| 9. cikk, (1) bekezdés és 10. cikk | 19. cikk, (1) bekezdés |
| 9. cikk, (2) és (3) bekezdés | 3. cikk |
| 11. cikk | 4. cikk |
| 12. cikk, a), b) és c) pont | 19. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont |
| 12. cikk, d), e), f) és g) pont | 5. cikk |
| 13. cikk | 8. cikk, második bekezdés |
| 14. cikk | 21. cikk |
| 15. cikk | 22. cikk |
| 16. cikk | 23. cikk |
| 17. cikk | 24. cikk |
| 18. cikk | 25. cikk |
| 19. cikk | 26. cikk |
| 20. cikk | 27. cikk |
| 21. cikk | 28. cikk |
| 22. cikk | 29. cikk |
| 23. cikk | 30. cikk |
| 24. cikk | 6. cikk |
| 27. cikk | 31. cikk |
| 28. cikk | 32. cikk |
| 29. cikk | 36. cikk |
| 33. cikk | 37. cikk |

A 247/2006/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

9. cikk

3. cikk, (1) és (2) bekezdés

10. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

10. cikk, (3) bekezdés

—

10. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (3) bekezdés

11. cikk

3. cikk, (4) bekezdés

13. cikk

4. cikk, (1) és (2) bekezdés

14. cikk, (1) és (2) bekezdés

—

14. cikk, (3) bekezdés

—

14. cikk, (4) bekezdés

4. cikk, (3) bekezdés

14. cikk, (5) bekezdés

5. cikk

15. cikk

6. cikk

16. cikk

7. cikk

17. cikk

8. cikk, utolsó mondat

12. cikk, (3) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés és 10. cikk

19. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (2) és (3) bekezdés

3. cikk

11. cikk

4. cikk

12. cikk, a), b) és c) pont

19. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont

12. cikk, d), e), f) és g) pont

5. cikk

13. cikk

8. cikk, második bekezdés

14. cikk

21. cikk

15. cikk

22. cikk

16. cikk

23. cikk

17. cikk

24. cikk

18. cikk

25. cikk

19. cikk

26. cikk

20. cikk

27. cikk

21. cikk

28. cikk

22. cikk

29. cikk

23. cikk

30. cikk

24. cikk

6. cikk

27. cikk

31. cikk

28. cikk

32. cikk

29. cikk

36. cikk

33. cikk

37. cikk

---

| 20.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/41

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 229/2013/EU RENDELETE

(2013. március 13.)

egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1405/2006/EK tanácsi rendelet (3) egyedi mezőgazdasági intézkedéseket állapított meg a kisebb égei-tengeri szigetek sajátos földrajzi helyzetéből adódó nehézségek orvoslása céljából. Ezek az intézkedések egy olyan támogatási program keretében kerültek végrehajtásra, amely alapvetően fontos e szigetek mezőgazdasági termékekkel való ellátásához és a helyi mezőgazdasági termelés támogatásához. A jelenlegi intézkedések szükséges naprakésszé tétele miatt – ami többek között a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből fakad – az 1405/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyette új rendeletet kell elfogadni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1405/2006/EK tanácsi rendelet (3) egyedi mezőgazdasági intézkedéseket állapított meg a kisebb égei-tengeri szigetek sajátos földrajzi helyzetéből adódó nehézségek orvoslása céljából. Ezek az intézkedések egy olyan támogatási program keretében kerültek végrehajtásra, amely alapvetően fontos e szigetek mezőgazdasági termékekkel való ellátásához és a helyi mezőgazdasági termelés támogatásához. A jelenlegi intézkedések szükséges naprakésszé tétele miatt – ami többek között a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséből fakad – az 1405/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és helyette új rendeletet kell elfogadni.

| (2) | Meg kell határozni azokat az alapvető célkitűzéseket, amelyek megvalósításához a kisebb égei-tengeri szigetek támogatását szolgáló rendszer hozzájárul. |
| --- | --- |

(2)

Meg kell határozni azokat az alapvető célkitűzéseket, amelyek megvalósításához a kisebb égei-tengeri szigetek támogatását szolgáló rendszer hozzájárul.

| (3) | Meg kell továbbá határozni a kisebb égei-tengeri szigetek támogatására irányuló program (a továbbiakban: a támogatási program) tartalmát, amelyet a szubszidiaritás elvével összhangban Görögországnak a legmegfelelőbb földrajzi szinten kell megállapítania, és amelyet Görögországnak kell a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtania. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell továbbá határozni a kisebb égei-tengeri szigetek támogatására irányuló program (a továbbiakban: a támogatási program) tartalmát, amelyet a szubszidiaritás elvével összhangban Görögországnak a legmegfelelőbb földrajzi szinten kell megállapítania, és amelyet Görögországnak kell a Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtania.

| (4) | A kisebb égei-tengeri szigetek támogatását célzó rendszer célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása érdekében a támogatási programnak tartalmaznia kell olyan intézkedéseket, amelyek garantálják a mezőgazdasági termékekkel való ellátást, valamint a helyi mezőgazdasági termelés fenntartását és fejlődését. Indokolt összehangolni a programozás szintjét és a Bizottság és Görögország közötti partnerségi megközelítést következetesen alkalmazni. A Bizottságnak eljárásokat és mutatókat kell elfogadnia a program zökkenőmentes végrehajtásának és megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A kisebb égei-tengeri szigetek támogatását célzó rendszer célkitűzéseinek hatékonyabb megvalósítása érdekében a támogatási programnak tartalmaznia kell olyan intézkedéseket, amelyek garantálják a mezőgazdasági termékekkel való ellátást, valamint a helyi mezőgazdasági termelés fenntartását és fejlődését. Indokolt összehangolni a programozás szintjét és a Bizottság és Görögország közötti partnerségi megközelítést következetesen alkalmazni. A Bizottságnak eljárásokat és mutatókat kell elfogadnia a program zökkenőmentes végrehajtásának és megfelelő nyomon követésének biztosítása érdekében.

| (5) | A szubszidiaritás elvét alkalmazva és a rugalmasság szellemében – amely elvek a kisebb égei-tengeri szigetek támogatási rendszeréhez elfogadott programozási megközelítés alapját képezik – a Görögország által kijelölt hatóságok a programra vonatkozóan módosításokat javasolhatnak azért, hogy az igazodjon e szigetek valós helyzetéhez. E célból ösztönözni kell az illetékes helyi és regionális hatóságok, valamint a többi érdekelt fél fokozottabb részvételét. E szemléletet követve a program módosítására irányuló eljárást hozzá kell igazítani az egyes módosítási típusok relevanciájának mértékéhez. |
| --- | --- |

(5)

A szubszidiaritás elvét alkalmazva és a rugalmasság szellemében – amely elvek a kisebb égei-tengeri szigetek támogatási rendszeréhez elfogadott programozási megközelítés alapját képezik – a Görögország által kijelölt hatóságok a programra vonatkozóan módosításokat javasolhatnak azért, hogy az igazodjon e szigetek valós helyzetéhez. E célból ösztönözni kell az illetékes helyi és regionális hatóságok, valamint a többi érdekelt fél fokozottabb részvételét. E szemléletet követve a program módosítására irányuló eljárást hozzá kell igazítani az egyes módosítási típusok relevanciájának mértékéhez.

| (6) | Néhány kisebb égei-tengeri sziget sajátos földrajzi elhelyezkedése szállítási többletköltségeket eredményez azon termékek vonatkozásában, amelyek emberi fogyasztás vagy feldolgozás céljára, illetőleg mezőgazdasági input anyagként alapvetően szükségesek. Ezen túlmenően a szigetjellegből és a piacoktól való távolságból eredő objektív körülmények további nehézségeket okoznak ezeken az égei-tengeri szigeteken a gazdasági szereplők és a termelők számára, amely tényezők jelentős mértékben akadályozzák tevékenységüket. A gazdasági szereplőket és a termelőket egyes esetekben „kettős szigetjelleg” is sújtja, vagyis az, hogy az ellátás más szigeteken keresztül történik. Ezek a hátrányok az érintett alapvető termékek árának mérséklésével csökkenthetők. Ezért a kisebb égei-tengeri szigetek ellátásának biztosítására, a szigetjellegükből, kis területükből, valamint a piacoktól való távolságukból adódó többletköltségek enyhítésére indokolt egyedi ellátási szabályokat bevezetni. |
| --- | --- |

(6)

Néhány kisebb égei-tengeri sziget sajátos földrajzi elhelyezkedése szállítási többletköltségeket eredményez azon termékek vonatkozásában, amelyek emberi fogyasztás vagy feldolgozás céljára, illetőleg mezőgazdasági input anyagként alapvetően szükségesek. Ezen túlmenően a szigetjellegből és a piacoktól való távolságból eredő objektív körülmények további nehézségeket okoznak ezeken az égei-tengeri szigeteken a gazdasági szereplők és a termelők számára, amely tényezők jelentős mértékben akadályozzák tevékenységüket. A gazdasági szereplőket és a termelőket egyes esetekben „kettős szigetjelleg” is sújtja, vagyis az, hogy az ellátás más szigeteken keresztül történik. Ezek a hátrányok az érintett alapvető termékek árának mérséklésével csökkenthetők. Ezért a kisebb égei-tengeri szigetek ellátásának biztosítására, a szigetjellegükből, kis területükből, valamint a piacoktól való távolságukból adódó többletköltségek enyhítésére indokolt egyedi ellátási szabályokat bevezetni.

| (7) | A kisebb égei-tengeri szigeteken tapasztalt problémákat súlyosbítja e szigetek kis területe. A tervezett intézkedések hatékonyságának biztosításához fontos, hogy ezek az intézkedések Kréta és Evia kivételével az összes égei-tengeri szigetre vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(7)

A kisebb égei-tengeri szigeteken tapasztalt problémákat súlyosbítja e szigetek kis területe. A tervezett intézkedések hatékonyságának biztosításához fontos, hogy ezek az intézkedések Kréta és Evia kivételével az összes égei-tengeri szigetre vonatkozzanak.

| (8) | Annak érdekében, hogy az árak csökkentésére irányuló célkitűzés megvalósítható legyen a kisebb égei-tengeri szigeteken, valamint, hogy – az uniós termékek versenyképességének megőrzése mellett – mérsékelni lehessen a szigetjellegből, e szigetek kis területéből, valamint a piacoktól való távolságukból eredő többletköltségeket, támogatást kell nyújtani az uniós termékek kisebb égei-tengeri szigetekre történő szállításához. E támogatásnak figyelembe kell vennie a kisebb égei-tengeri szigetekre történő szállítás többletköltségeit és – a mezőgazdasági input anyagok, valamint a feldolgozásra szánt termékek esetében – a szigetjellegből, kis területből és a piacoktól való távolságból eredő többletköltségeket. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az árak csökkentésére irányuló célkitűzés megvalósítható legyen a kisebb égei-tengeri szigeteken, valamint, hogy – az uniós termékek versenyképességének megőrzése mellett – mérsékelni lehessen a szigetjellegből, e szigetek kis területéből, valamint a piacoktól való távolságukból eredő többletköltségeket, támogatást kell nyújtani az uniós termékek kisebb égei-tengeri szigetekre történő szállításához. E támogatásnak figyelembe kell vennie a kisebb égei-tengeri szigetekre történő szállítás többletköltségeit és – a mezőgazdasági input anyagok, valamint a feldolgozásra szánt termékek esetében – a szigetjellegből, kis területből és a piacoktól való távolságból eredő többletköltségeket.

| (9) | A kisebb égei-tengeri szigetek végfelhasználói számára káros spekulációk elkerülése végett helyénvaló előírni, hogy az egyedi ellátási szabályok csak a megbízható és kifogástalan piaci minőségű termékekre vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(9)

A kisebb égei-tengeri szigetek végfelhasználói számára káros spekulációk elkerülése végett helyénvaló előírni, hogy az egyedi ellátási szabályok csak a megbízható és kifogástalan piaci minőségű termékekre vonatkozzanak.

| (10) | Mivel az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségek kizárólag a kisebb égei-tengeri szigetek ellátási igényének kielégítését szolgálják, e szabályok nem érintik hátrányosan a belső piac szabályszerű működését. Az egyedi ellátási szabályokból eredő gazdasági előnyök továbbá nem eredményezhetik az érintett termékek kereskedelmének eltérülését. Ennek érdekében indokolt megtiltani e termékeknek a kisebb égei-tengeri szigetekről történő továbbszállítását vagy kivitelét. Meg kell azonban engedni e termékek továbbszállítását vagy kivitelét abban az esetben, ha az egyedi ellátási szabályokból származó előnyt visszatérítik. |
| --- | --- |

(10)

Mivel az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó mennyiségek kizárólag a kisebb égei-tengeri szigetek ellátási igényének kielégítését szolgálják, e szabályok nem érintik hátrányosan a belső piac szabályszerű működését. Az egyedi ellátási szabályokból eredő gazdasági előnyök továbbá nem eredményezhetik az érintett termékek kereskedelmének eltérülését. Ennek érdekében indokolt megtiltani e termékeknek a kisebb égei-tengeri szigetekről történő továbbszállítását vagy kivitelét. Meg kell azonban engedni e termékek továbbszállítását vagy kivitelét abban az esetben, ha az egyedi ellátási szabályokból származó előnyt visszatérítik.

| (11) | A feldolgozott termékek tekintetében indokolt a kisebb égei-tengeri szigetek közötti kereskedelmet engedélyezni, és e termékek szállítási költségeit csökkenteni annak érdekében, hogy e szigetek között kereskedelmi kapcsolatok jöhessenek létre. Helyénvaló továbbá figyelembe venni a regionális kereskedelem keretében zajló kereskedelmi forgalmat és e szigeteknek az Unió többi részébe vagy harmadik országokba irányuló hagyományos kivitelét és szállításait, és engedélyezni kell a feldolgozott termékek hagyományos kereskedelmi forgalomnak megfelelő kivitelét. |
| --- | --- |

(11)

A feldolgozott termékek tekintetében indokolt a kisebb égei-tengeri szigetek közötti kereskedelmet engedélyezni, és e termékek szállítási költségeit csökkenteni annak érdekében, hogy e szigetek között kereskedelmi kapcsolatok jöhessenek létre. Helyénvaló továbbá figyelembe venni a regionális kereskedelem keretében zajló kereskedelmi forgalmat és e szigeteknek az Unió többi részébe vagy harmadik országokba irányuló hagyományos kivitelét és szállításait, és engedélyezni kell a feldolgozott termékek hagyományos kereskedelmi forgalomnak megfelelő kivitelét.

| (12) | Az egyedi ellátási intézkedések célkitűzéseinek elérése érdekében az intézkedések gazdasági előnyeit a termelési költségek tekintetében kell meghatározni, és az árakat a végfelhasználó szintjéig csökkenteni kell. Ezért ezek abban az esetben nyújthatók, amennyiben hatékonyan fejtik ki hatásukat, és megfelelő ellenőrzéseket kell folytatni. |
| --- | --- |

(12)

Az egyedi ellátási intézkedések célkitűzéseinek elérése érdekében az intézkedések gazdasági előnyeit a termelési költségek tekintetében kell meghatározni, és az árakat a végfelhasználó szintjéig csökkenteni kell. Ezért ezek abban az esetben nyújthatók, amennyiben hatékonyan fejtik ki hatásukat, és megfelelő ellenőrzéseket kell folytatni.

| (13) | Indokolt előírni a rendszer működésének szabályait, különös tekintettel a gazdasági szereplők nyilvántartására és egy tanúsítványrendszer létrehozására vonatkozóan, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (4) 161. cikkében előírt engedélyek mintájára. |
| --- | --- |

(13)

Indokolt előírni a rendszer működésének szabályait, különös tekintettel a gazdasági szereplők nyilvántartására és egy tanúsítványrendszer létrehozására vonatkozóan, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (4) 161. cikkében előírt engedélyek mintájára.

| (14) | A kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelését támogató, az 1405/2006/EK rendelettel létrehozott uniós politika számos termékre vonatkozott és sok olyan intézkedést foglalt magában, amelyek e termékek előállításának, forgalmazásának vagy feldolgozásának támogatására irányultak. Az intézkedések hatékonynak bizonyultak és biztosították, hogy a mezőgazdasági tevékenységek fennmaradjanak és fejlődjenek. Az Uniónak továbbra is támogatnia kell azokat a termelési formákat, amelyek kulcsszerepet játszanak a kisebb égei-tengeri szigetek környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági egyensúlyában. A tapasztalatok szerint – a vidékfejlesztési politikához hasonlóan – a helyi hatóságokkal kialakított szorosabb együttműködés segíthet célzottabb módon megoldani a szigeteket érintő egyedi problémákat. Ezért az első ízben az 1405/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási program révén indokolt továbbra is támogatást nyújtani a helyi termelésnek. E tekintetben a hangsúlyt a hagyományos mezőgazdasági örökség, valamint a termelési eljárások, illetve a helyi és biotermékek hagyományos jellemzőinek megőrzésére kell helyezni. |
| --- | --- |

(14)

A kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelését támogató, az 1405/2006/EK rendelettel létrehozott uniós politika számos termékre vonatkozott és sok olyan intézkedést foglalt magában, amelyek e termékek előállításának, forgalmazásának vagy feldolgozásának támogatására irányultak. Az intézkedések hatékonynak bizonyultak és biztosították, hogy a mezőgazdasági tevékenységek fennmaradjanak és fejlődjenek. Az Uniónak továbbra is támogatnia kell azokat a termelési formákat, amelyek kulcsszerepet játszanak a kisebb égei-tengeri szigetek környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági egyensúlyában. A tapasztalatok szerint – a vidékfejlesztési politikához hasonlóan – a helyi hatóságokkal kialakított szorosabb együttműködés segíthet célzottabb módon megoldani a szigeteket érintő egyedi problémákat. Ezért az első ízben az 1405/2006/EK rendelettel létrehozott támogatási program révén indokolt továbbra is támogatást nyújtani a helyi termelésnek. E tekintetben a hangsúlyt a hagyományos mezőgazdasági örökség, valamint a termelési eljárások, illetve a helyi és biotermékek hagyományos jellemzőinek megőrzésére kell helyezni.

| (15) | A helyi mezőgazdasági termelés támogatására irányuló intézkedések megállapítása érdekében helyénvaló meghatározni a támogatási programok keretében minimálisan megadandó elemeket, különösen a hely bemutatását, a javasolt stratégiát, a célkitűzéseket és az intézkedéseket. A támogatások összeegyeztethetetlensége és a támogatások közötti átfedések elkerülése céljából pontosítani kell azokat az elveket is, amelyek biztosítják a szóban forgó intézkedések összhangját az Unió egyéb szakpolitikáival. |
| --- | --- |

(15)

A helyi mezőgazdasági termelés támogatására irányuló intézkedések megállapítása érdekében helyénvaló meghatározni a támogatási programok keretében minimálisan megadandó elemeket, különösen a hely bemutatását, a javasolt stratégiát, a célkitűzéseket és az intézkedéseket. A támogatások összeegyeztethetetlensége és a támogatások közötti átfedések elkerülése céljából pontosítani kell azokat az elveket is, amelyek biztosítják a szóban forgó intézkedések összhangját az Unió egyéb szakpolitikáival.

| (16) | E rendelet alkalmazása céljából a támogatási program tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtás finanszírozását szolgáló intézkedéseket is tartalmazhat. |
| --- | --- |

(16)

E rendelet alkalmazása céljából a támogatási program tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és technikai segítségnyújtás finanszírozását szolgáló intézkedéseket is tartalmazhat.

| (17) | A kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőit ösztönözni kell a minőségi termékek előállítására, és támogatni kell e termékek forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(17)

A kisebb égei-tengeri szigetek mezőgazdasági termelőit ösztönözni kell a minőségi termékek előállítására, és támogatni kell e termékek forgalomba hozatalát.

| (18) | A kisebb égei-tengeri szigeteken folytatott mezőgazdasági termelés – a szigetjellegből, a szigetek kis területéből, hegyvidéki domborzatából és éghajlatából, valamint a gazdaság kis számú terméktől való függéséből és a piacoktól való távolságából adódó – sajátos korlátainak enyhítése érdekében el lehet térni attól a következetes bizottsági politikától, amely nem engedélyezi az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek előállítására, feldolgozására, forgalomba hozatalára vagy szállítására vonatkozó állami támogatás nyújtását. |
| --- | --- |

(18)

A kisebb égei-tengeri szigeteken folytatott mezőgazdasági termelés – a szigetjellegből, a szigetek kis területéből, hegyvidéki domborzatából és éghajlatából, valamint a gazdaság kis számú terméktől való függéséből és a piacoktól való távolságából adódó – sajátos korlátainak enyhítése érdekében el lehet térni attól a következetes bizottsági politikától, amely nem engedélyezi az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek előállítására, feldolgozására, forgalomba hozatalára vagy szállítására vonatkozó állami támogatás nyújtását.

| (19) | E rendelet végrehajtása nem érintheti hátrányosan azon egyedi támogatás szintjét, amelyben a kisebb égei-tengeri szigetek ez idáig részesültek. A megfelelő intézkedések végrehajtásához ezért Görögország számára továbbra is rendelkezésre kell bocsátani az Unió által az 1405/2006/EK rendelet alapján már megítélt támogatásnak megfelelő összegeket. |
| --- | --- |

(19)

E rendelet végrehajtása nem érintheti hátrányosan azon egyedi támogatás szintjét, amelyben a kisebb égei-tengeri szigetek ez idáig részesültek. A megfelelő intézkedések végrehajtásához ezért Görögország számára továbbra is rendelkezésre kell bocsátani az Unió által az 1405/2006/EK rendelet alapján már megítélt támogatásnak megfelelő összegeket.

| (20) | Az állatállomány bővülése és a demográfiai nyomás következtében a kisebb égei-tengeri szigeteken 2007 óta nőtt az alapvető termékek iránti kereslet. Ezért növelni kell a költségvetés azon részét, amelyet Görögország a kisebb égei-tengeri szigetek egyedi ellátási szabályai céljára felhasználhat. |
| --- | --- |

(20)

Az állatállomány bővülése és a demográfiai nyomás következtében a kisebb égei-tengeri szigeteken 2007 óta nőtt az alapvető termékek iránti kereslet. Ezért növelni kell a költségvetés azon részét, amelyet Görögország a kisebb égei-tengeri szigetek egyedi ellátási szabályai céljára felhasználhat.

| (21) | A támogatási program előző évi végrehajtásának Görögország általi teljes körű értékelése és a teljes éves értékelő jelentés Bizottság részére történő benyújtásának lehetővé tétele céljából a szóban forgó jelentés benyújtási határidejét indokolt a referenciaévet követő év június 30. napjáról szeptember 30. napjáig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(21)

A támogatási program előző évi végrehajtásának Görögország általi teljes körű értékelése és a teljes éves értékelő jelentés Bizottság részére történő benyújtásának lehetővé tétele céljából a szóban forgó jelentés benyújtási határidejét indokolt a referenciaévet követő év június 30. napjáról szeptember 30. napjáig meghosszabbítani.

| (22) | A Bizottságot fel kell kérni, hogy legkésőbb 2016. december 31-ig, majd azt követően ötévente általános jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet végrehajtása érdekében hozott intézkedések hatásáról, amely jelentést adott esetben megfelelő ajánlások egészítik ki. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottságot fel kell kérni, hogy legkésőbb 2016. december 31-ig, majd azt követően ötévente általános jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet végrehajtása érdekében hozott intézkedések hatásáról, amely jelentést adott esetben megfelelő ajánlások egészítik ki.

| (23) | Az e rendelet által bevezetett rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítésére vagy módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(23)

Az e rendelet által bevezetett rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítésére vagy módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (24) | Annak érdekében, hogy a kisebb égei-tengeri szigetek támogatását célzó rendszer ugyanúgy kerüljön végrehajtásra, mint ahogyan az más hasonló programok esetében is történt, továbbá a verseny torzulásának és a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetésnek az elkerülése céljából a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(24)

Annak érdekében, hogy a kisebb égei-tengeri szigetek támogatását célzó rendszer ugyanúgy kerüljön végrehajtásra, mint ahogyan az más hasonló programok esetében is történt, továbbá a verseny torzulásának és a gazdasági szereplők közötti hátrányos megkülönböztetésnek az elkerülése céljából a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően kell gyakorolni.

| (25) | Az előirányzott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(25)

Az előirányzott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY ÉS CÉLOK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet egyedi mezőgazdasági intézkedéseket határoz meg abból a célból, hogy orvosolja a kisebb égei-tengeri szigetek (a továbbiakban: a kisebb szigetek) szigetjellegéből, kis területéből és a piacoktól való távolságából adódó nehézségeket.

(2)   E rendelet alkalmazásában Kréta és Evia kivételével minden égei-tengeri sziget kisebb szigetnek minősül.

2. cikk

Célkitűzések

(1)   Az 1. cikkben meghatározott egyedi intézkedések az alábbi célok megvalósításához járulnak hozzá:

| a) | a szigetjellegből, a kis területből és a piacoktól való távolságból adódó többletköltségek mérséklése által a kisebb szigetek ellátásának biztosítása olyan termékek tekintetében, amelyek alapvető fontosságúak az emberi fogyasztás vagy a feldolgozás szempontjából, illetve mezőgazdasági input anyagként; |
| --- | --- |

a)

a szigetjellegből, a kis területből és a piacoktól való távolságból adódó többletköltségek mérséklése által a kisebb szigetek ellátásának biztosítása olyan termékek tekintetében, amelyek alapvető fontosságúak az emberi fogyasztás vagy a feldolgozás szempontjából, illetve mezőgazdasági input anyagként;

| b) | a mezőgazdasági tevékenység megőrzése és fejlesztése a kisebb szigeteken, beleértve a nyers és feldolgozott helyi termékek előállítását, feldolgozását, forgalmazását és szállítását. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági tevékenység megőrzése és fejlesztése a kisebb szigeteken, beleértve a nyers és feldolgozott helyi termékek előállítását, feldolgozását, forgalmazását és szállítását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett célok megvalósítása a III., IV. és V. fejezetben foglalt intézkedésekkel történik.

II.   FEJEZET

TÁMOGATÁSI PROGRAM

3. cikk

A támogatási program létrehozása

(1)   Az 1. cikkben említett intézkedéseket egy támogatási program határozza meg, amely tartalmazza a következőket:

| a) | egyedi ellátási szabályok a III. fejezet szerint; és |
| --- | --- |

a)

egyedi ellátási szabályok a III. fejezet szerint; és

| b) | a helyi mezőgazdasági termelést támogató egyedi intézkedések a IV. fejezet szerint. |
| --- | --- |

b)

a helyi mezőgazdasági termelést támogató egyedi intézkedések a IV. fejezet szerint.

(2)   A támogatási programot a Görögország által legmegfelelőbbnek ítélt földrajzi szinten kell kialakítani. A programot a Görögország által kijelölt illetékes helyi és regionális hatóságok készítik el, amelyek azt a megfelelő regionális szintű illetékes hatóságokkal és szervezetekkel folytatott konzultáció után a 6. cikkel összhangban jóváhagyás céljából benyújtják a Bizottsághoz.

4. cikk

Összeegyeztethetőség és összhang

(1)   A támogatási program keretében hozott intézkedéseknek meg kell felelniük az uniós jognak. Az intézkedéseknek összhangban kell lenniük a többi uniós szakpolitikával és az ezek alapján hozott intézkedésekkel.

(2)   Gondoskodni kell arról, hogy a támogatási program keretében hozott intézkedések összhangban legyenek a közös agrárpolitika egyéb eszközei alapján végrehajtott intézkedésekkel, különös tekintettel a piacok közös szervezésére, a vidékfejlesztésre, a termékminőségre, az állatjóllétre és a környezetvédelemre.

Nem finanszírozhatóak e rendelet alapján különösen az alábbi intézkedések:

| a) | a piac közös szervezésére vonatkozó jövedelemtámogatási vagy támogatási rendszer kiegészítő támogatása, kivéve az objektív kritériumok alapján indokolt kivételes esetekben; |
| --- | --- |

a)

a piac közös szervezésére vonatkozó jövedelemtámogatási vagy támogatási rendszer kiegészítő támogatása, kivéve az objektív kritériumok alapján indokolt kivételes esetekben;

| b) | kutatási projektek vagy kutatási projektek támogatását célzó intézkedések, valamint az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat (6) keretében uniós támogatásra jogosult intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

b)

kutatási projektek vagy kutatási projektek támogatását célzó intézkedések, valamint az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozat (6) keretében uniós támogatásra jogosult intézkedések támogatása;

| c) | az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó intézkedések támogatása. |
| --- | --- |

c)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (7) hatálya alá tartozó intézkedések támogatása.

5. cikk

A támogatási program tartalma

A támogatási program tartalmazza:

| a) | az intézkedések megvalósításának ütemtervét és egy általános, éves szintű indikatív finanszírozási táblázatot, amely bemutatja a rendelkezésre bocsátandó forrásokat; |
| --- | --- |

a)

az intézkedések megvalósításának ütemtervét és egy általános, éves szintű indikatív finanszírozási táblázatot, amely bemutatja a rendelkezésre bocsátandó forrásokat;

| b) | a különféle programintézkedések összeegyeztethetőségének és összhangjának igazolását, valamint a nyomon követés és az értékelés céljából alkalmazott kritériumok és mennyiségi mutatók meghatározását; |
| --- | --- |

b)

a különféle programintézkedések összeegyeztethetőségének és összhangjának igazolását, valamint a nyomon követés és az értékelés céljából alkalmazott kritériumok és mennyiségi mutatók meghatározását;

| c) | a program hatékony és megfelelő végrehajtása érdekében hozott rendelkezéseket, ideértve a tájékoztatási, a nyomonkövetési és az értékelési intézkedéseket is, valamint a program értékelésére szolgáló mennyiségi mutatók meghatározását; |
| --- | --- |

c)

a program hatékony és megfelelő végrehajtása érdekében hozott rendelkezéseket, ideértve a tájékoztatási, a nyomonkövetési és az értékelési intézkedéseket is, valamint a program értékelésére szolgáló mennyiségi mutatók meghatározását;

| d) | az illetékes hatóságok és a programok végrehajtásáért felelős szervezetek megjelölését, a hatóságok vagy kapcsolódó szervek és a társadalmi-gazdasági partnerek megfelelő szinten történő kijelölését, valamint a lefolytatott egyeztetések eredményét. |
| --- | --- |

d)

az illetékes hatóságok és a programok végrehajtásáért felelős szervezetek megjelölését, a hatóságok vagy kapcsolódó szervek és a társadalmi-gazdasági partnerek megfelelő szinten történő kijelölését, valamint a lefolytatott egyeztetések eredményét.

6. cikk

A program jóváhagyása és módosításai

(1)   A támogatási program az 1405/2006/EK rendelet értelmében jön létre, és a 18. cikk (2) és (3) bekezdésében említett pénzügyi források alapján finanszírozzák.

A program tartalmaz egy előzetes ellátási mérleget, amely feltünteti a termékeket, azok mennyiségét és az uniós ellátási támogatás összegét, valamint a helyi termelés támogatásának programtervezetét.

(2)   A támogatási programban foglalt intézkedések végrehajtásának éves értékelésétől függően Görögország megfelelően indokolt javaslatokat nyújthat be a Bizottság részére az említett intézkedéseknek a 18. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt pénzügyi előirányzat tekintetében történő módosítására azért, hogy a program jobban megfeleljen a kisebb szigetek igényeinek és a javasolt stratégiának. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el azon eljárások meghatározására, amelyek révén értékelni lehet, hogy a javasolt módosítások megfelelnek-e az uniós jognak, és amelyekkel határozni lehet azok jóváhagyásáról. E végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokban meghatározott eljárások tekintettel lehetnek a következő szempontokra: a Görögország által javasolt módosítások jelentősége az új intézkedések bevezetése tekintetében, az intézkedésekre elkülönített költségvetés módosulása jelentős-e, az előzetes ellátási mérlegekben szereplő termékek mennyiségét és a rájuk vonatkozó támogatásokat érintő változások, illetve a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (8) meghatározott kódok és megnevezések módosítása.

(4)   A (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok minden egyes eljárásra vonatkozóan meghatározzák a módosítási kérelmek gyakoriságát, valamint az elfogadott módosítások végrehajtására megszabott időkeretet.

7. cikk

Ellenőrzések és nyomon követés

Görögország adminisztratív és helyszíni ellenőrzések formájában ellenőrzéseket hajt végre. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a Görögország által alkalmazandó ellenőrzések minimumkövetelményeire vonatkozóan.

A Bizottság szintén végrehajtási jogi aktusokat fogad el a program végrehajtásának hatékony nyomon követéséhez szükséges eljárásokról, valamint a fizikai és pénzügyi mutatókról.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

III.   FEJEZET

EGYEDI ELLÁTÁSI SZABÁLYOK

8. cikk

Előzetes ellátási mérleg

(1)   Az egyedi ellátási szabályokat a Szerződés I. mellékletében szereplő azon uniós mezőgazdasági termékek (a továbbiakban: a mezőgazdasági termékek) tekintetében kell bevezetni, amelyek a kisebb szigeteken az emberi fogyasztás vagy más termékek előállítása tekintetében, illetve mezőgazdasági input anyagként alapvető fontosságúak.

(2)   Görögország az általa legmegfelelőbbnek tartott földrajzi szinten előzetes ellátási mérleget készít azért, hogy a mezőgazdasági termékek tekintetében számszerűsíthetők legyenek a kisebb szigetek éves ellátási igényei.

Külön előzetes mérleg készíthető az olyan termékek csomagolásával és feldolgozásával foglalkozó vállalkozások igényeiről, amelyeket helyi fogyasztásra szánnak, az Unió egyéb részeibe szállítanak vagy a 13. cikk (2) és (3) bekezdése szerint hagyományos kereskedelmi forgalom keretében harmadik országokba exportálnak.

9. cikk

Az egyedi ellátási szabályok működése

(1)   Támogatás nyújtható a kisebb szigetek mezőgazdasági termékekkel való ellátására.

A támogatás összegét minden érintett termékre vonatkozóan meg kell határozni, figyelembe véve a termékek kisebb szigeteken történő forgalomba hozatalának többletköltségeit, amelyeket a szigeteket rendszerint ellátó görög szárazföldi szállítási kikötőktől, illetve a végső célállomásként szolgáló szigetekre szállítandó termékek átmenő forgalmát vagy berakodását lebonyolító szigetek tranzitkikötőitől kell számítani. A mezőgazdasági input anyagok és a feldolgozásra szánt termékek esetében a támogatás meghatározásakor figyelembe kell venni a szigetjellegből, a kis területből és a piacoktól való távolságból adódó többletköltségeket.

(2)   Az egyedi ellátási szabályok keretében csak a megbízható és kifogástalan piaci minőségű mezőgazdasági termékek támogathatók.

10. cikk

Végrehajtás

Az egyedi ellátási szabályok végrehajtása során figyelembe kell venni különösen:

| a) | a kisebb szigetek egyedi igényeit és az előírt minőségi követelményeket; |
| --- | --- |

a)

a kisebb szigetek egyedi igényeit és az előírt minőségi követelményeket;

| b) | a görög szárazföldi kikötőkkel bonyolított és az égei-tengeri szigetek közötti hagyományos kereskedelmi forgalmat; |
| --- | --- |

b)

a görög szárazföldi kikötőkkel bonyolított és az égei-tengeri szigetek közötti hagyományos kereskedelmi forgalmat;

| c) | a javasolt támogatás gazdasági vonatkozásait; |
| --- | --- |

c)

a javasolt támogatás gazdasági vonatkozásait;

| d) | adott esetben annak szükségességét, hogy a helyi termékek fejlődését semmi se akadályozza. |
| --- | --- |

d)

adott esetben annak szükségességét, hogy a helyi termékek fejlődését semmi se akadályozza.

11. cikk

Tanúsítványok

(1)   A 9. cikk (1) bekezdésében előírt támogatás igénybevétele tanúsítvány bemutatásához kötött.

A tanúsítványok kizárólag az illetékes hatóságok által vezetett nyilvántartásba felvett gazdasági szereplők számára állíthatók ki.

Ezen tanúsítványok nem átruházhatók.

(2)   A tanúsítványok kérelmezésekor biztosíték adására nincs szükség. Azonban e rendelet megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságok a 12. cikkben említett kedvezmény összegével megegyező biztosíték letétbe helyezését írhatják elő. Ilyen esetekben a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. április 23-i 376/2008/EK bizottsági rendelet (9) 34. cikkének (1), (4), (5), (6), (7) és (8) bekezdése alkalmazandó.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 21. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a gazdasági szereplők nyilvántartásbavételi feltételeinek meghatározására és az egyedi ellátási szabályokban való részvételhez a gazdasági szereplők jogai teljes körű gyakorlásának biztosítására.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az annak biztosításához szükséges intézkedések vonatkozásában, hogy Görögország egységesen alkalmazza ezt a cikket, különös tekintettel a tanúsítványok kiadásának rendszerére, valamint a gazdasági szereplők nyilvántartásba vételkor vállalt kötelezettségeire. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

12. cikk

Az előnyök kihatása

(1)   Az egyedi ellátási szabályokból eredő előnyök igénybevételének az a feltétele, hogy a gazdasági előnyt továbbadják a végfelhasználónak, aki – esettől függően – lehet a közvetlen fogyasztásra szánt termékek fogyasztója, a feldolgozó- vagy csomagolóipar részére szánt termékek végső feldolgozója vagy csomagolója, vagy a mezőgazdasági termelő a takarmányozásra vagy mezőgazdasági input anyagként való felhasználásra szánt termékek esetében.

Az első albekezdésben említett előny megegyezik a támogatás összegével.

(2)   Az (1) bekezdés egységes alkalmazása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el az (1) bekezdésben meghatározott szabályok alkalmazására és különösen azon feltételekre vonatkozóan, amelyek szerint a tagállamok megbizonyosodnak afelől, hogy az előnyöket ténylegesen továbbadták a végfelhasználónak. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

13. cikk

Harmadik országokba irányuló kivitel és az Unió többi részébe történő szállítás

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el azon követelmények megállapítása céljából, amelyek alapján az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó termékek harmadik országokba exportálhatók vagy az Unió többi részébe szállíthatók. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

E követelmények közé tartozik különösen az egyedi ellátási szabályok alapján kapott támogatás visszafizetése.

Az egyedi ellátási szabályok alapján kedvezményben részesülő termékek harmadik országokba történő kivitele nem kötött tanúsítvány bemutatásához.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó azokra a kisebb szigeteken feldolgozott termékekre, amelyek az egyedi ellátási szabályok alapján támogatott termékek felhasználásával készültek, és amelyeket:

| a) | harmadik országokba exportálnak vagy az Unió többi részébe szállítanak a hagyományos kivitelt és hagyományos szállítást meg nem haladó mennyiségben; |
| --- | --- |

a)

harmadik országokba exportálnak vagy az Unió többi részébe szállítanak a hagyományos kivitelt és hagyományos szállítást meg nem haladó mennyiségben;

| b) | regionális kereskedelem keretében a Bizottság által meghatározandó célállomásoknak és részletes rendelkezéseknek megfelelően harmadik országokba exportálnak; |
| --- | --- |

b)

regionális kereskedelem keretében a Bizottság által meghatározandó célállomásoknak és részletes rendelkezéseknek megfelelően harmadik országokba exportálnak;

| c) | a kisebb szigetek között szállítanak. |
| --- | --- |

c)

a kisebb szigetek között szállítanak.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett termékek harmadik országokba történő kivitele nem kötött tanúsítvány bemutatásához.

Az első albekezdés a) és b) pontjában említett termékek kivitele után nem jár export-visszatérítés.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megállapítja az a) pontban említett termékmennyiségek határait és a b) pontban említett részletes rendelkezéseket. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A hagyományos kereskedelmi kivitelt vagy hagyományos szállítást eredményező feldolgozási műveleteknek – a kezelés szokásos formáinak kivételével – értelemszerűen meg kell felelniük a vonatkozó uniós jogszabályokban előírt vámellenőrzés esetében alkalmazandó feldolgozási feltételeknek.

14. cikk

Ellenőrzés és szankciók

(1)   Az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartozó mezőgazdasági termékeket a kisebb szigetekre történő belépésükkor, valamint az innen kiinduló kivitelük vagy szállításuk alkalmával adminisztratív ellenőrzéseknek kell alávetni.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a Görögország által alkalmazandó ellenőrzések minimumkövetelményeire vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Amennyiben valamely, a 11. cikkben említett gazdasági szereplő – a vis maior és a rendkívüli éghajlati körülmények kivételével – nem teljesíti az ugyanazon cikkel összhangban vállalt kötelezettségeit, az illetékes hatóság a nemzeti jog szerint alkalmazandó szankciók sérelme nélkül:

| a) | visszaköveteli a gazdasági szereplőnek nyújtott előnyt; |
| --- | --- |

a)

visszaköveteli a gazdasági szereplőnek nyújtott előnyt;

| b) | a kötelezettségszegés súlyosságától függően ideiglenesen felfüggeszti vagy visszavonja a gazdasági szereplő nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

b)

a kötelezettségszegés súlyosságától függően ideiglenesen felfüggeszti vagy visszavonja a gazdasági szereplő nyilvántartásba vételét.

(3)   Amennyiben a 11. cikkben említett gazdasági szereplő – a vis maior és a rendkívüli éghajlati körülmények kivételével – nem hajtja végre a tervezett belépést, az illetékes hatóság a tanúsítványkérésre való jogosultságát a tanúsítvány lejártát követő 60 napos időszakra felfüggeszti. A felfüggesztési időszakot követően az újabb tanúsítvány kiadása az illetékes hatóságok által meghatározott időszak alatt a nyújtott kedvezmény összegével megegyező biztosíték letétbe helyezéséhez kötött.

Az illetékes hatóságok elfogadják a végrehajtás teljes vagy részleges elmulasztása, vagy a kiadott tanúsítványok érvénytelenítése, illetve a nyújtott kedvezmény visszatérítése miatt rendelkezésre álló bármely termékmennyiség újrafelhasználásához szükséges intézkedéseket.

IV.   FEJEZET

A HELYI MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK TÁMOGATÁSÁRA VONATKOZÓ INTÉZKEDÉSEK

15. cikk

Intézkedések

(1)   A támogatási program tartalmazza a kisebb szigeteken a helyi mezőgazdasági termelés folytonosságának megőrzéséhez és fejlesztéséhez szükséges, a Szerződés harmadik része III. címének hatálya alá tartozó intézkedéseket.

(2)   A programnak a helyi mezőgazdasági termelés támogatására irányuló intézkedései tartalmazzák legalább az alábbiakat:

| a) | a jelenlegi mezőgazdasági termelési helyzet mennyiségi leírása, figyelembe véve a rendelkezésre álló értékelések eredményeit, rámutatva az aránytalanságokra, a hiányokra és a fejlesztési lehetőségekre, valamint a mobilizált pénzügyi forrásokra; |
| --- | --- |

a)

a jelenlegi mezőgazdasági termelési helyzet mennyiségi leírása, figyelembe véve a rendelkezésre álló értékelések eredményeit, rámutatva az aránytalanságokra, a hiányokra és a fejlesztési lehetőségekre, valamint a mobilizált pénzügyi forrásokra;

| b) | a javasolt stratégia leírása, prioritások meghatározása és számszerűsített általános és működési célkitűzések, valamint a gazdasági, környezeti és szociális – ideértve a foglalkoztatást is – területen várható hatások felmérése; |
| --- | --- |

b)

a javasolt stratégia leírása, prioritások meghatározása és számszerűsített általános és működési célkitűzések, valamint a gazdasági, környezeti és szociális – ideértve a foglalkoztatást is – területen várható hatások felmérése;

| c) | a tervezett intézkedések leírása, különös tekintettel a megvalósításuk érdekében nyújtandó támogatásokra, valamint adott esetben az érintett intézkedések előkészítésével, megvalósításával vagy módosításával kapcsolatos tanulmányokra, bemutatóprojektekre, képzési tevékenységre és technikai segítségnyújtásra vonatkozó igényekről szóló információkra; |
| --- | --- |

c)

a tervezett intézkedések leírása, különös tekintettel a megvalósításuk érdekében nyújtandó támogatásokra, valamint adott esetben az érintett intézkedések előkészítésével, megvalósításával vagy módosításával kapcsolatos tanulmányokra, bemutatóprojektekre, képzési tevékenységre és technikai segítségnyújtásra vonatkozó igényekről szóló információkra;

| d) | a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkének d) pontja értelmében közvetlen kifizetésnek minősülő támogatások listája; |
| --- | --- |

d)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkének d) pontja értelmében közvetlen kifizetésnek minősülő támogatások listája;

| e) | az egyes intézkedésekre megállapított támogatás összege, továbbá az egyes fellépésekre előzetesen megállapított összeg a program által megfogalmazott célkitűzések közül egy vagy több elérése érdekében. |
| --- | --- |

e)

az egyes intézkedésekre megállapított támogatás összege, továbbá az egyes fellépésekre előzetesen megállapított összeg a program által megfogalmazott célkitűzések közül egy vagy több elérése érdekében.

(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a (2) bekezdésben említett támogatások nyújtásával kapcsolatos követelményekre vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A program tartalmazhat a kisebb szigetek nyers és feldolgozott mezőgazdasági termékeinek előállítását, feldolgozását, forgalmazását és szállítását támogató intézkedéseket.

Minden intézkedés felosztható fellépésekre. A programnak minden egyes cselekvés esetében meg kell határoznia legalább:

| a) | a kedvezményezetteket; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezetteket;

| b) | a támogathatóság feltételeit; |
| --- | --- |

b)

a támogathatóság feltételeit;

| c) | a támogatás egységösszegét. |
| --- | --- |

c)

a támogatás egységösszegét.

A Bizottság a 21. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a nyers és feldolgozott termékeknek az előállítási régiójukon kívüli forgalmazása és szállítása elősegítése céljából nyújtott támogatás összegének meghatározására vonatkozó feltételekre és – adott esetben – a támogatható maximális mennyiségek meghatározására vonatkozó feltételekre vonatkozóan.

16. cikk

Ellenőrzések és jogosulatlan kifizetések

(1)   Az e fejezetben említett intézkedések ellenőrzései adminisztratív és helyszíni ellenőrzések révén valósulnak meg.

(2)   Amennyiben jogosulatlan kifizetés történt, az érintett kedvezményezett a szóban forgó összegeket köteles visszatéríteni. A 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés, a moduláció és az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer tekintetében, az említett rendeletben létrehozott, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a kölcsönös megfeleltetés tekintetében, a borágazatban meghatározott támogatási rendszer keretében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 1122/2009/EK bizottsági rendelet (11) 80. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

V.   FEJEZET

KÍSÉRŐ INTÉZKEDÉSEK

17. cikk

Állami támogatások

(1)   A Szerződés I. mellékletének hatálya alá tartozó azon mezőgazdasági termékekre vonatkozóan, amelyekre a Szerződés 107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni, a Bizottság a Szerződés 108. cikkével összhangban engedélyezhet működési támogatást az e termékeket termelő, feldolgozó, forgalmazó és szállító ágazatokban annak érdekében, hogy enyhítse a kisebb szigeteken folytatott mezőgazdasági termelésre jellemző, a szigetjellegből, kis területből, a hegyvidéki domborzatból és éghajlatból, a kis számú terméktől való gazdasági függésből és a piacoktól való távolságból adódó megkötöttségeket.

(2)   Görögország kiegészítő finanszírozást biztosíthat a támogatási program megvalósítására. Ebben az esetben az állami támogatást – az említett program részeként – Görögországnak e rendelettel összhangban be kell jelentenie, és azt a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az így bejelentett támogatás a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének első mondata alapján bejelentett támogatásnak minősül.

(3)   E cikk (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, valamint az 1234/2007/EK rendelet 180. cikkétől és az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló, 2006. július 24-i 1184/2006/EK tanácsi rendelet (12) 3. cikkétől eltérve, a Szerződés 107., 108. és 109. cikke nem alkalmazandó a Görögország által az e rendelet III. és IV. fejezete alapján, e rendeletnek megfelelően teljesített kifizetésekre.

VI.   FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Pénzügyi források

(1)   Az e rendeletben meghatározott intézkedések az agrárpiacok stabilizációját célzó beavatkozásnak minősülnek a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (13) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében.

(2)   Az Unió a III. és a IV. fejezetben előírt intézkedéseket legfeljebb évi 23,93 millió EUR erejéig finanszírozza.

(3)   A III. fejezetben említett egyedi ellátási szabályok finanszírozására előirányzott éves összeg nem haladhatja meg a 7,11 millió EUR-t.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a követelményeket, amelyek alapján Görögország módosíthatja az egyedi ellátási szabályok előnyeiben részesülő termékekre évente előirányzott források felhasználását. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 22. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(4)   A Bizottság a 21. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a tanulmányok, bemutatóprojektek, képzés és a technikai segítségnyújtási finanszírozásra szolgáló intézkedésekre előirányozható éves maximumösszeg meghatározásának feltételeiről, feltéve, hogy az előirányzat ésszerű és arányos.

VII.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Nemzeti intézkedések

Görögország megteszi mindazokat az intézkedéseket, amelyek az e rendeletnek való megfeleléshez szükségesek, különös tekintettel az ellenőrzésekre és igazgatási szankciókra, és ezekről tájékoztatja a Bizottságot.

20. cikk

Tájékoztatás és jelentések

(1)   Görögország minden évben legkésőbb február 15-ig tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy a rendelkezésére álló előirányzatokból a következő évben mekkora összeget szándékozik felhasználni az előzetes ellátási mérleg végrehajtására és a támogatási programban szereplő, a helyi mezőgazdasági termelés támogatását célzó egyes intézkedésekre.

(2)   Görögország minden évben legkésőbb szeptember 30-ig jelentést nyújt be a Bizottsághoz az e rendeletben előírt intézkedések előző évi végrehajtásáról.

(3)   A Bizottság 2016. december 31-én, azt követően pedig ötévente általános jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz az e rendelet alapján végzett tevékenység hatásáról, és ahhoz csatolja esetleges javaslatait.

21. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A Bizottságnak a 11. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (4) bekezdésében, valamint a 18. cikk (4) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, 2013. március 21-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 11. cikk (2) bekezdésében, a 15. cikk (4) bekezdésében, valamint a 18. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 11. cikk (2) bekezdése, a 15. cikk (4) bekezdése és a 18. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve, ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

22. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 73/2009/EK rendelet 141. cikkével létrehozott, közvetlen kifizetésekkel foglalkozó irányítóbizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

23. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1405/2006/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni a mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően.

24. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2013. március 13-án.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

L. CREIGHTON

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 82. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. február 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2013. február 25-i határozata.

2

(3)  HL L 265., 2006.9.26., 1. o.

3

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

4

(5)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

5

(6)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

6

(7)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

7

(8)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

8

(9)  HL L 114., 2008.4.26., 3. o.

9

(10)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

10

(11)  HL L 316., 2009.12.2., 65. o.

11

(12)  HL L 214., 2006.8.4., 7. o.

12

(13)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

13

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| Az 1405/2006/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 3. cikk, (1) bekezdés |
| 3. cikk | 8. cikk |
| 4. cikk, (1) bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés |
| 5. cikk | 13. cikk |
| 7. cikk, (1) bekezdés | 15. cikk, (1) bekezdés |
| 7. cikk, (2) bekezdés | 3. cikk, (2) bekezdés |
| 8. cikk | 4. cikk |
| 9. cikk, a) és b) pont | 15. cikk, (2) bekezdés |
| 9. cikk, c), d), e) és f) pont | 5. cikk |
| 10. cikk | 7. cikk, második bekezdés |
| 11. cikk | 17. cikk |
| 12. cikk | 18. cikk |
| 13. cikk | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 14. cikk, a) pont | 6. cikk, (2)–(4) bekezdés |
| 14. cikk, b) pont | 7. cikk, első bekezdés és 14. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, (2) és (3) bekezdés |
| 16. cikk | 19. cikk |
| 17. cikk | 20. cikk |
| 18. cikk | 23. cikk |
| 21. cikk | 24. cikk |

Az 1405/2006/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

3. cikk, (1) bekezdés

3. cikk

8. cikk

4. cikk, (1) bekezdés

9. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés

10. cikk

4. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés

5. cikk

13. cikk

7. cikk, (1) bekezdés

15. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés

8. cikk

4. cikk

9. cikk, a) és b) pont

15. cikk, (2) bekezdés

9. cikk, c), d), e) és f) pont

5. cikk

10. cikk

7. cikk, második bekezdés

11. cikk

17. cikk

12. cikk

18. cikk

13. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

14. cikk, a) pont

6. cikk, (2)–(4) bekezdés

14. cikk, b) pont

7. cikk, első bekezdés és 14. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, (2) és (3) bekezdés

16. cikk

19. cikk

17. cikk

20. cikk

18. cikk

23. cikk

21. cikk

24. cikk

---