# Uradni list L 48/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.048.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 48 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5621. februar 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.048.slv

Uradni list

Evropske unije

L 48

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5621. februar 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 154/2013 z dne 18. decembra 2012 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 155/2013 z dne 18. decembra 2012 o določitvi pravil glede postopka odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov | 5 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 156/2013 z dne 20. februarja 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 8 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2013/6/EU z dne 20. februarja 2013 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev diflubenzurona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  ) | 10 |
| | | SKLEPI |
| | | 2013/95/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o odobritvi omejitev dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 772) | 14 |
| | | 2013/96/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o omejitvi dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 780) | 17 |
| | | 2013/97/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o odobritvi odstopanj nekaterim državam članicam glede sporočanja statističnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu glede statističnih podatkov, ki temeljijo na Evropski anketi o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 784)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2013/98/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o finančni pomoči Unije k usklajenemu načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1035) | 23 |
| | | PRIPOROČILA |
| | | 2013/99/EU |
| | * | Priporočilo Komisije z dne 19. februarja 2013 o usklajenem načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil | 28 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 154/2013 z dne 18. decembra 2012 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 155/2013 z dne 18. decembra 2012 o določitvi pravil glede postopka odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

5

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 156/2013 z dne 20. februarja 2013 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

8

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2013/6/EU z dne 20. februarja 2013 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev diflubenzurona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (
  1
  )

1

10

SKLEPI

2013/95/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o odobritvi omejitev dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 772)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 772)

14

2013/96/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o omejitvi dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 780)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 780)

17

2013/97/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o odobritvi odstopanj nekaterim državam članicam glede sporočanja statističnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu glede statističnih podatkov, ki temeljijo na Evropski anketi o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 784)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 784)

1

21

2013/98/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 19. februarja 2013 o finančni pomoči Unije k usklajenemu načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1035)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1035)

23

PRIPOROČILA

2013/99/EU

*

Priporočilo Komisije z dne 19. februarja 2013 o usklajenem načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil

28

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 90/12/COL z dne 15. marca 2012 o prodaji nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir (Norveška) | 33 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 90/12/COL z dne 15. marca 2012 o prodaji nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir (Norveška)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 154/2013

z dne 18. decembra 2012

o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4 Uredbe (EU) št. 978/2012 („uredba o GSP“) določa merila za dodelitev tarifnih preferencialov v okviru splošnega režima splošne sheme preferencialov („GSP“). Tako država, ki jo Svetovna banka tri zaporedna leta uvrsti med države z visokim ali višjim srednjim dohodkom, ne bi smela biti upravičena do ugodnosti takih preferencialov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4 Uredbe (EU) št. 978/2012 („uredba o GSP“) določa merila za dodelitev tarifnih preferencialov v okviru splošnega režima splošne sheme preferencialov („GSP“). Tako država, ki jo Svetovna banka tri zaporedna leta uvrsti med države z visokim ali višjim srednjim dohodkom, ne bi smela biti upravičena do ugodnosti takih preferencialov.

| (2) | Seznam držav upravičenk do splošnega režima GSP je naveden v Prilogi II k uredbi o GSP. |
| --- | --- |

(2)

Seznam držav upravičenk do splošnega režima GSP je naveden v Prilogi II k uredbi o GSP.

| (3) | Komisija je v skladu s členom 290 PDEU pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, v okviru katerih do 1. januarja vsakega leta po začetku veljavnosti uredbe o GSP pregleda Prilogo II, kot je določeno v členu 5(2). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v skladu s členom 290 PDEU pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov, v okviru katerih do 1. januarja vsakega leta po začetku veljavnosti uredbe o GSP pregleda Prilogo II, kot je določeno v členu 5(2).

| (4) | Svetovna banka je v letih 2010, 2011 in 2012 uvrstila Azerbajdžansko republiko in Islamsko republiko Iran med države z višjim srednjim dohodkom. |
| --- | --- |

(4)

Svetovna banka je v letih 2010, 2011 in 2012 uvrstila Azerbajdžansko republiko in Islamsko republiko Iran med države z višjim srednjim dohodkom.

| (5) | Azerbajdžansko republiko in Islamsko republiko Iran bi bilo treba črtati s seznama držav upravičenk do splošnega režima GSP, Prilogo II k uredbi o GSP pa bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Azerbajdžansko republiko in Islamsko republiko Iran bi bilo treba črtati s seznama držav upravičenk do splošnega režima GSP, Prilogo II k uredbi o GSP pa bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) št. 978/2012 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporabljati se začne eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA II

Države upravičenke
   (1)
  do splošnega režima iz točke (a) člena 1(2)

| Stolpec A | : | abecedna oznaka v skladu z nomenklaturo držav in ozemelj za potrebe zunanjetrgovinske statistike Unije |
| --- | --- | --- |
| Stolpec B | : | ime |

Stolpec A

:

abecedna oznaka v skladu z nomenklaturo držav in ozemelj za potrebe zunanjetrgovinske statistike Unije

Stolpec B

:

ime

| A | B |
| --- | --- |
| AF | Afganistan |
| AM | Armenija |
| AO | Angola |
| BD | Bangladeš |
| BF | Burkina Faso |
| BI | Burundi |
| BJ | Benin |
| BO | Bolivija |
| BT | Butan |
| CD | Demokratična republika Kongo |
| CF | Srednjeafriška republika |
| CG | Kongo |
| CK | Cookovi otoki |
| CN | Ljudska republika Kitajska |
| CO | Kolumbija |
| CR | Kostarika |
| CV | Zelenortski otoki |
| DJ | Džibuti |
| EC | Ekvador |
| ER | Eritreja |
| ET | Etiopija |
| FM | Mikronezija (Federativne države) |
| GE | Gruzija |
| GM | Gambija |
| GN | Gvineja |
| GQ | Ekvatorialna Gvineja |
| GT | Gvatemala |
| GW | Gvineja Bissau |
| HN | Honduras |
| HT | Haiti |
| ID | Indonezija |
| IN | Indija |
| IQ | Irak |
| KG | Kirgiška republika |
| KH | Kambodža |
| KI | Kiribati |
| KM | Komori |
| LA | Laoška ljudska demokratična republika |
| LK | Šrilanka |
| LR | Liberija |
| LS | Lesoto |
| MG | Madagaskar |
| MH | Marshallovi otoki |
| ML | Mali |
| MM | Burma/Mjanmar |
| MN | Mongolija |
| MR | Mavretanija |
| MV | Maldivi |
| MW | Malavi |
| MZ | Mozambik |
| NE | Niger |
| NG | Nigerija |
| NI | Nikaragva |
| NP | Nepal |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PE | Peru |
| PH | Filipini |
| PK | Pakistan |
| PY | Paragvaj |
| RW | Ruanda |
| SB | Salomonovi otoki |
| SD | Sudan |
| SL | Sierra Leone |
| SN | Senegal |
| SO | Somalija |
| ST | São Tomé in Príncipe |
| SV | Salvador |
| SY | Sirska arabska republika |
| TD | Čad |
| TG | Togo |
| TH | Tajska |
| TJ | Tadžikistan |
| TL | Vzhodni Timor |
| TM | Turkmenistan |
| TO | Tonga |
| TV | Tuvalu |
| TZ | Tanzanija |
| UA | Ukrajina |
| UG | Uganda |
| UZ | Uzbekistan |
| VN | Vietnam |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |
| YE | Jemen |
| ZM | Zambija |

A

B

AF

Afganistan

AM

Armenija

AO

Angola

BD

Bangladeš

BF

Burkina Faso

BI

Burundi

BJ

Benin

BO

Bolivija

BT

Butan

CD

Demokratična republika Kongo

CF

Srednjeafriška republika

CG

Kongo

CK

Cookovi otoki

CN

Ljudska republika Kitajska

CO

Kolumbija

CR

Kostarika

CV

Zelenortski otoki

DJ

Džibuti

EC

Ekvador

ER

Eritreja

ET

Etiopija

FM

Mikronezija (Federativne države)

GE

Gruzija

GM

Gambija

GN

Gvineja

GQ

Ekvatorialna Gvineja

GT

Gvatemala

GW

Gvineja Bissau

HN

Honduras

HT

Haiti

ID

Indonezija

IN

Indija

IQ

Irak

KG

Kirgiška republika

KH

Kambodža

KI

Kiribati

KM

Komori

LA

Laoška ljudska demokratična republika

LK

Šrilanka

LR

Liberija

LS

Lesoto

MG

Madagaskar

MH

Marshallovi otoki

ML

Mali

MM

Burma/Mjanmar

MN

Mongolija

MR

Mavretanija

MV

Maldivi

MW

Malavi

MZ

Mozambik

NE

Niger

NG

Nigerija

NI

Nikaragva

NP

Nepal

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PE

Peru

PH

Filipini

PK

Pakistan

PY

Paragvaj

RW

Ruanda

SB

Salomonovi otoki

SD

Sudan

SL

Sierra Leone

SN

Senegal

SO

Somalija

ST

São Tomé in Príncipe

SV

Salvador

SY

Sirska arabska republika

TD

Čad

TG

Togo

TH

Tajska

TJ

Tadžikistan

TL

Vzhodni Timor

TM

Turkmenistan

TO

Tonga

TV

Tuvalu

TZ

Tanzanija

UA

Ukrajina

UG

Uganda

UZ

Uzbekistan

VN

Vietnam

VU

Vanuatu

WS

Samoa

YE

Jemen

ZM

Zambija

Države upravičenke do splošnega režima iz točke (a) člena 1(2), ki so bile začasno izključene iz tega režima v zvezi z vsemi ali nekaterimi izdelki s poreklom iz teh držav

| Stolpec A | : | abecedna oznaka v skladu z nomenklaturo držav in ozemelj za potrebe zunanjetrgovinske statistike Unije |
| --- | --- | --- |
| Stolpec B | : | ime |

Stolpec A

:

abecedna oznaka v skladu z nomenklaturo držav in ozemelj za potrebe zunanjetrgovinske statistike Unije

Stolpec B

:

ime

| A | B |
| --- | --- |
| MM | Burma/Mjanmar“ |

A

B

MM

Burma/Mjanmar“

---

(1)  Seznam vključuje države, za katere so bili preferenciali morda začasno preklicani ali opuščeni. Posodobljen seznam lahko zagotovi Komisija ali pristojni organi zadevne države.

1

---

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/5

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 155/2013

z dne 18. decembra 2012

o določitvi pravil glede postopka odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1) ter zlasti člena 10(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 določa zahteve za dodelitev ugodnosti preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Za zagotovitev preglednosti in predvidljivosti postopka sta Evropski parlament in Svet pooblastila Komisijo, da sprejme delegirani akt za določitev pravil glede postopka odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, zlasti glede rokov ter vložitve in obravnave zahtevkov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 določa zahteve za dodelitev ugodnosti preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Za zagotovitev preglednosti in predvidljivosti postopka sta Evropski parlament in Svet pooblastila Komisijo, da sprejme delegirani akt za določitev pravil glede postopka odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, zlasti glede rokov ter vložitve in obravnave zahtevkov.

| (2) | V skladu z odstavkom 4 skupnega dogovora o delegiranih aktih med Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo so bila o postopkovnih pravilih iz te uredbe opravljena ustrezna in pregledna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z odstavkom 4 skupnega dogovora o delegiranih aktih med Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo so bila o postopkovnih pravilih iz te uredbe opravljena ustrezna in pregledna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predložitev vloge

1.   Država prosilka vloži zahtevek v pisni obliki. Država prosilka izrecno navede, da vlaga zahtevek v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje („režim GSP+“) v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 978/2012 („uredba o GSP“).

2.   Zahtevku je treba priložiti naslednjo dokumentacijo:

| (a) | izčrpne informacije o ratifikaciji konvencij iz Priloge VIII uredbe o GSP („zadevne konvencije“), vključno s kopijo listine o ratifikaciji, deponirane pri ustrezni mednarodni organizaciji, pridržke države prosilke in ugovore zoper te pridržke, ki so jih predložile druge pogodbenice h konvenciji; |
| --- | --- |

(a)

izčrpne informacije o ratifikaciji konvencij iz Priloge VIII uredbe o GSP („zadevne konvencije“), vključno s kopijo listine o ratifikaciji, deponirane pri ustrezni mednarodni organizaciji, pridržke države prosilke in ugovore zoper te pridržke, ki so jih predložile druge pogodbenice h konvenciji;

| (b) | zavezo v obliki podpisa pristojnega organa države prosilke na obrazcu iz Priloge k tej uredbi, ki vsebuje:






  (i) | izjavo o zavezanosti k ohranjanju ratifikacije zadevnih konvencij in k zagotavljanju učinkovitega izvajanja teh konvencij; |
| --- | --- | --- |

(b)

zavezo v obliki podpisa pristojnega organa države prosilke na obrazcu iz Priloge k tej uredbi, ki vsebuje:

(i)

izjavo o zavezanosti k ohranjanju ratifikacije zadevnih konvencij in k zagotavljanju učinkovitega izvajanja teh konvencij;

| (ii) | izjavo, da brez pridržkov sprejme zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, ter redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z določbami zadevnih konvencij; |
| --- | --- |

(ii)

izjavo, da brez pridržkov sprejme zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, ter redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z določbami zadevnih konvencij;

| (iii) | izjavo o zavezanosti k udeležbi in sodelovanju v postopku spremljanja iz člena 13 uredbe o GSP. |
| --- | --- |

(iii)

izjavo o zavezanosti k udeležbi in sodelovanju v postopku spremljanja iz člena 13 uredbe o GSP.

3.   Za olajšanje postopka pregleda vlog se vsi zahtevki in spremljajoča dokumentacija predložijo v angleščini. Kopiji dokumentov iz točke 2(a) se priloži angleški prevod, če izvirni jezik ni angleščina.

4.   Zahtevek se skupaj s spremnimi dokumenti predloži osrednji poštni službi Komisije:

| Central mail service (Courrier central) |
| --- |
| Bâtiment DAV1 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Central mail service (Courrier central)

Bâtiment DAV1

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.   Poleg uradnih pisnih vlog se v elektronski obliki predložijo tudi zahtevek in spremni dokumenti. Zahtevek, ki se predloži izključno v elektronski obliki, se za namene te uredbe ne šteje za veljavnega.

6.   Za olajšanje izmenjave informacij in preverjanj država prosilka v svoji vlogi Komisiji sporoči kontaktno osebo, ki je pristojna za obdelavo vloge.

7.   Velja, da je zahtevek vložen prvi delovni dan po tem, ko ga Komisija prejme s priporočeno pošto, ali po tem, ko Komisija izda potrdilo o prejemu.

Člen 2

Preverjanje vloge

1.   Komisija preveri, ali so pogoji iz člena 9(1) uredbe o GSP izpolnjeni. Pri preverjanju zahtevka Komisija upošteva najnovejše razpoložljive sklepne ugotovitve organov za spremljanje zadevnih konvencij. Državi prosilki lahko zastavi vsa vprašanja, ki se ji zdijo pomembna, pridobljene informacije pa lahko preveri pri državi prosilki ali katerem koli drugem ustreznem viru.

2.   Kadar informacije, ki jih zahteva člen 10(2) uredbe o GSP ali ki jih zahteva Komisija, niso predložene, se lahko preverjanje prekine in zahtevek zavrže.

3.   Komisija zaključi preverjanje zahtevka in se odloči, ali bo državi prosilki dodelila režim GSP+ v šestih mesecih od datuma potrditve prejema zahtevka.

Člen 3

Dosje

1.   Komisija pripravi dosje. Dosje vsebuje dokumente, ki jih predloži država prosilka, in ustrezne informacije, ki jih pridobi Komisija.

2.   Vsebina dosjeja upošteva določbe o zaupnosti v skladu s členom 38 uredbe o GSP.

3.   Država prosilka ima pravico dostopa do dosjeja. Na podlagi pisnega zahtevka je mogoče pregledati vse informacije v dosjeju, razen notranjih dokumentov, ki jih pripravi Komisija.

Člen 4

Razkritje

1.   Komisija razkrije podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na podlagi katerih sprejema odločitve.

2.   Razkritje se izvede pisno. Vsebuje ugotovitve Komisije ter odraža njeno začasno namero, ali bo državi prosilki dodelila režim GSP+.

3.   Razkritje se ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij izvede čim prej oziroma običajno najpozneje 45 dni pred dokončno odločitvijo Komisije o predlogu dokončnih ukrepov. Če Komisija v tem času še ne more razkriti določenih dejstev ali premislekov, se ti razkrijejo pozneje v najkrajšem možnem času.

4.   To razkritje ne posega v nobeno morebitno poznejšo odločitev, toda če ta odločitev temelji na kakšnih drugačnih dejstvih ali premislekih, se ti razkrijejo v najkrajšem možnem času.

5.   Ugotovitve, predložene po razkritju, se upoštevajo samo, če so prejete v obdobju, ki ga za vsak primer določi Komisija in traja najmanj 20 dni, ob ustreznem upoštevanju nujnosti zadeve.

Člen 5

Splošno zaslišanje

1.   Država prosilka ima pravico, da jo Komisija zasliši.

2.   Država prosilka predloži pisni zahtevek z navedbo razlogov za ustno zaslišanje. Tak zahtevek Komisija prejme najpozneje en mesec po datumu potrditve prejema vloge.

Člen 6

Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje

1.   Iz postopkovnih razlogov lahko država prosilka zahteva tudi posredovanje pooblaščenca za zaslišanje pri Generalnem direktoratu za trgovino. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dosjeja, nestrinjanja v zvezi z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke države prosilke za zaslišanje.

2.   Če pooblaščenec za zaslišanje ustno zasliši državo prosilko, pri tem sodeluje ustrezna služba Komisije.

Člen 7

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

Zaveza

Vlada ..., ki jo zastopamo ... v funkciji ..., se zavezuje k ohranjanju ratifikacije konvencij iz Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 978/2012 in k zagotavljanju učinkovitega izvajanja teh konvencij.

Brez pridržkov sprejemamo zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, ter redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z določbami konvencij iz Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 978/2012.

Zavezujemo se k udeležbi in sodelovanju v postopku spremljanja iz člena 13 Uredbe (EU) št. 978/2012.

V celoti se zavedamo, da bi neizpolnjevanje katere od teh zavez lahko povzročilo odpravo režima GSP+ v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) št. 978/2012.

Kraj in datum

Podpis(i)

---

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 156/2013

z dne 20. februarja 2013

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. februarja 2013

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 80,1 |
| MA | 61,7 |
| TN | 81,6 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 80,0 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 191,6 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 186,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 42,2 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 77,6 |
| 0805 10 20 | EG | 50,7 |
| IL | 52,2 |
| MA | 63,1 |
| TN | 56,7 |
| TR | 58,5 |
| ZZ | 56,2 |
| 0805 20 10 | IL | 126,3 |
| MA | 103,1 |
| ZZ | 114,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 150,3 |
| KR | 134,8 |
| MA | 122,1 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 148,7 |
| ZZ | 113,9 |
| 0805 50 10 | EG | 83,9 |
| TR | 76,5 |
| ZZ | 80,2 |
| 0808 10 80 | CN | 82,9 |
| MK | 34,9 |
| US | 202,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0808 30 90 | AR | 130,3 |
| CL | 178,0 |
| CN | 77,9 |
| TR | 179,9 |
| US | 187,5 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 145,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

80,1

MA

61,7

TN

81,6

TR

96,5

ZZ

80,0

0707 00 05

EG

191,6

MA

191,6

TR

175,4

ZZ

186,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

42,2

TR

112,9

ZZ

77,6

0805 10 20

EG

50,7

IL

52,2

MA

63,1

TN

56,7

TR

58,5

ZZ

56,2

0805 20 10

IL

126,3

MA

103,1

ZZ

114,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

150,3

KR

134,8

MA

122,1

TR

70,0

ZA

148,7

ZZ

113,9

0805 50 10

EG

83,9

TR

76,5

ZZ

80,2

0808 10 80

CN

82,9

MK

34,9

US

202,1

ZZ

106,6

0808 30 90

AR

130,3

CL

178,0

CN

77,9

TR

179,9

US

187,5

ZA

118,0

ZZ

145,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/10

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2013/6/EU

z dne 20. februarja 2013

o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev diflubenzurona kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti drugega pododstavka člena 16(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje N-[[(4-klorofenil)amino]karbonil]-2,6-difluorobenzamid, kar je sinonim za diflubenzuron. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1451/2007 z dne 4. decembra 2007 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju biocidnih pripravkov v promet (2) določa seznam aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove možne vključitve v Prilogo I, IA ali IB k Direktivi 98/8/ES. Navedeni seznam vključuje N-[[(4-klorofenil)amino]karbonil]-2,6-difluorobenzamid, kar je sinonim za diflubenzuron.

| (2) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja diflubenzurona glede uporabe v 18. vrsti izdelkov (insekticidih, akaricidih in pripravkih za nadzor drugih členonožcev), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 1451/2007 je bila v skladu s členom 11(2) Direktive 98/8/ES opravljena presoja diflubenzurona glede uporabe v 18. vrsti izdelkov (insekticidih, akaricidih in pripravkih za nadzor drugih členonožcev), kot je opredeljena v Prilogi V k navedeni direktivi.

| (3) | Švedska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 19. novembra 2007 poslala Komisiji poročilo pristojnega organa in priporočilo v skladu s členom 10(5) in (7) Uredbe Komisije (ES) št. 2032/2003 z dne 4. novembra 2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dajanjem biocidnih proizvodov v promet in o spremembi Uredbe (ES) št. 1896/2000 (3). |
| --- | --- |

(3)

Švedska, ki je bila imenovana za državo članico poročevalko, je 19. novembra 2007 poslala Komisiji poročilo pristojnega organa in priporočilo v skladu s členom 10(5) in (7) Uredbe Komisije (ES) št. 2032/2003 z dne 4. novembra 2003 o drugi fazi desetletnega delovnega programa iz člena 16(2) Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dajanjem biocidnih proizvodov v promet in o spremembi Uredbe (ES) št. 1896/2000 (3).

| (4) | Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v Stalnem odboru za biocidne pripravke dne 21. septembra 2012 vključene v poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so pregledale poročilo pristojnega organa. V skladu s členom 15(4) Uredbe (ES) št. 1451/2007 so bile ugotovitve pregleda v Stalnem odboru za biocidne pripravke dne 21. septembra 2012 vključene v poročilo o oceni.

| (5) | Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot insekticidi, akaricidi in pripravki za nadzor drugih členonožcev ter vsebujejo diflubenzuron, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je za uporabo v 18. vrsti izdelkov primerno vključiti diflubenzuron v Prilogo I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(5)

Presoje so pokazale, da je za biocidne pripravke, ki se uporabljajo kot insekticidi, akaricidi in pripravki za nadzor drugih členonožcev ter vsebujejo diflubenzuron, mogoče pričakovati, da izpolnjujejo zahteve iz člena 5 Direktive 98/8/ES. Zato je za uporabo v 18. vrsti izdelkov primerno vključiti diflubenzuron v Prilogo I k navedeni direktivi.

| (6) | Na ravni Unije niso bile ocenjene vse možne uporabe in scenariji izpostavljenosti. Ocenjene niso bile na primer uporaba na prostem, uporaba s strani nepoklicnih uporabnikov in izpostavljenost domačih živali. Zato je primerno od držav članic zahtevati, da ocenijo tiste možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tista tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki v oceni tveganja na ravni Unije niso bili reprezentativno obravnavani, ter da pri izdajanju dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali določijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(6)

Na ravni Unije niso bile ocenjene vse možne uporabe in scenariji izpostavljenosti. Ocenjene niso bile na primer uporaba na prostem, uporaba s strani nepoklicnih uporabnikov in izpostavljenost domačih živali. Zato je primerno od držav članic zahtevati, da ocenijo tiste možnosti uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tista tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki v oceni tveganja na ravni Unije niso bili reprezentativno obravnavani, ter da pri izdajanju dovoljenj za pripravke zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi ali določijo posebni pogoji za zmanjšanje ugotovljenih tveganj na sprejemljivo raven.

| (7) | Na podlagi ugotovitev v poročilu o oceni, ki navajajo, da je zaradi načinov uporabe, predstavljenih v poročilu, možna posredna izpostavljenost ljudi prek uživanja hrane, je po potrebi primerno zahtevati, da se preveri potreba po določitvi novih ali spremembi obstoječih zgornjih mejnih vrednosti ostankov (MRLs – maximum residue levels) v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (5). Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti „in vivo“ genotoksičnemu metabolitu PCA (para-kloroanilin). Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se veljavne najvišje mejne vrednosti ostankov ne presežejo. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi ugotovitev v poročilu o oceni, ki navajajo, da je zaradi načinov uporabe, predstavljenih v poročilu, možna posredna izpostavljenost ljudi prek uživanja hrane, je po potrebi primerno zahtevati, da se preveri potreba po določitvi novih ali spremembi obstoječih zgornjih mejnih vrednosti ostankov (MRLs – maximum residue levels) v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o določitvi postopkov Skupnosti za določitev mejnih vrednosti ostankov farmakološko aktivnih snovi v živilih živalskega izvora in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2377/90 in spremembi Direktive 2001/82/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ali v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (5). Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti „in vivo“ genotoksičnemu metabolitu PCA (para-kloroanilin). Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev, da se veljavne najvišje mejne vrednosti ostankov ne presežejo.

| (8) | Glede na predpostavke, uporabljene med pripravo ocene tveganja, je primerno zahtevati, da poklicni uporabniki pripravkov, ki vsebujejo diflubenzuron, uporabljajo ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če se lahko v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek dokaže, da je tveganja za delavce in uporabnike mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven. |
| --- | --- |

(8)

Glede na predpostavke, uporabljene med pripravo ocene tveganja, je primerno zahtevati, da poklicni uporabniki pripravkov, ki vsebujejo diflubenzuron, uporabljajo ustrezno osebno zaščitno opremo, razen če se lahko v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek dokaže, da je tveganja za delavce in uporabnike mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven.

| (9) | Zaradi ugotovljenih tveganj za okolje je primerno zahtevati, da se ne dovoli uporaba pripravkov v vodnih sistemih, razen če se lahko v vlogi za izdajo dovoljenja dokaže, da se tveganja za vodne in kopenske ekosisteme lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven, in zahtevati, da se pripravki, za katere je izdano dovoljenje za uporabo na gnojilu, uporabljajo samo na suhem gnojilu, ki se mora popolnoma aerobno kompostirati, preden se gnojilo uporabi na obdelovalnih površinah. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi ugotovljenih tveganj za okolje je primerno zahtevati, da se ne dovoli uporaba pripravkov v vodnih sistemih, razen če se lahko v vlogi za izdajo dovoljenja dokaže, da se tveganja za vodne in kopenske ekosisteme lahko zmanjšajo na sprejemljivo raven, in zahtevati, da se pripravki, za katere je izdano dovoljenje za uporabo na gnojilu, uporabljajo samo na suhem gnojilu, ki se mora popolnoma aerobno kompostirati, preden se gnojilo uporabi na obdelovalnih površinah.

| (10) | Določbe te direktive bi se morale uporabljati hkrati v vseh državah članicah, da se tako na trgu Unije zagotovi enaka obravnava biocidnih pripravkov iz 18. vrste izdelkov, ki vsebujejo aktivno snov diflubenzuron, in omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno. |
| --- | --- |

(10)

Določbe te direktive bi se morale uporabljati hkrati v vseh državah članicah, da se tako na trgu Unije zagotovi enaka obravnava biocidnih pripravkov iz 18. vrste izdelkov, ki vsebujejo aktivno snov diflubenzuron, in omogoči ustrezno delovanje trga biocidnih pripravkov na splošno.

| (11) | Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES bi bilo treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa zagotovilo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve. |
| --- | --- |

(11)

Pred vključitvijo aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES bi bilo treba zagotoviti ustrezno obdobje, ki bo državam članicam in zainteresiranim stranem omogočilo, da se pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev, prijaviteljem, ki so pripravili dokumentacijo, pa zagotovilo, da lahko povsem izkoristijo desetletno obdobje za varstvo podatkov, ki se v skladu s členom 12(1)(c)(ii) Direktive 98/8/ES začne z dnem vključitve.

| (12) | Po vključitvi bi morale imeti države članice na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

(12)

Po vključitvi bi morale imeti države članice na voljo razumno dolgo obdobje za izvedbo člena 16(3) Direktive 98/8/ES.

| (13) | Direktivo 98/8/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Direktivo 98/8/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (6) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (6) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos.

| (15) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 98/8/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice najpozneje do 31. januarja 2014 sprejmejo in objavijo zakone ter druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. februarja 2015.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila glavnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. februarja 2013

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 325, 11.12.2007, str. 3.

2

(3)  UL L 307, 24.11.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 152, 16.6.2009, str. 11.

4

(5)  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

5

(6)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

6

---

PRILOGA

V Prilogi I k Direktivi 98/8/ES se doda naslednji vnos:

| Št. | Splošno ime | Ime po IUPAC
  Identifikacijske številke | Minimalna čistost aktivne snovi (1) | Datum vključitve | Rok za uskladitev s členom 16(3), razen če se uporablja katera od izjem, navedenih v opombi k temu naslovu (2) | Datum prenehanja veljavnosti vključitve | Vrsta pripravka | Posebne določbe (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | diflubenzuron | 1-(4-klorofenil)-3-(2,6-difluorobenzoil) urea
  Št. ES: 252-529-3
  Št. CAS: 35367-38-5 | 960 g/kg | 1. februar 2015 | 31. januar 2017 | 31. januar 2025 | 18 | V oceni tveganja na ravni Unije niso bile obravnavane vse možnosti uporabe in scenariji izpostavljenosti; nekateri načini uporabe in scenariji izpostavljenosti, kot so uporaba na prostem, uporaba s strani nepoklicnih uporabnikov in izpostavljenost domačih živali, so bili izključeni. Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo tiste možne uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tista tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.
  Za pripravke, ki vsebujejo diflubenzuron in lahko puščajo ostanke v živilih ali krmi, morajo države članice preveriti potrebo po določitvi novih ali spremembi obstoječih najvišjih mejnih vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (ES) št. 396/2005, pri čemer morajo posebno pozornost posvetiti „in vivo“ genotoksičnemu metabolitu PCA, in sprejeti vse primerne ukrepe za zmanjšanje tveganja, s čimer se zagotovi, da veljavne najvišje mejne vrednosti niso presežene.
  Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji, razen če se lahko v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek dokaže, da je tveganja mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven:






  (1) | poklicni uporabniki uporabljajo ustrezno osebno zaščitno opremo; |

Št.

Splošno ime

Ime po IUPAC

Identifikacijske številke

Minimalna čistost aktivne snovi (1)

Datum vključitve

Rok za uskladitev s členom 16(3), razen če se uporablja katera od izjem, navedenih v opombi k temu naslovu (2)

Datum prenehanja veljavnosti vključitve

Vrsta pripravka

Posebne določbe (3)

„63

diflubenzuron

1-(4-klorofenil)-3-(2,6-difluorobenzoil) urea

Št. ES: 252-529-3

Št. CAS: 35367-38-5

960 g/kg

1. februar 2015

31. januar 2017

31. januar 2025

18

V oceni tveganja na ravni Unije niso bile obravnavane vse možnosti uporabe in scenariji izpostavljenosti; nekateri načini uporabe in scenariji izpostavljenosti, kot so uporaba na prostem, uporaba s strani nepoklicnih uporabnikov in izpostavljenost domačih živali, so bili izključeni. Kadar je za določen pripravek to potrebno, države članice pri ocenjevanju vloge za izdajo dovoljenja za pripravek v skladu s členom 5 in Prilogo VI ocenijo tiste možne uporabe oziroma scenarije izpostavljenosti ter tista tveganja za populacije ljudi in dele okolja, ki niso bili reprezentativno obravnavani v oceni tveganja na ravni Unije.

Za pripravke, ki vsebujejo diflubenzuron in lahko puščajo ostanke v živilih ali krmi, morajo države članice preveriti potrebo po določitvi novih ali spremembi obstoječih najvišjih mejnih vrednosti ostankov v skladu z Uredbo (ES) št. 470/2009 ali Uredbo (ES) št. 396/2005, pri čemer morajo posebno pozornost posvetiti „in vivo“ genotoksičnemu metabolitu PCA, in sprejeti vse primerne ukrepe za zmanjšanje tveganja, s čimer se zagotovi, da veljavne najvišje mejne vrednosti niso presežene.

Države članice zagotovijo, da so za izdajo dovoljenj izpolnjeni naslednji pogoji, razen če se lahko v vlogi za izdajo dovoljenja za pripravek dokaže, da je tveganja mogoče zmanjšati na sprejemljivo raven:

(1)

poklicni uporabniki uporabljajo ustrezno osebno zaščitno opremo;

| (2) | podatki o pripravkih vsebujejo zahtevo, da se pripravki lahko uporabljajo le na suhem gnojilu, gnojilo pa se mora popolnoma aerobno kompostirati s strani poklicnih uporabnikov, preden se uporabi na obdelovalnih površinah; |
| --- | --- |

(2)

podatki o pripravkih vsebujejo zahtevo, da se pripravki lahko uporabljajo le na suhem gnojilu, gnojilo pa se mora popolnoma aerobno kompostirati s strani poklicnih uporabnikov, preden se uporabi na obdelovalnih površinah;

| (3) | pripravki se ne smejo uporabljati v vodnih sistemih.“ |
| --- | --- |

(3)

pripravki se ne smejo uporabljati v vodnih sistemih.“

---

(1)  Čistost, navedena v tem stolpcu, je bila minimalna stopnja čistosti aktivne snovi, uporabljene za presojo v skladu s členom 11. Čistost aktivne snovi v pripravku, danem v promet, je lahko enaka ali drugačna, če je dokazano tehnično enakovredna ocenjeni snovi.

1

(2)  Za pripravke, ki vsebujejo več kot eno aktivno snov, za katero se uporablja člen 16(2), je rok za uskladitev s členom 16(3) tisti, ki velja za zadnjo od njihovih aktivnih snovi, ki se vključi v to prilogo. Za pripravke, za katere je bilo prvo dovoljenje izdano manj kot 120 dni pred rokom za uskladitev s členom 16(3) in je bila zanje predložena popolna vloga za medsebojno priznavanje v skladu s členom 4(1) v 60 dneh po izdaji prvega dovoljenja, se rok za uskladitev s členom 16(3) v zvezi z zadevno vlogo podaljša na 120 dni po datumu prejema popolne vloge za medsebojno priznavanje. Za pripravke, za katere je država članica predlagala odstopanje od medsebojnega priznavanja v skladu s členom 4(4), se rok za uskladitev s členom 16(3) podaljša na 30 dni po datumu sprejetja odločitve Komisije v skladu z drugim pododstavkom člena 4(4).

2

(3)  Za izvajanje splošnih načel Priloge VI so vsebina in sklepne ugotovitve poročil o oceni na voljo na naslednji spletni strani Komisije: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

3

---

SKLEPI

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/14

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 19. februarja 2013

o odobritvi omejitev dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 772)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2013/95/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1) in zlasti člena 4(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Direktivi 98/8/ES vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Z Direktivo Komisije 2008/81/ES z dne 29. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev difenakuma kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (2) je bila dodana aktivna snov difenakum, ki spada v 14. vrsto pripravkov, rodenticidi, kot je opredeljeno v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 98/8/ES vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Z Direktivo Komisije 2008/81/ES z dne 29. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev difenakuma kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (2) je bila dodana aktivna snov difenakum, ki spada v 14. vrsto pripravkov, rodenticidi, kot je opredeljeno v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES.

| (2) | Difenakum je antikoagulantni rodenticid, za katerega je znano, da povzroča tveganje naključnih nesreč z otroki, pa tudi tveganja za živali in okolje. Bilo je ugotovljeno, da je potencialno obstojen, da se lahko kopiči v organizmih in je strupen („PBT“) ali zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih („vPvB“). |
| --- | --- |

(2)

Difenakum je antikoagulantni rodenticid, za katerega je znano, da povzroča tveganje naključnih nesreč z otroki, pa tudi tveganja za živali in okolje. Bilo je ugotovljeno, da je potencialno obstojen, da se lahko kopiči v organizmih in je strupen („PBT“) ali zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih („vPvB“).

| (3) | Zaradi javnega zdravja in higiene je bilo kljub temu ugotovljeno, da je upravičeno vključiti difenakum in druge antikoagulantne rodenticide v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, kar državam članicam omogoča, da odobrijo pripravke na osnovi difenakuma. Vendar Direktiva 2008/81/ES države članice obvezuje, da zagotovijo, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo difenakum, zmanjšata primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja z upoštevanjem in izvajanjem vseh ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi za zmanjšanje tveganja iz Direktive 2008/81/ES torej med drugim vključujejo omejitev na poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi javnega zdravja in higiene je bilo kljub temu ugotovljeno, da je upravičeno vključiti difenakum in druge antikoagulantne rodenticide v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, kar državam članicam omogoča, da odobrijo pripravke na osnovi difenakuma. Vendar Direktiva 2008/81/ES države članice obvezuje, da zagotovijo, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo difenakum, zmanjšata primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja z upoštevanjem in izvajanjem vseh ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi za zmanjšanje tveganja iz Direktive 2008/81/ES torej med drugim vključujejo omejitev na poklicno uporabo.

| (4) | Družba Zapi S.p.A. („vlagatelj“) je v skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES Združenemu kraljestvu predložila vlogo za odobritev štirih rodenticidov, ki vsebujejo difenakum („pripravki“). |
| --- | --- |

(4)

Družba Zapi S.p.A. („vlagatelj“) je v skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES Združenemu kraljestvu predložila vlogo za odobritev štirih rodenticidov, ki vsebujejo difenakum („pripravki“).

| (5) | Združeno kraljestvo je 19. septembra 2011 izdalo dovoljenja. Pripravki so bili odobreni z omejitvami, da se zagotovi upoštevanje pogojev iz člena 5 Direktive 98/8/ES v Združenem kraljestvu. Omejitve niso vključevale omejitve uporabe na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo je 19. septembra 2011 izdalo dovoljenja. Pripravki so bili odobreni z omejitvami, da se zagotovi upoštevanje pogojev iz člena 5 Direktive 98/8/ES v Združenem kraljestvu. Omejitve niso vključevale omejitve uporabe na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

| (6) | Vlagatelj je 30. junija 2010 predložil popolno vlogo Nemčiji za medsebojno priznavanje prvih dovoljenj za pripravke. |
| --- | --- |

(6)

Vlagatelj je 30. junija 2010 predložil popolno vlogo Nemčiji za medsebojno priznavanje prvih dovoljenj za pripravke.

| (7) | 8. junija 2012 je Nemčija obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev prvih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je predlagala, da se uvede omejitev uporabe pripravkov na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(7)

8. junija 2012 je Nemčija obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev prvih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je predlagala, da se uvede omejitev uporabe pripravkov na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

| (8) | Komisija je povabila druge države članice in vlagatelja, da v 90 dneh predložijo pisne pripombe na obvestilo v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. V tem roku ni bilo predloženih nobenih pripomb. Priglasitev je bila obravnavana tudi med Komisijo in pristojnimi organi držav članic za biocidne pripravke na srečanju skupine za poenostavitev medsebojnega priznavanja in izdajo dovoljenj za pripravke dne 3. in 4. julija 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je povabila druge države članice in vlagatelja, da v 90 dneh predložijo pisne pripombe na obvestilo v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. V tem roku ni bilo predloženih nobenih pripomb. Priglasitev je bila obravnavana tudi med Komisijo in pristojnimi organi držav članic za biocidne pripravke na srečanju skupine za poenostavitev medsebojnega priznavanja in izdajo dovoljenj za pripravke dne 3. in 4. julija 2012.

| (9) | V skladu z Direktivo 2008/81/ES bi bilo treba za odobritev biocidnih pripravkov, ki vsebujejo difenakum, upoštevati vse primerne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z omejitvijo na le poklicno uporabo. Glede na znanstveno oceno za sprejetje Direktive 2008/81/ES se lahko le od poklicnih uporabnikov pričakuje, da upoštevajo navodila, ki vodijo do čim večjega zmanjšanja tveganja sekundarne zastrupitve neciljnih živali in do uporabe pripravkov na način, ki preprečuje razvoj in razširitev odpornosti. Omejitev uporabe na poklicne uporabnike bi morala načeloma veljati za ustrezen ukrep za zmanjšanje tveganja, zlasti v državah članicah, kjer se pojavlja odpornost na difenakum. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z Direktivo 2008/81/ES bi bilo treba za odobritev biocidnih pripravkov, ki vsebujejo difenakum, upoštevati vse primerne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z omejitvijo na le poklicno uporabo. Glede na znanstveno oceno za sprejetje Direktive 2008/81/ES se lahko le od poklicnih uporabnikov pričakuje, da upoštevajo navodila, ki vodijo do čim večjega zmanjšanja tveganja sekundarne zastrupitve neciljnih živali in do uporabe pripravkov na način, ki preprečuje razvoj in razširitev odpornosti. Omejitev uporabe na poklicne uporabnike bi morala načeloma veljati za ustrezen ukrep za zmanjšanje tveganja, zlasti v državah članicah, kjer se pojavlja odpornost na difenakum.

| (10) | Ker ni dokaza o nasprotnem, je omejitev uporabe na poklicne uporabnike primeren in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri odobritvi pripravkov, ki vsebujejo difenakum, v Nemčiji. To ugotovitev potrjujejo tudi argumenti, ki jih je predložila Nemčija, da je bila ugotovljena odpornost proti difenakumu pri podganah in da se predvideva, da se širi po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb. |
| --- | --- |

(10)

Ker ni dokaza o nasprotnem, je omejitev uporabe na poklicne uporabnike primeren in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri odobritvi pripravkov, ki vsebujejo difenakum, v Nemčiji. To ugotovitev potrjujejo tudi argumenti, ki jih je predložila Nemčija, da je bila ugotovljena odpornost proti difenakumu pri podganah in da se predvideva, da se širi po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb.

| (11) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nemčija lahko omeji izdana dovoljenja za uporabo v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES za pripravke iz Priloge k temu sklepu na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 19. februarja 2013

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 201, 30.7.2008, str. 46.

2

---

PRILOGA

Pripravki, za katere lahko Nemčija omeji izdana dovoljenja za uporabo pripravkov v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES na usposobljene ali poklicne uporabnike z dovoljenjem:

| Ime pripravka v Združenem kraljestvu | Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Združenem kraljestvu | Ime pripravka v Nemčiji | Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Nemčiji |
| --- | --- | --- | --- |
| Bonirat Wax Block | 2010/4089/5286/UK/AA/6165 | Bonirat Blöcke | 2010/4089/5286/DE/MA/10012 |
| Bonirat Pasta Bait | 2010/4089/5346/UK/AA/6225 | Bonirat Pasta | 2010/4089/5346/DE/MA/10018 |
| Bonirat Pellet | 2010/4089/5366/UK/AA/6245 | Bonirat Pellet | 2010/4089/5366/DE/MA/10023 |
| Bonirat Wheat | 2010/4089/5367/UK/AA/6246 | Bonirat Korn | 2010/4089/5367/DE/MA/10024 |

Ime pripravka v Združenem kraljestvu

Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Združenem kraljestvu

Ime pripravka v Nemčiji

Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Nemčiji

Bonirat Wax Block

2010/4089/5286/UK/AA/6165

Bonirat Blöcke

2010/4089/5286/DE/MA/10012

Bonirat Pasta Bait

2010/4089/5346/UK/AA/6225

Bonirat Pasta

2010/4089/5346/DE/MA/10018

Bonirat Pellet

2010/4089/5366/UK/AA/6245

Bonirat Pellet

2010/4089/5366/DE/MA/10023

Bonirat Wheat

2010/4089/5367/UK/AA/6246

Bonirat Korn

2010/4089/5367/DE/MA/10024

---

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 19. februarja 2013

o omejitvi dovoljenj za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, ki jih je Nemčija priglasila v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 780)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(2013/96/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (1), zlasti člena 4(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Direktivi 98/8/ES vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Direktiva Komisije 2008/81/ES z dne 29. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev difenakuma kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (2) je dodala aktivno snov difenakum k snovem, ki spadajo v 14. vrsto pripravkov, rodenticidi, kot je opredeljeno v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Direktivi 98/8/ES vsebuje seznam aktivnih snovi, ki so odobrene na ravni Unije za uporabo v biocidnih pripravkih. Direktiva Komisije 2008/81/ES z dne 29. julija 2008 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev difenakuma kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (2) je dodala aktivno snov difenakum k snovem, ki spadajo v 14. vrsto pripravkov, rodenticidi, kot je opredeljeno v Prilogi V k Direktivi 98/8/ES.

| (2) | Difenakum je antikoagulantni rodenticid, za katerega je znano, da povzroča tveganje naključnih nesreč z otroki, pa tudi tveganja za živali in okolje. Bilo je ugotovljeno, da je potencialno obstojen, da se lahko kopiči v organizmih in je strupen („PBT“), ali zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih („vPvB“). |
| --- | --- |

(2)

Difenakum je antikoagulantni rodenticid, za katerega je znano, da povzroča tveganje naključnih nesreč z otroki, pa tudi tveganja za živali in okolje. Bilo je ugotovljeno, da je potencialno obstojen, da se lahko kopiči v organizmih in je strupen („PBT“), ali zelo obstojen in se zelo lahko kopiči v organizmih („vPvB“).

| (3) | Zaradi javnega zdravja in higiene je bilo kljub temu ugotovljeno, da je upravičeno vključiti difenakum in druge antikoagulantne rodenticide v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, ki državam članicam omogoča, da odobrijo pripravke na osnovi difenakuma. Vendar Direktiva 2008/81/ES države članice obvezuje, da zagotovijo, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo difenakum, zmanjšata primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja z upoštevanjem in izvajanjem vseh ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi za zmanjšanje tveganja iz Direktive 2008/81/ES torej vključujejo med drugim le omejitev na poklicno uporabo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi javnega zdravja in higiene je bilo kljub temu ugotovljeno, da je upravičeno vključiti difenakum in druge antikoagulantne rodenticide v Prilogo I k Direktivi 98/8/ES, ki državam članicam omogoča, da odobrijo pripravke na osnovi difenakuma. Vendar Direktiva 2008/81/ES države članice obvezuje, da zagotovijo, da se pri izdaji dovoljenj za pripravke, ki vsebujejo difenakum, zmanjšata primarna in sekundarna izpostavljenost ljudi, neciljnih živali in okolja z upoštevanjem in izvajanjem vseh ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja. Ukrepi za zmanjšanje tveganja iz Direktive 2008/81/ES torej vključujejo med drugim le omejitev na poklicno uporabo.

| (4) | Podjetje Kwizda France S.A.S. („vlagatelj“) je v skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES predložilo vlogo Združenemu kraljestvu za odobritev šestih rodenticidov, ki vsebujejo difetialon („pripravki“). |
| --- | --- |

(4)

Podjetje Kwizda France S.A.S. („vlagatelj“) je v skladu s členom 8 Direktive 98/8/ES predložilo vlogo Združenemu kraljestvu za odobritev šestih rodenticidov, ki vsebujejo difetialon („pripravki“).

| (5) | Združeno kraljestvo je dne 3. novembra 2011 izdalo dovoljenja za 5 pripravkov in dne 14. novembra 2011 za še enega. Pripravki so bili odobreni za splošno uporabo proti podganam in mišim za zaščito uskladiščenih proizvodov, hrane, zdravja in materiala. Omejitve za zagotovitev, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Direktive 98/8/ES, so v Združenem kraljestvu na oznaki vsebovale zahtevo „hraniti ločeno od hrane, pijače in krme“, niso pa vključevale omejitve uporabe na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem. |
| --- | --- |

(5)

Združeno kraljestvo je dne 3. novembra 2011 izdalo dovoljenja za 5 pripravkov in dne 14. novembra 2011 za še enega. Pripravki so bili odobreni za splošno uporabo proti podganam in mišim za zaščito uskladiščenih proizvodov, hrane, zdravja in materiala. Omejitve za zagotovitev, da so izpolnjeni pogoji iz člena 5 Direktive 98/8/ES, so v Združenem kraljestvu na oznaki vsebovale zahtevo „hraniti ločeno od hrane, pijače in krme“, niso pa vključevale omejitve uporabe na usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem.

| (6) | Vlagatelj je 31. marca 2010 Nemčiji predložil popolno vlogo za medsebojno priznavanje prvih dovoljenj za pripravke. |
| --- | --- |

(6)

Vlagatelj je 31. marca 2010 Nemčiji predložil popolno vlogo za medsebojno priznavanje prvih dovoljenj za pripravke.

| (7) | Nemčija je 8. junija 2012 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev prvih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je predlagala uvedbo omejitve za proizvode, da jih uporabljajo usposobljeni poklicni uporabniki ali poklicni uporabniki z dovoljenjem, ter izključitev varnosti hrane iz dovoljenih predvidenih uporab spornih proizvodov, če živilo sestavljajo rastline ali rastlinski proizvodi v smislu člena 3, točki 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (3). |
| --- | --- |

(7)

Nemčija je 8. junija 2012 obvestila Komisijo, druge države članice in vlagatelja o svojem predlogu za omejitev prvih dovoljenj v skladu s členom 4(4) Direktive 98/8/ES. Nemčija je predlagala uvedbo omejitve za proizvode, da jih uporabljajo usposobljeni poklicni uporabniki ali poklicni uporabniki z dovoljenjem, ter izključitev varnosti hrane iz dovoljenih predvidenih uporab spornih proizvodov, če živilo sestavljajo rastline ali rastlinski proizvodi v smislu člena 3, točki 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (3).

| (8) | Komisija je povabila druge države članice in vlagatelja, da predložijo pisne pripombe na obvestilo v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. V tem roku ni bilo predloženih nobenih pripomb. O obvestilu so razpravljali tudi predstavniki Komisije in pristojnih organov za biocidne pripravke držav članic na srečanju skupine za poenostavitev medsebojnega priznavanja in izdajo dovoljenj za pripravke, ki je potekalo od 3. do 4. julija 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je povabila druge države članice in vlagatelja, da predložijo pisne pripombe na obvestilo v 90 dneh v skladu s členom 27(1) Direktive 98/8/ES. V tem roku ni bilo predloženih nobenih pripomb. O obvestilu so razpravljali tudi predstavniki Komisije in pristojnih organov za biocidne pripravke držav članic na srečanju skupine za poenostavitev medsebojnega priznavanja in izdajo dovoljenj za pripravke, ki je potekalo od 3. do 4. julija 2012.

| (9) | V zvezi z omejitvijo na proizvode, ki jih uporabljajo usposobljeni poklicni uporabniki ali poklicni uporabniki z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2008/81/ES, je treba pri dovoljenjih za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, upoštevati vse ustrezne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z omejitvijo na le poklicno uporabo. Glede na znanstveno oceno za sprejetje Direktive 2008/81/ES se lahko le od poklicnih uporabnikov pričakuje, da upoštevajo navodila, ki vodijo do čim večjega zmanjšanja tveganja sekundarne zastrupitve neciljnih živali in do uporabe pripravkov na način, ki preprečuje razvoj in razširitev odpornosti. Omejitev uporabe na poklicne uporabnike bi morala načeloma veljati za ustrezen ukrep za zmanjšanje tveganja, zlasti v državah članicah, kjer se pojavlja odpornost na difenakum. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi z omejitvijo na proizvode, ki jih uporabljajo usposobljeni poklicni uporabniki ali poklicni uporabniki z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2008/81/ES, je treba pri dovoljenjih za biocidne pripravke, ki vsebujejo difenakum, upoštevati vse ustrezne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja, vključno z omejitvijo na le poklicno uporabo. Glede na znanstveno oceno za sprejetje Direktive 2008/81/ES se lahko le od poklicnih uporabnikov pričakuje, da upoštevajo navodila, ki vodijo do čim večjega zmanjšanja tveganja sekundarne zastrupitve neciljnih živali in do uporabe pripravkov na način, ki preprečuje razvoj in razširitev odpornosti. Omejitev uporabe na poklicne uporabnike bi morala načeloma veljati za ustrezen ukrep za zmanjšanje tveganja, zlasti v državah članicah, kjer se pojavlja odpornost na difenakum.

| (10) | Ker ni dokaza o nasprotnem, je omejitev uporabe na poklicne uporabnike primeren in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri odobritvi pripravkov, ki vsebujejo difenakum, v Nemčiji. To ugotovitev potrjujejo argumenti, ki jih je predložila Nemčija, da je bila ugotovljena odpornost proti difenakumu pri podganah in da se predvideva, da se širi po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb. |
| --- | --- |

(10)

Ker ni dokaza o nasprotnem, je omejitev uporabe na poklicne uporabnike primeren in razpoložljiv ukrep za zmanjšanje tveganja pri odobritvi pripravkov, ki vsebujejo difenakum, v Nemčiji. To ugotovitev potrjujejo argumenti, ki jih je predložila Nemčija, da je bila ugotovljena odpornost proti difenakumu pri podganah in da se predvideva, da se širi po državi. Poleg tega ima Nemčija dobro delujočo infrastrukturo usposobljenih ponudnikov obvladovanja škodljivcev in poklicnih uporabnikov z dovoljenjem, kot so kmetje, vrtnarji in gozdarji, ki so se poklicno usposabljali, kar pomeni, da predlagana omejitev ne ovira preprečevanja okužb.

| (11) | V zvezi z izključitvijo varnosti živil iz dovoljenih predvidenih rab je Nemčija navedla, da so proizvodi, ki se uporabljajo za živila rastlinskega izvora, v ta namen zajeti v Uredbi (ES) št. 1107/2009 ter tako izvzeti iz področja uporabe Direktive 98/8/ES, če zaščiteno živilo sestavljajo rastline ali rastlinski proizvodi v smislu člena 3, točki 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

V zvezi z izključitvijo varnosti živil iz dovoljenih predvidenih rab je Nemčija navedla, da so proizvodi, ki se uporabljajo za živila rastlinskega izvora, v ta namen zajeti v Uredbi (ES) št. 1107/2009 ter tako izvzeti iz področja uporabe Direktive 98/8/ES, če zaščiteno živilo sestavljajo rastline ali rastlinski proizvodi v smislu člena 3, točki 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (12) | Komisija ugotavlja, da je nesporno, da so sporni proizvodi zajeti v opredelitev biocidnega pripravka v členu 2(1)(a) Direktive 98/8/ES. Zato bi bilo treba preučiti le, ali so pripravki vseeno izvzeti iz področja uporabe Direktive 98/8/ES, v skladu s členom 1(2)(r) navedene direktive za namene nekatere uporabe; v tem primeru bi bila za te posebne uporabe potrebna dodatna dovoljenja v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(12)

Komisija ugotavlja, da je nesporno, da so sporni proizvodi zajeti v opredelitev biocidnega pripravka v členu 2(1)(a) Direktive 98/8/ES. Zato bi bilo treba preučiti le, ali so pripravki vseeno izvzeti iz področja uporabe Direktive 98/8/ES, v skladu s členom 1(2)(r) navedene direktive za namene nekatere uporabe; v tem primeru bi bila za te posebne uporabe potrebna dodatna dovoljenja v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009.

| (13) | V skladu s členom 2(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 sledi, da se ta uredba ne uporablja za proizvode, katerih glavni namen je higiena in ne varstvo rastlin ali rastlinskih proizvodov. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s členom 2(1)(a) Uredbe (ES) št. 1107/2009 sledi, da se ta uredba ne uporablja za proizvode, katerih glavni namen je higiena in ne varstvo rastlin ali rastlinskih proizvodov.

| (14) | Sporni proizvodi so med drugim namenjeni za uporabo kot rodenticidi proti mišim in podganam za zaščito živil; živila lahko sestavljajo rastline ali rastlinski proizvodi, kakor je opredeljeno v členu 3, točki 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(14)

Sporni proizvodi so med drugim namenjeni za uporabo kot rodenticidi proti mišim in podganam za zaščito živil; živila lahko sestavljajo rastline ali rastlinski proizvodi, kakor je opredeljeno v členu 3, točki 5 in 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (15) | Vendar so sporni proizvodi namenjeni tudi za številne druge namene, razen zaščite živil, večina živil ni sestavljena iz rastlin ali rastlinskih proizvodov. Poleg tega zahteve o označevanju v dovoljenjih za sporne proizvode zagotavljajo, da se proizvodi ne uporabljajo neposredno za živila (4). Uporaba proizvodov kot „varnost živil“ pri izdaji dovoljenj bi morala biti prvotno namenjena preprečevanju kontaminacije živil pred glodalci in posledične nevarnosti prenosa zoonotskih bolezni v skladu s splošnimi higienskimi zahtevami za vse stopnje proizvodnje, predelave in prenosa v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (5). |
| --- | --- |

(15)

Vendar so sporni proizvodi namenjeni tudi za številne druge namene, razen zaščite živil, večina živil ni sestavljena iz rastlin ali rastlinskih proizvodov. Poleg tega zahteve o označevanju v dovoljenjih za sporne proizvode zagotavljajo, da se proizvodi ne uporabljajo neposredno za živila (4). Uporaba proizvodov kot „varnost živil“ pri izdaji dovoljenj bi morala biti prvotno namenjena preprečevanju kontaminacije živil pred glodalci in posledične nevarnosti prenosa zoonotskih bolezni v skladu s splošnimi higienskimi zahtevami za vse stopnje proizvodnje, predelave in prenosa v skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (5).

| (16) | Ker je glavni namen spornih proizvodov higiena in ne varstvo rastlin ali rastlinskih proizvodov, sporni proizvodi niso izključeni iz področja uporabe Direktive 98/8/ES na podlagi člena 1(2)(r) navedene direktive za namen uporabe. V tem smislu omejitev, ki jo je zahtevala Nemčija, ne more biti upravičena s predloženimi razlogi. |
| --- | --- |

(16)

Ker je glavni namen spornih proizvodov higiena in ne varstvo rastlin ali rastlinskih proizvodov, sporni proizvodi niso izključeni iz področja uporabe Direktive 98/8/ES na podlagi člena 1(2)(r) navedene direktive za namen uporabe. V tem smislu omejitev, ki jo je zahtevala Nemčija, ne more biti upravičena s predloženimi razlogi.

| (17) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Nemčija lahko omeji dovoljenja, izdana v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES za pripravke iz Priloge k temu sklepu, na uporabo za usposobljene poklicne uporabnike ali poklicne uporabnike z dovoljenjem, ne da bi izključila varnost živil iz dovoljenih namernih uporab proizvodov.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 19. februarja 2013

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 201, 30.7.2008, str. 46.

2

(3)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

3

(4)  V zvezi s tem glej objavljene smernice, dogovorjene med službami Komisije in pristojnimi organi držav članic o biocidnih pripravkih iz Direktive 98/8/ES in fitofarmacevtskih sredstvih iz Direktive 91/414/EGS z naslovom „Borderline between Directive 98/8/EC concerning the placing on the market of Biocidal product and Directive 91/414/EEC concerning the placing on the market of plant protection products“, na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/food/plant/protection/evaluation/borderline_en.htm.

4

Borderline between Directive 98/8/EC concerning the placing on the market of Biocidal product and Directive 91/414/EEC concerning the placing on the market of plant protection products

(5)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

5

---

PRILOGA

Pripravki, za katere lahko Nemčija omeji izdana dovoljenja za uporabo pripravkov v skladu s členom 4 Direktive 98/8/ES na usposobljene ali poklicne uporabnike z dovoljenjem:

| Ime pripravka v Združenem kraljestvu | Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Združenem kraljestvu | Ime pripravka v Nemčiji | Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Nemčiji |
| --- | --- | --- | --- |
| Murabloc LM | 2010/1329/5686/UK/AA/7269 | Murablock | 2010/1329/5686/DE/MA/8105 |
| Souribloc | 2010/1329/5706/UK/AA/7465 | Souriblock | 2010/1329/5706/DE/MA/8109 |
| Raticide VK | 2010/1329/5726/UK/AA/7468 | MUSCIDAN Haferköder | 2010/1329/5726/DE/MA/8113 |
| Le Souriquois | 2010/1329/5728/UK/AA/7470 | MUSCIDAN Weizenköder | 2010/1329/5728/DE/MA/8120 |
| Ratigum | 2010/1329/5707/UK/AA/7466 | Ratigum | 2010/1329/5707/DE/MA/8110 |
| Super Pellets | 2010/1329/5708/UK/AA/7467 | Super Pellets | 2010/1329/5708/DE/MA/8112 |

Ime pripravka v Združenem kraljestvu

Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Združenem kraljestvu

Ime pripravka v Nemčiji

Referenčna številka vloge v registru biocidnih pripravkov v Nemčiji

Murabloc LM

2010/1329/5686/UK/AA/7269

Murablock

2010/1329/5686/DE/MA/8105

Souribloc

2010/1329/5706/UK/AA/7465

Souriblock

2010/1329/5706/DE/MA/8109

Raticide VK

2010/1329/5726/UK/AA/7468

MUSCIDAN Haferköder

2010/1329/5726/DE/MA/8113

Le Souriquois

2010/1329/5728/UK/AA/7470

MUSCIDAN Weizenköder

2010/1329/5728/DE/MA/8120

Ratigum

2010/1329/5707/UK/AA/7466

Ratigum

2010/1329/5707/DE/MA/8110

Super Pellets

2010/1329/5708/UK/AA/7467

Super Pellets

2010/1329/5708/DE/MA/8112

---

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/21

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 19. februarja 2013

o odobritvi odstopanj nekaterim državam članicam glede sporočanja statističnih podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu glede statističnih podatkov, ki temeljijo na Evropski anketi o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 784)

(Besedilo v angleškem, francoskem, nemškem, nizozemskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2013/97/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1) ter zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju zahtev Kraljevine Belgije, Francoske republike, Kraljevine Nizozemske, Kraljevine Švedske in Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1338/2008 lahko Komisija državam članicam iz objektivnih razlogov odobri odstopanja in prehodna obdobja. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 1338/2008 lahko Komisija državam članicam iz objektivnih razlogov odobri odstopanja in prehodna obdobja.

| (2) | Iz informacij, predloženih Komisiji, je razvidno, da države članice zahtevajo odstopanja zaradi potrebe po obsežnejših prilagoditvah nacionalnih upravnih in statističnih sistemov, da se v celoti zagotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 1338/2008. |
| --- | --- |

(2)

Iz informacij, predloženih Komisiji, je razvidno, da države članice zahtevajo odstopanja zaradi potrebe po obsežnejših prilagoditvah nacionalnih upravnih in statističnih sistemov, da se v celoti zagotovi skladnost z Uredbo (ES) št. 1338/2008.

| (3) | Takšna odstopanja bi bilo treba odobriti Belgiji, Franciji, Nizozemski, Švedski in Združenemu kraljestvu na zahtevo teh držav. |
| --- | --- |

(3)

Takšna odstopanja bi bilo treba odobriti Belgiji, Franciji, Nizozemski, Švedski in Združenemu kraljestvu na zahtevo teh držav.

| (4) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Odstopanja iz Priloge se odobrijo v njej navedenim državam članicam.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Belgijo, Francosko republiko, Kraljevino Nizozemsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 19. februarja 2013

Za Komisijo

Algirdas ŠEMETA

Član Komisije

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

1

---

PRILOGA

Odstopanja od Uredbe (ES) št. 1338/2008, kakor jo izvaja Komisija, v zvezi s statističnimi podatki, ki temeljijo na Evropski anketi o zdravju in zdravstvenem varstvu (EHIS)

Belgija, Francija in Nizozemska ne sporočijo spremenljivk iz naslednje tabele:

| Belgija | — | INTLANG (jezik anketiranja), |
| --- | --- | --- |

Belgija

—

INTLANG (jezik anketiranja),

| — | PL4, PL5, PL7 iz niza o fizičnih in senzoričnih funkcionalnih omejitvah, |
| --- | --- |

—

PL4, PL5, PL7 iz niza o fizičnih in senzoričnih funkcionalnih omejitvah,

| — | MH1a do MH1h o duševnem zdravju, |
| --- | --- |

—

MH1a do MH1h o duševnem zdravju,

| — | AM3 in AM5 o ambulantni oskrbi, |
| --- | --- |

—

AM3 in AM5 o ambulantni oskrbi,

| — | PA4 o preventivnih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

PA4 o preventivnih dejavnostih,

| — | UN1a do UN2d o neizpolnjenih potrebah. |
| --- | --- |

—

UN1a do UN2d o neizpolnjenih potrebah.

Francija

| — | AL1 do AL6 o uživanju alkohola, |
| --- | --- |

—

AL1 do AL6 o uživanju alkohola,

| — | IC1 do IC3 o neformalni oskrbi. |
| --- | --- |

—

IC1 do IC3 o neformalni oskrbi.

Nizozemska

| — | PL5 in PL6 o fizičnih in senzoričnih funkcionalnih omejitvah, |
| --- | --- |

—

PL5 in PL6 o fizičnih in senzoričnih funkcionalnih omejitvah,

| — | MH1a do MH1h o duševnem zdravju, |
| --- | --- |

—

MH1a do MH1h o duševnem zdravju,

| — | PE1 do PE8 o telesnih dejavnostih, |
| --- | --- |

—

PE1 do PE8 o telesnih dejavnostih,

| — | AL1 in AL6 o uživanju alkohola. |
| --- | --- |

—

AL1 in AL6 o uživanju alkohola.

Švedska in Združeno kraljestvo: referenčna populacija na Švedskem in v Združenem kraljestvu so posamezniki, stari 16 let in več, ki živijo v zasebnih gospodinjstvih in v času zbiranja podatkov prebivajo na ozemlju teh držav članic.

---

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/23

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 19. februarja 2013

o finančni pomoči Unije k usklajenemu načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil

(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 1035)

(2013/98/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), in zlasti člena 66 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po nadzoru, ki je bil od decembra 2012 izveden v številnih državah članicah, je bila Komisija obveščena o goljufivih praksah pri nekaterih živilih. Zato je bilo nujno, da Komisija državam članicam s Priporočilom Komisije 2013/99/EU (2) priporoči usklajen načrt nadzora za ugotavljanje razširjenosti teh goljufivih praks pri trženju tovrstnih živil. Usklajeni načrt nadzora bi se moral izvajati en mesec od datuma sprejetja Priporočila Komisije ali najpozneje od 1. marca 2013. |
| --- | --- |

(1)

Po nadzoru, ki je bil od decembra 2012 izveden v številnih državah članicah, je bila Komisija obveščena o goljufivih praksah pri nekaterih živilih. Zato je bilo nujno, da Komisija državam članicam s Priporočilom Komisije 2013/99/EU (2) priporoči usklajen načrt nadzora za ugotavljanje razširjenosti teh goljufivih praks pri trženju tovrstnih živil. Usklajeni načrt nadzora bi se moral izvajati en mesec od datuma sprejetja Priporočila Komisije ali najpozneje od 1. marca 2013.

| (2) | Da bi se omogočilo nemoteno in hitro izvajanje tega načrta, bi morala Unija finančno podpreti države članice, ki ta načrt izvajajo na najustreznejši ravni. Ob upoštevanju izjemne narave stanja, nujne potrebe po pomiritvi potrošnikov ter da bi preprečili motnje v trgovini na zadevnih trgih in zagotovili, da izvoz Unije ni prizadet, je upravičeno, da se stopnja upravičenih stroškov, ki jih krije Unija, določi na 75 %. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se omogočilo nemoteno in hitro izvajanje tega načrta, bi morala Unija finančno podpreti države članice, ki ta načrt izvajajo na najustreznejši ravni. Ob upoštevanju izjemne narave stanja, nujne potrebe po pomiritvi potrošnikov ter da bi preprečili motnje v trgovini na zadevnih trgih in zagotovili, da izvoz Unije ni prizadet, je upravičeno, da se stopnja upravičenih stroškov, ki jih krije Unija, določi na 75 %.

| (3) | Na podlagi trenutnih informacij so stroški izvajanja testov DNK na živilih, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo, ter za odkrivanje ostankov fenilbutazona (PBZ) v konjskem mesu ocenjeni na 400 EUR za test ali odkritje. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi trenutnih informacij so stroški izvajanja testov DNK na živilih, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo, ter za odkrivanje ostankov fenilbutazona (PBZ) v konjskem mesu ocenjeni na 400 EUR za test ali odkritje.

| (4) | Glede na stopnjo sofinanciranja Unije v višini 75 % bi največji prispevek Unije za izvajanje testov DNK in PBZ znašal 300 EUR na test. |
| --- | --- |

(4)

Glede na stopnjo sofinanciranja Unije v višini 75 % bi največji prispevek Unije za izvajanje testov DNK in PBZ znašal 300 EUR na test.

| (5) | V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (3) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z izdatki. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 84 finančne uredbe in členom 94 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (3) (v nadaljnjem besedilu: pravila uporabe), institucija ali organi, na katere je ta institucija prenesla pooblastila, pred odobritvijo odhodka iz proračuna Unije sprejmejo sklep o financiranju, ki določa bistvene elemente ukrepa, povezanega z izdatki.

| (6) | Ukrepi, upravičeni do finančne podpore Unije, so opredeljeni v tem izvedbenem sklepu Komisije. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, upravičeni do finančne podpore Unije, so opredeljeni v tem izvedbenem sklepu Komisije.

| (7) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba odobriti pod pogojem, da so bili testi in analize izvedeni ter da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v rokih iz tega sklepa. |
| --- | --- |

(7)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba odobriti pod pogojem, da so bili testi in analize izvedeni ter da pristojni organi zagotovijo vse potrebne informacije v rokih iz tega sklepa.

| (8) | Zaradi upravne učinkovitosti bi morali biti vsi izdatki, predloženi za finančni prispevek Unije, izraženi v eurih. V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4) bi se moral za izdatke v valuti, ki ni euro, uporabiti zadnji menjalni tečaj Evropske centralne banke pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi upravne učinkovitosti bi morali biti vsi izdatki, predloženi za finančni prispevek Unije, izraženi v eurih. V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4) bi se moral za izdatke v valuti, ki ni euro, uporabiti zadnji menjalni tečaj Evropske centralne banke pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek.

| (9) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005 se mora finančni prispevek k tovrstnim načrtom financirati v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za finančni nadzor se uporabijo členi 9, 36 in 37 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(9)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1290/2005 se mora finančni prispevek k tovrstnim načrtom financirati v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Za finančni nadzor se uporabijo členi 9, 36 in 37 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vsebina

Unija prispeva k stroškom, ki jih imajo države članice zaradi izvajanja načrta nadzora iz Priporočila 2013/99/EU (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo Komisije), s skupnim najvišjim zneskom v višini 1 357 500 EUR, ki se financira iz proračunske vrstice 17 04 07 01.

Člen 2

Upravičeni stroški

1.   Prispevek Unije iz Priporočila Komisije je v obliki delnega povračila 75 % stroškov testov, ki jih izvedejo pristojni organi v okviru izvajanja načrta nadzora iz člena 1 Priporočila Komisije.

Prispevek unije ne sme presegati:

| (a) | 300 EUR na test; |
| --- | --- |

(a)

300 EUR na test;

| (b) | zneskov iz Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

zneskov iz Priloge I.

2.   Za prispevek so upravičeni le stroški iz Priloge II.

Člen 3

Pravila o upravičenosti

1.   Za prispevek Unije iz člena 1 veljajo naslednji pogoji:

| (a) | testi so bili opravljeni v skladu s pogoji iz Priporočila Komisije v obdobju iz oddelka II Priloge k Priporočilu; |
| --- | --- |

(a)

testi so bili opravljeni v skladu s pogoji iz Priporočila Komisije v obdobju iz oddelka II Priloge k Priporočilu;

| (b) | države članice so Komisiji predložile poročilo iz oddelka III Priloge k Priporočilu Komisije v roku, določenem v navedenem oddelku; |
| --- | --- |

(b)

države članice so Komisiji predložile poročilo iz oddelka III Priloge k Priporočilu Komisije v roku, določenem v navedenem oddelku;

| (c) | države članice so Komisiji do 31. maja 2013 predložile finančno poročilo v elektronski obliki v skladu z obrazcem iz Priloge III. |
| --- | --- |

(c)

države članice so Komisiji do 31. maja 2013 predložile finančno poročilo v elektronski obliki v skladu z obrazcem iz Priloge III.

2.   Komisija lahko zniža znesek prispevka iz člena 1, kadar pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, pri čemer upošteva naravo in resnost neskladnosti ter morebitne finančne izgube za Unijo.

Člen 4

Valuta in menjalni tečaj

1.   Izdatki, ki jih države članice predložijo za finančni prispevek Unije, so izraženi v eurih ter izključujejo davek na dodano vrednost in vse druge davke.

2.   Kadar so izdatki države članice izraženi v valuti, ki ni euro, zadevna država članica to valuto preračuna v eure, pri čemer uporabi zadnji menjalni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka pred prvim dnem v mesecu, v katerem zadevna država članica predloži zahtevek.

Člen 5

Ta sklep je sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe.

Člen 6

Ta sklep se uporablja od datuma objave Priporočila Komisije.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 19. februarja 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  Glej stran 28 tega Uradnega lista.

2

(3)  UL L 362, 31.12.2012, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Najvišji znesek prispevka EU iz člena 2(1)

| Država članica | Najvišji prispevek EU –
  test DNK | Najvišji prispevek EU –
  test PBZ | Prispevek EU SKUPAJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 30 000 | 100 500 | 130 500 |
| Bolgarija | 30 000 | 46 500 | 76 500 |
| Češka | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Danska | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Nemčija | 45 000 | 15 000 | 60 000 |
| Estonija | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Irska | 15 000 | 10 500 | 25 500 |
| Grčija | 30 000 | 15 000 | 45 000 |
| Španija | 45 000 | 34 500 | 79 500 |
| Francija | 45 000 | 78 000 | 123 000 |
| Italija | 45 000 | 183 000 | 228 000 |
| Ciper | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Latvija | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Litva | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Luksemburg | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Madžarska | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Malta | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Nizozemska | 30 000 | 30 000 | 60 000 |
| Avstrija | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Poljska | 45 000 | 75 000 | 120 000 |
| Portugalska | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Romunija | 30 000 | 51 000 | 81 000 |
| Slovenija | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Slovaška | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Finska | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Švedska | 30 000 | 6 000 | 36 000 |
| Združeno kraljestvo | 45 000 | 16 500 | 61 500 |
| SKUPAJ | 675 000 | 682 500 | 1 357 500 |

Država članica

Najvišji prispevek EU –

test DNK

Najvišji prispevek EU –

test PBZ

Prispevek EU SKUPAJ

Belgija

30 000

100 500

130 500

Bolgarija

30 000

46 500

76 500

Češka

30 000

1 500

31 500

Danska

15 000

1 500

16 500

Nemčija

45 000

15 000

60 000

Estonija

3 000

1 500

4 500

Irska

15 000

10 500

25 500

Grčija

30 000

15 000

45 000

Španija

45 000

34 500

79 500

Francija

45 000

78 000

123 000

Italija

45 000

183 000

228 000

Ciper

3 000

1 500

4 500

Latvija

15 000

1 500

16 500

Litva

15 000

1 500

16 500

Luksemburg

3 000

1 500

4 500

Madžarska

30 000

1 500

31 500

Malta

3 000

1 500

4 500

Nizozemska

30 000

30 000

60 000

Avstrija

30 000

1 500

31 500

Poljska

45 000

75 000

120 000

Portugalska

30 000

1 500

31 500

Romunija

30 000

51 000

81 000

Slovenija

3 000

1 500

4 500

Slovaška

15 000

1 500

16 500

Finska

15 000

1 500

16 500

Švedska

30 000

6 000

36 000

Združeno kraljestvo

45 000

16 500

61 500

SKUPAJ

675 000

682 500

1 357 500

---

PRILOGA II

Upravičeni izdatki iz člena 2(2)

Izdatki, ki so upravičeni do finančnega prispevka Unije za izvajanje testov, navedenih v tem izvedbenem sklepu, so omejeni na stroške držav članic za:

| (a) | nakup kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje testov; |
| --- | --- |

(a)

nakup kompletov za testiranje, reagentov in vsega potrošnega materiala, določljivega in uporabljenega posebej za izvajanje testov;

| (b) | osebje, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo; |
| --- | --- |

(b)

osebje, ne glede na njegov status, v celoti ali delno izrecno dodeljeno za izvajanje testov v laboratoriju; stroški so omejeni na dejansko plačo osebja s stroški socialnega zavarovanja in drugimi zakonsko predpisanimi stroški, vključenimi v plačilo;

| (c) | stroške pošiljanja vzorcev v laboratorij, ki izvaja analize/teste, ter |
| --- | --- |

(c)

stroške pošiljanja vzorcev v laboratorij, ki izvaja analize/teste, ter

| (d) | splošne stroške, ki znašajo 7 % zneska iz točk (a), (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

splošne stroške, ki znašajo 7 % zneska iz točk (a), (b) in (c).

---

PRILOGA III

Finančno poročilo iz člena 3(1)(c)

| DNK |
| --- |
| Določite kategorijo osebja | Ure | Stroški na uro | Stroški za osebje |
| (1) | (2) | (3) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Vmesni seštevek za osebje | (5) |
| Določite: kompleti/reagenti/potrošni material | Količina/število | Stroški enote | Stroški skupaj |
| (6) | (7) | (8) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Vmesni seštevek za komplete/reagente/potrošni material | (10) |
| Stroški prevoza v laboratorij | | | (11) |
| | | SKUPAJ | |
| SKUPAJ, VKLJUČNO S SPLOŠNIMI STROŠKI | |

DNK

Določite kategorijo osebja

Ure

Stroški na uro

Stroški za osebje

(1)

(2)

(3)

Formula

Vmesni seštevek za osebje

(5)

Določite: kompleti/reagenti/potrošni material

Količina/število

Stroški enote

Stroški skupaj

(6)

(7)

(8)

Formula

Vmesni seštevek za komplete/reagente/potrošni material

(10)

Stroški prevoza v laboratorij

(11)

SKUPAJ

Formula

SKUPAJ, VKLJUČNO S SPLOŠNIMI STROŠKI

Formula

| PBZ |
| --- |
| Določite kategorijo osebja | Ure | Stroški na uro | Stroški za osebje |
| (1) | (2) | (3) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Vmesni seštevek za osebje | (5) |
| Določite: reagenti/potrošni material | Količina/število | Stroški enote | Stroški skupaj |
| (6) | (7) | (8) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Vmesni seštevek za reagente/potrošni materal | (10) |
| Stroški prevoza v laboratorij | | | (11) |
| | | SKUPAJ | |
| SKUPAJ, VKLJUČNO S SPLOŠNIMI STROŠKI | |

PBZ

Določite kategorijo osebja

Ure

Stroški na uro

Stroški za osebje

(1)

(2)

(3)

Formula

Vmesni seštevek za osebje

(5)

Določite: reagenti/potrošni material

Količina/število

Stroški enote

Stroški skupaj

(6)

(7)

(8)

Formula

Vmesni seštevek za reagente/potrošni materal

(10)

Stroški prevoza v laboratorij

(11)

SKUPAJ

Formula

SKUPAJ, VKLJUČNO S SPLOŠNIMI STROŠKI

Formula

---

PRIPOROČILA

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/28

---

PRIPOROČILO KOMISIJE

z dne 19. februarja 2013

o usklajenem načrtu nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil

(2013/99/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (1), zlasti člena 53 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 882/2004 lahko Komisija po potrebi predlaga usklajene načrte, ki so organizirani priložnostno, zlasti zaradi ugotavljanja razširjenosti tveganja v krmi, živilih ali živalih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 882/2004 lahko Komisija po potrebi predlaga usklajene načrte, ki so organizirani priložnostno, zlasti zaradi ugotavljanja razširjenosti tveganja v krmi, živilih ali živalih.

| (2) | Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (2) določa pravila Unije o označevanju živil, ki se uporabljajo za vsa živila. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (2) določa pravila Unije o označevanju živil, ki se uporabljajo za vsa živila.

| (3) | V skladu z Direktivo 2000/13/ES označevanje in uporabljene metode ne smejo biti take, da bi zavedle potrošnika, predvsem glede značilnosti živila, vključno z njegovo dejansko naravo in identiteto. Če ne obstajajo posebni predpisi na ravni Unije ali nacionalni ravni, mora biti ime, pod katerim se živilo prodaja, ime, ki je običajno v državi članici, kjer se prodaja, ali pa mora biti opis živila dovolj jasen, da kupcu omogoča razpoznavanje dejanske narave živila. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 2000/13/ES označevanje in uporabljene metode ne smejo biti take, da bi zavedle potrošnika, predvsem glede značilnosti živila, vključno z njegovo dejansko naravo in identiteto. Če ne obstajajo posebni predpisi na ravni Unije ali nacionalni ravni, mora biti ime, pod katerim se živilo prodaja, ime, ki je običajno v državi članici, kjer se prodaja, ali pa mora biti opis živila dovolj jasen, da kupcu omogoča razpoznavanje dejanske narave živila.

| (4) | Poleg tega morajo biti na oznaki predpakiranih živil, namenjenih končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, navedene vse sestavine. Zlasti mora biti na živilih, katerih sestavina je meso in ki so namenjena končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, neposredno na embalaži ali na oznaki, ki ji je priložena, navedena tudi živalska vrsta izvora mesa. Če je sestavina navedena v imenu živila, mora biti njen delež v odstotkih naveden tudi v seznamu sestavin, da se izogne zavajanju potrošnika glede identitete in sestave živila. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega morajo biti na oznaki predpakiranih živil, namenjenih končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, navedene vse sestavine. Zlasti mora biti na živilih, katerih sestavina je meso in ki so namenjena končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, neposredno na embalaži ali na oznaki, ki ji je priložena, navedena tudi živalska vrsta izvora mesa. Če je sestavina navedena v imenu živila, mora biti njen delež v odstotkih naveden tudi v seznamu sestavin, da se izogne zavajanju potrošnika glede identitete in sestave živila.

| (5) | Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) določa dodatne zahteve glede označevanja, ki se uporabljajo za posebna živila. Zlasti določa, da je treba embalažo proizvodov, ki so naprodaj končnemu potrošniku in med drugim vsebujejo mleto meso kopitarjev, opremiti z opozorilom, ki navaja, da je treba te proizvode pred uporabo skuhati, če je potrebno in kolikor to zahtevajo nacionalna pravila v državi članici, na ozemlju katere se proizvod daje na trg. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) določa dodatne zahteve glede označevanja, ki se uporabljajo za posebna živila. Zlasti določa, da je treba embalažo proizvodov, ki so naprodaj končnemu potrošniku in med drugim vsebujejo mleto meso kopitarjev, opremiti z opozorilom, ki navaja, da je treba te proizvode pred uporabo skuhati, če je potrebno in kolikor to zahtevajo nacionalna pravila v državi članici, na ozemlju katere se proizvod daje na trg.

| (6) | Oddelek III Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 določa, da morajo nosilci živilske dejavnosti, ki upravljajo klavnice, zahtevati, sprejemati, preverjati in pri svojem delu upoštevati podatke o prehranski verigi za vse živali, razen za divjad, poslane ali namenjene pošiljanju v klavnico. Ustrezne informacije o prehranski verigi zajemajo zlasti veterinarska zdravila, ki so bila dana živalim v ustreznem obdobju in s karenco večjo od nič, skupaj z datumi dajanja in karenc. Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4) med drugim zahteva, da uradni veterinar izvaja nadzorne in inšpekcijske preglede. Uradni veterinar zlasti preveri in analizira zadevne podatke iz evidenc gospodarstva, od koder izvirajo živali, namenjene za zakol, vključno s podatki o prehranski verigi, in upošteva dokumentirane rezultate tega pregleda in analize pri izvajanju ante mortem in post mortem pregleda. |
| --- | --- |

(6)

Oddelek III Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 določa, da morajo nosilci živilske dejavnosti, ki upravljajo klavnice, zahtevati, sprejemati, preverjati in pri svojem delu upoštevati podatke o prehranski verigi za vse živali, razen za divjad, poslane ali namenjene pošiljanju v klavnico. Ustrezne informacije o prehranski verigi zajemajo zlasti veterinarska zdravila, ki so bila dana živalim v ustreznem obdobju in s karenco večjo od nič, skupaj z datumi dajanja in karenc. Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4) med drugim zahteva, da uradni veterinar izvaja nadzorne in inšpekcijske preglede. Uradni veterinar zlasti preveri in analizira zadevne podatke iz evidenc gospodarstva, od koder izvirajo živali, namenjene za zakol, vključno s podatki o prehranski verigi, in upošteva dokumentirane rezultate tega pregleda in analize pri izvajanju ante mortem in post mortem pregleda.

| (7) | Po uradnem nadzoru, ki se je od decembra 2012 izvajal v številnih državah članicah, je bila Komisija obveščena o nekaterih predpakiranih proizvodih, ki so vsebovali konjsko meso, ki ni bilo navedeno na seznamu sestavin neposredno na embalaži ali na priloženi oznaki. Namesto tega so nekatera od teh živil in/ali priloženi seznam sestavin zavajajoče navajali samo prisotnost govedine. |
| --- | --- |

(7)

Po uradnem nadzoru, ki se je od decembra 2012 izvajal v številnih državah članicah, je bila Komisija obveščena o nekaterih predpakiranih proizvodih, ki so vsebovali konjsko meso, ki ni bilo navedeno na seznamu sestavin neposredno na embalaži ali na priloženi oznaki. Namesto tega so nekatera od teh živil in/ali priloženi seznam sestavin zavajajoče navajali samo prisotnost govedine.

| (8) | V skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (5) nosilci živilske dejavnosti v vseh fazah pridelave, predelave in distribucije v podjetjih pod njihovim nadzorom zagotavljajo, da živila izpolnjujejo zahteve živilske zakonodaje, ki veljajo za njihove dejavnosti, in preverjajo izpolnjevanje teh zahtev. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (5) nosilci živilske dejavnosti v vseh fazah pridelave, predelave in distribucije v podjetjih pod njihovim nadzorom zagotavljajo, da živila izpolnjujejo zahteve živilske zakonodaje, ki veljajo za njihove dejavnosti, in preverjajo izpolnjevanje teh zahtev.

| (9) | Konji so živalska vrsta, kjer so živali lahko namenjene za proizvodnjo živil ali ne. Fenilbutazon je veterinarsko zdravilo, katerega uporaba je v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (6) dovoljena samo pri živalih, ki niso namenjene za proizvodnjo živil. V skladu s tem konji, ki niso namenjeni za proizvodnjo živil in so bili kadar koli zdravljeni s fenilbutazonom, ne morejo biti vključeni v prehransko verigo. Glede na goljufive prakse z neoznačeno prisotnostjo konjskega mesa v nekaterih živilih je zaradi preprečevanja primerno preveriti, ali so bili v prehransko verigo vključeni konji, ki niso namenjeni za proizvodnjo živil in so bili zdravljeni s fenilbutazonom. |
| --- | --- |

(9)

Konji so živalska vrsta, kjer so živali lahko namenjene za proizvodnjo živil ali ne. Fenilbutazon je veterinarsko zdravilo, katerega uporaba je v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 37/2010 z dne 22. decembra 2009 o farmakološko aktivnih snoveh in njihovi razvrstitvi glede mejnih vrednosti ostankov v živilih živalskega izvora (6) dovoljena samo pri živalih, ki niso namenjene za proizvodnjo živil. V skladu s tem konji, ki niso namenjeni za proizvodnjo živil in so bili kadar koli zdravljeni s fenilbutazonom, ne morejo biti vključeni v prehransko verigo. Glede na goljufive prakse z neoznačeno prisotnostjo konjskega mesa v nekaterih živilih je zaradi preprečevanja primerno preveriti, ali so bili v prehransko verigo vključeni konji, ki niso namenjeni za proizvodnjo živil in so bili zdravljeni s fenilbutazonom.

| (10) | Zato je nujno, da Komisija državam članicam priporoči, naj v enem mesecu izvedejo usklajeni načrt nadzora, da se ugotovi razširjenost goljufivih praks pri trženju nekaterih živil. To obdobje se lahko podaljša za nadaljnja dva meseca. |
| --- | --- |

(10)

Zato je nujno, da Komisija državam članicam priporoči, naj v enem mesecu izvedejo usklajeni načrt nadzora, da se ugotovi razširjenost goljufivih praks pri trženju nekaterih živil. To obdobje se lahko podaljša za nadaljnja dva meseca.

| (11) | Priporočeni načrt nadzora bi morala sestavljati dva ukrepa. |
| --- | --- |

(11)

Priporočeni načrt nadzora bi morala sestavljati dva ukrepa.

| (12) | Prvi ukrep je ustrezni nadzor, ki se na maloprodajni ravni izvaja na živilih, ki so namenjena končnim potrošnikom ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo. Ta nadzor bi se lahko razširil tudi na druge obrate (npr. hladilnice). Cilj tega nadzora bi bil ugotoviti, ali taki proizvodi vsebujejo konjsko meso, ki ni ustrezno označeno na embalaži, v primeru živil, ki niso predpakirana, pa, ali informacije o prisotnosti konjskega mesa niso na voljo potrošnikom ali obratom javne prehrane. Takšen nadzor bi bilo treba izvesti na reprezentativnem vzorcu. |
| --- | --- |

(12)

Prvi ukrep je ustrezni nadzor, ki se na maloprodajni ravni izvaja na živilih, ki so namenjena končnim potrošnikom ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo. Ta nadzor bi se lahko razširil tudi na druge obrate (npr. hladilnice). Cilj tega nadzora bi bil ugotoviti, ali taki proizvodi vsebujejo konjsko meso, ki ni ustrezno označeno na embalaži, v primeru živil, ki niso predpakirana, pa, ali informacije o prisotnosti konjskega mesa niso na voljo potrošnikom ali obratom javne prehrane. Takšen nadzor bi bilo treba izvesti na reprezentativnem vzorcu.

| (13) | Obstajajo zanesljive metode, s katerimi se lahko v vzorcu z zadostno stopnjo natančnosti odkrije prisotnost beljakovin neprijavljenih vrst. Referenčni laboratorij Evropske unije za živalske beljakovine v krmi lahko zagotovi koristne nasvete o teh metodah in njihovi uporabi. Pristojne organe bi bilo treba pozvati, naj glede metod, ki se lahko uporabijo, upoštevajo nasvete navedenega laboratorija. |
| --- | --- |

(13)

Obstajajo zanesljive metode, s katerimi se lahko v vzorcu z zadostno stopnjo natančnosti odkrije prisotnost beljakovin neprijavljenih vrst. Referenčni laboratorij Evropske unije za živalske beljakovine v krmi lahko zagotovi koristne nasvete o teh metodah in njihovi uporabi. Pristojne organe bi bilo treba pozvati, naj glede metod, ki se lahko uporabijo, upoštevajo nasvete navedenega laboratorija.

| (14) | Pri drugem ukrepu gre za ustrezen nadzor v obratih za obdelavo konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, vključno z živili s poreklom iz tretjih držav, zaradi odkrivanja ostankov fenilbutazona. Tudi ta nadzor bi bilo treba izvajati na reprezentativnem vzorcu, pri čemer se upošteva obseg proizvodnje in uvoza. Pri tem se je primerno sklicevati na metode iz Odločbe Komisije 2002/657/ES z dne 12. avgusta 2002 o izvajanju Direktive Sveta 96/23/ES glede opravljanja analitskih metod in razlage rezultatov (7). |
| --- | --- |

(14)

Pri drugem ukrepu gre za ustrezen nadzor v obratih za obdelavo konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, vključno z živili s poreklom iz tretjih držav, zaradi odkrivanja ostankov fenilbutazona. Tudi ta nadzor bi bilo treba izvajati na reprezentativnem vzorcu, pri čemer se upošteva obseg proizvodnje in uvoza. Pri tem se je primerno sklicevati na metode iz Odločbe Komisije 2002/657/ES z dne 12. avgusta 2002 o izvajanju Direktive Sveta 96/23/ES glede opravljanja analitskih metod in razlage rezultatov (7).

| (15) | Države članice bi morale Komisiji redno sporočati rezultate nadzora, da se ocenijo izsledki in določijo ustrezni ukrepi. |
| --- | --- |

(15)

Države članice bi morale Komisiji redno sporočati rezultate nadzora, da se ocenijo izsledki in določijo ustrezni ukrepi.

| (16) | Po posvetovanju s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(16)

Po posvetovanju s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Države članice izvedejo usklajen načrt nadzora v skladu s Prilogo k temu priporočilu, ki zajema naslednje ukrepe:

| (a) | uraden nadzor živil, namenjenih končnim potrošnikom ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo; in |
| --- | --- |

(a)

uraden nadzor živil, namenjenih končnim potrošnikom ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo; in

| (b) | uraden nadzor konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, zaradi odkrivanja ostankov fenilbutazona. |
| --- | --- |

(b)

uraden nadzor konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, zaradi odkrivanja ostankov fenilbutazona.

V Bruslju, 19. februarja 2013

Za Komisijo

Tonio BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

4

(5)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 15, 20.1.2010, str. 1.

6

(7)  UL L 221, 17.8.2002, str. 8.

7

---

PRILOGA

Usklajen načrt nadzora za ugotavljanje razširjenosti goljufivih praks pri trženju nekaterih živil

I.   UKREPI IN PODROČJE UPORABE USKLAJENEGA NAČRTA NADZORA

Usklajen načrt nadzora zajema dva ukrepa:

UKREP 1:   Nadzor živil, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo

A.   Vključeni proizvodi

| 1. | Živila, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo (npr. mleto mesto, mesni izdelki, mesni pripravki) ter spadajo v naslednje kategorije:






  (a) | predpakirana živila, namenjena končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino; |
| --- | --- | --- |

1.

Živila, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo (npr. mleto mesto, mesni izdelki, mesni pripravki) ter spadajo v naslednje kategorije:

(a)

predpakirana živila, namenjena končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane in na katerih je označeno, da vsebujejo govedino;

| (b) | živila, ki so naprodaj končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane v nepredpakirani obliki, ter živila, pakirana na mestu prodaje na željo kupca ali predpakirana za neposredno prodajo, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, ali se kot taka tržijo. |
| --- | --- |

(b)

živila, ki so naprodaj končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane v nepredpakirani obliki, ter živila, pakirana na mestu prodaje na željo kupca ali predpakirana za neposredno prodajo, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, ali se kot taka tržijo.

| 2. | V tem usklajenem načrtu nadzora se za izraz „predpakirano živilo“ uporablja opredelitev iz člena 1(3)(b) Direktive 2000/13/ES. |
| --- | --- |

2.

V tem usklajenem načrtu nadzora se za izraz „predpakirano živilo“ uporablja opredelitev iz člena 1(3)(b) Direktive 2000/13/ES.

| 3. | V tem usklajenem načrtu nadzora se za izraze „mleto meso“, „mesni pripravki“ in „mesni izdelki“ uporabljajo opredelitve iz točk 1.13, 1.15 in 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004. |
| --- | --- |

3.

V tem usklajenem načrtu nadzora se za izraze „mleto meso“, „mesni pripravki“ in „mesni izdelki“ uporabljajo opredelitve iz točk 1.13, 1.15 in 7.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004.

B.   Cilj

Pristojni organi v skladu s predpisi Unije in morebitnimi nacionalnimi predpisi izvajajo uradni nadzor, da ugotovijo, ali proizvodi iz točke A vsebujejo konjsko meso, ki ni ustrezno označeno na embalaži, oziroma da v primeru nepredpakiranega živila ugotovijo, ali podatki o vsebnosti konjskega mesa potrošnikom ali obratom javne prehrane niso na voljo.

C.   Mesta vzorčenja in postopek

| 1. | Vzorec mora biti reprezentativen za zadevne proizvode in zajemati različne proizvode. |
| --- | --- |

1.

Vzorec mora biti reprezentativen za zadevne proizvode in zajemati različne proizvode.

| 2. | Vzorčenje proizvodov mora potekati na maloprodajni ravni (npr. v veleblagovnicah, manjših prodajalnah, mesnicah), lahko pa se razširi tudi na druge obrate (npr. hladilnice). |
| --- | --- |

2.

Vzorčenje proizvodov mora potekati na maloprodajni ravni (npr. v veleblagovnicah, manjših prodajalnah, mesnicah), lahko pa se razširi tudi na druge obrate (npr. hladilnice).

D.   Število vzorcev in način odvzema

V spodnji preglednici je pregled okvirnega priporočenega števila vzorcev, ki jih je treba odvzeti v obdobju iz oddelka II. Pristojne organe pa se poziva, naj po možnosti odvzamejo več vzorcev. Porazdelitev vzorcev po državah članicah temelji na številu prebivalcev, pri čemer je treba odvzeti vsaj 10 vzorcev zadevnega proizvoda na državo članico na koledarski mesec v skladu z oddelkom II.

| Živila, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo |
| --- |
| Država prodaje | Okvirno priporočeno število vzorcev, odvzetih na mesec |
| Francija, Nemčija, Italija, Združeno kraljestvo, Španija, Poljska | 150 |
| Romunija, Nizozemska, Belgija, Grčija, Portugalska, Češka, Madžarska, Švedska, Avstrija, Bolgarija | 100 |
| Litva, Slovaška, Danska, Irska, Finska, Latvija | 50 |
| Slovenija, Estonija, Ciper, Luksemburg, Malta | 10 |

Živila, na katerih je označeno, da vsebujejo govedino, in/ali se kot taka tržijo

Država prodaje

Okvirno priporočeno število vzorcev, odvzetih na mesec

Francija, Nemčija, Italija, Združeno kraljestvo, Španija, Poljska

150

Romunija, Nizozemska, Belgija, Grčija, Portugalska, Češka, Madžarska, Švedska, Avstrija, Bolgarija

100

Litva, Slovaška, Danska, Irska, Finska, Latvija

50

Slovenija, Estonija, Ciper, Luksemburg, Malta

10

E.   Metode

Pristojni organi po možnosti uporabijo metode, ki jih je priporočil referenčni laboratorij Evropske unije za živalske beljakovine v krmi in so na voljo na http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops.

UKREP 2:   Nadzor konjskega mesa, namenjenega za prehrano ljudi

A.   Vključeni proizvodi

Meso konjev, oslov, mul ali mezgov, sveže, ohlajeno ali zamrznjeno, razvrščeno pod oznako KN 0205 in namenjeno za prehrano ljudi.

B.   Cilj

Pristojni organi izvajajo uradni nadzor, da ugotovijo morebitno prisotnost ostankov fenilbutazona v proizvodih iz točke A.

C.   Mesta vzorčenja in postopek

Vzorčenje proizvodov poteka v obratih, ki obravnavajo proizvode iz točke A (npr. klavnice, mejne kontrolne točke).

D.   Število vzorcev in način odvzema

Priporočeno najmanjše število vzorcev, ki jih je treba odvzeti v obdobju iz oddelka II, je 1 vzorec na vsakih 50 ton proizvodov iz točke A, pri čemer mora vsaka država članica odvzeti najmanj 5 vzorcev.

E.   Metode

Pristojni organi uporabijo metode, potrjene v skladu z Odločbo Komisije 2002/657/ES. Take metode so za ostanke iz Priloge I, skupina A (5) in skupina B (2)(a), (b), (e) k Direktivi Sveta 96/23/ES (1) na voljo na spletnem mestu referenčnega laboratorija Evropske unije za ostanke zdravil za uporabo v veterinarski medicini in kontaminantov v živilih živalskega izvora: http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main.

II.   TRAJANJE USKLAJENEGA NAČRTA NADZORA

Usklajeni načrt nadzora se izvaja en mesec od datuma sprejetja tega priporočila ali najpozneje od 1. marca 2013.

III.   POROČANJE O REZULATIH

| 1. | Pristojni organi pri vsakem ukrepu iz oddelka I te Priloge sporočijo povzetke naslednjih informacij:






  (a) | število odvzetih vzorcev na kategorijo proizvodov; |
| --- | --- | --- |

1.

Pristojni organi pri vsakem ukrepu iz oddelka I te Priloge sporočijo povzetke naslednjih informacij:

(a)

število odvzetih vzorcev na kategorijo proizvodov;

| (b) | uporabljene metode analize in vrsta izvedene analize; |
| --- | --- |

(b)

uporabljene metode analize in vrsta izvedene analize;

| (c) | število pozitivnih vzorcev; |
| --- | --- |

(c)

število pozitivnih vzorcev;

| (d) | nadaljnji nadzor pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 1, če je ugotovljena prisotnost konjskega mesa večja od 1 %; |
| --- | --- |

(d)

nadaljnji nadzor pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 1, če je ugotovljena prisotnost konjskega mesa večja od 1 %;

| (e) | nadaljnji nadzor pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 2; |
| --- | --- |

(e)

nadaljnji nadzor pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 2;

| (f) | rezultati nadaljnjega nadzora; |
| --- | --- |

(f)

rezultati nadaljnjega nadzora;

| (g) | pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 2 ime države, v kateri je bilo izdano spričevalo za zakol zadevne živali. |
| --- | --- |

(g)

pri pozitivnih vzorcih proizvodov iz točke A v okviru ukrepa 2 ime države, v kateri je bilo izdano spričevalo za zakol zadevne živali.

Poročilo se pošlje Komisiji v 15 dneh od konca enomesečnega obdobja iz oddelka II.

Poročilo se predloži v obliki, ki jo pripravi Komisija.

| 2. | Pristojni organi Komisiji prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo nemudoma sporočijo pozitivne rezultate uradnega nadzora, izvedenega v okviru ukrepov 1 in 2 iz oddelka I. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi Komisiji prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo nemudoma sporočijo pozitivne rezultate uradnega nadzora, izvedenega v okviru ukrepov 1 in 2 iz oddelka I.

| 3. | Pristojni organi Komisiji sporočijo tudi rezultate morebitnih lastnih pregledov, ki so jih na zahtevo teh organov izvedli nosilci živilske dejavnosti. Take informacije vključujejo tudi podatke iz točke 1, predložijo pa se v obliki, ki jo pripravi Komisija. |
| --- | --- |

3.

Pristojni organi Komisiji sporočijo tudi rezultate morebitnih lastnih pregledov, ki so jih na zahtevo teh organov izvedli nosilci živilske dejavnosti. Take informacije vključujejo tudi podatke iz točke 1, predložijo pa se v obliki, ki jo pripravi Komisija.

---

(1)  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 21.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/33

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 90/12/COL

z dne 15. marca 2012

o prodaji nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE (V NADALJNJEM BESEDILU: NADZORNI ORGAN) JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) ter zlasti člena 61 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o Nadzornem organu in Sodišču) in zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču (v nadaljnjem besedilu: Protokol 3) in zlasti člena 1(2) dela I ter člena 7(5) in člena 14 dela II Protokola,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   POSTOPEK

| (1) | Na podlagi pritožbe in različnih izmenjav dopisov (dogodek št. 427226, 422506, 449988, 428521 in 458787) je Nadzorni organ z dopisom z dne 24. marca 2010 (dogodek št. 549786) obvestil norveške organe, da je začel postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi s prodajo nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi pritožbe in različnih izmenjav dopisov (dogodek št. 427226, 422506, 449988, 428521 in 458787) je Nadzorni organ z dopisom z dne 24. marca 2010 (dogodek št. 549786) obvestil norveške organe, da je začel postopek iz člena 1(2) dela I Protokola 3 v zvezi s prodajo nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir.

| (2) | Odločba Nadzornega organa št. 96/10/COL z dne 24. marca 2010 o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije
   (2). Norveški organi so svoje pripombe predložili v dopisu z dne 12. maja 2010 in v dopisu z dne 19. novembra 2010 (dogodek št. 557187 in dogodek št. 581797). Tretje osebe niso predložile nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Nadzornega organa št. 96/10/COL z dne 24. marca 2010 o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije
   (2). Norveški organi so svoje pripombe predložili v dopisu z dne 12. maja 2010 in v dopisu z dne 19. novembra 2010 (dogodek št. 557187 in dogodek št. 581797). Tretje osebe niso predložile nobenih pripomb.

2.   HASLEMOEN LEIR

| (3) | Norveški parlament (Stortinget) je leta 2001 odločil, da bi bilo treba vojaške nepremičnine, ki se ne uporabljajo več za vojaške namene, prodati po tržni vrednosti (3). Zadevnim občinam je bila priznana predkupna pravica. |
| --- | --- |

(3)

Norveški parlament (Stortinget) je leta 2001 odločil, da bi bilo treba vojaške nepremičnine, ki se ne uporabljajo več za vojaške namene, prodati po tržni vrednosti (3). Zadevnim občinam je bila priznana predkupna pravica.

| (4) | Ena od nepremičnin, ki so bile naprodaj, je bilo vojaško oporišče Haslemoen Leir v občini Våler v okrožju Hedmark, v katerem so se vojaške dejavnosti prenehale izvajati 30. junija 2003. Norveška je oktobra 2004 začela prodajni postopek, v okviru katerega je občina Våler pozneje pridobila celotno vojaško oporišče po ceni 46 milijonov NOK s pogodbo z dne 16. aprila 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ena od nepremičnin, ki so bile naprodaj, je bilo vojaško oporišče Haslemoen Leir v občini Våler v okrožju Hedmark, v katerem so se vojaške dejavnosti prenehale izvajati 30. junija 2003. Norveška je oktobra 2004 začela prodajni postopek, v okviru katerega je občina Våler pozneje pridobila celotno vojaško oporišče po ceni 46 milijonov NOK s pogodbo z dne 16. aprila 2005.

| (5) | Haslemoen Leir je bila vojaška baza od petdesetih let 20. stoletja in obsega: (i) gozdna območja; (ii) obdelovalno površino; (iii) stanovanjsko območje (imenovano tudi Storskjæret); in (iv) območje, imenovano ograjeni notranji del oporišča. |
| --- | --- |

(5)

Haslemoen Leir je bila vojaška baza od petdesetih let 20. stoletja in obsega: (i) gozdna območja; (ii) obdelovalno površino; (iii) stanovanjsko območje (imenovano tudi Storskjæret); in (iv) območje, imenovano ograjeni notranji del oporišča.

| (6) | Celoten ograjeni notranji del oporišča obsega približno 300 000 m2 s 44 zgradbami (4) s površino več kot 42 000 m2. Zgradbe med drugim vključujejo barake in vojaške zgradbe za vojaške dejavnosti, kot so kuhinjski objekti, kino, častniška menza, šola in izobraževalni objekti, oddelki za usposabljanje in mobilizacijo, skladišča in garaže. Nekatere od starih zgradb so obnovljene, vojaško oporišče pa je bilo do zaprtja dobro ohranjeno. |
| --- | --- |

(6)

Celoten ograjeni notranji del oporišča obsega približno 300 000 m2 s 44 zgradbami (4) s površino več kot 42 000 m2. Zgradbe med drugim vključujejo barake in vojaške zgradbe za vojaške dejavnosti, kot so kuhinjski objekti, kino, častniška menza, šola in izobraževalni objekti, oddelki za usposabljanje in mobilizacijo, skladišča in garaže. Nekatere od starih zgradb so obnovljene, vojaško oporišče pa je bilo do zaprtja dobro ohranjeno.

2.1   Prodaja oporišča Haslemoen Leir s strani Norveške države občini Våler

| (7) | Ko je bilo oporišče Haslemoen Leir leta 2004 dano na trg za prodajo, je Norveška država pooblastila neodvisnega strokovnega cenilca, tj. podjetje Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning, da oceni vrednost oporišča Haslemoen Leir (5). V Agdesteinovem poročilu z dne 22. decembra 2004 (prvo Agdesteinovo poročilo) je bilo sklenjeno, da je „vrednost vlagatelja“ (6) ograjenega notranjega dela oporišča, vključno s 44 zgradbami, 39 milijonov NOK, če bi se zgradbe prodale ločeno. Če bi se ograjeni notranji del oporišča prodal kot ena enota, je „vrednost vlagatelja“ glede na poročilo 29 milijonov NOK. Poročilo je vključevalo ocene posameznih vrednosti za večino od 44 zgradb, vključno s specifikacijami in kratkimi opisi vsake posamezne zgradbe in njenega tehničnega stanja. |
| --- | --- |

(7)

Ko je bilo oporišče Haslemoen Leir leta 2004 dano na trg za prodajo, je Norveška država pooblastila neodvisnega strokovnega cenilca, tj. podjetje Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning, da oceni vrednost oporišča Haslemoen Leir (5). V Agdesteinovem poročilu z dne 22. decembra 2004 (prvo Agdesteinovo poročilo) je bilo sklenjeno, da je „vrednost vlagatelja“ (6) ograjenega notranjega dela oporišča, vključno s 44 zgradbami, 39 milijonov NOK, če bi se zgradbe prodale ločeno. Če bi se ograjeni notranji del oporišča prodal kot ena enota, je „vrednost vlagatelja“ glede na poročilo 29 milijonov NOK. Poročilo je vključevalo ocene posameznih vrednosti za večino od 44 zgradb, vključno s specifikacijami in kratkimi opisi vsake posamezne zgradbe in njenega tehničnega stanja.

| (8) | Znižanje v vrednosti 10 milijonov NOK je v naslednjih poročilih in korespondenci navedeno kot 30-odstotno znižanje (ali približno 30-odstotno znižanje). Vendar je znižanje, ki je bilo priznano za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote, dejansko bližje 25,64 % (39 milijonov NOK, znižanih za 10 milijonov NOK = 25,641025 %). |
| --- | --- |

(8)

Znižanje v vrednosti 10 milijonov NOK je v naslednjih poročilih in korespondenci navedeno kot 30-odstotno znižanje (ali približno 30-odstotno znižanje). Vendar je znižanje, ki je bilo priznano za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote, dejansko bližje 25,64 % (39 milijonov NOK, znižanih za 10 milijonov NOK = 25,641025 %).

| (9) | Kupec, tj. občina Våler, je najel neodvisna cenilca Erika Alhauga in Tronda Bakka za oceno vrednosti ograjenega notranjega dela oporišča in stanovanjskega območja, imenovanega Storskjæret. Tudi njuna ocena je temeljila na prodaji ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote. Izračunala sta vrednost vlagatelja, tj. pričakovano tržno vrednost na podlagi prihodnjih dohodkov od najemnine zgradb. Poročilo je bilo razmeroma kratko, tj. 4 strani, in ni temeljilo na nobenem fizičnem pregledu zgradb, temveč se je zanašalo na obstoječa poročila in ocene. V poročilu so se upoštevali stroški, potrebni za posodobitev zgradb v funkcionalne objekte za najem. V poročilu je bilo predvideno, da bo glede na geografski položaj zgradb in omejeno število prebivalcev občine Våler za oddajo vseh zgradb v najem potrebnega nekaj časa. Nekatere zgradbe so se že oddajale v najem, vendar le kratkoročno. Poleg tega je bilo v poročilu poudarjeno, da bi bilo treba več zgradb, vključno z barakami, razglasiti za nevarne, ker so v slabem tehničnem stanju. Ker je bila tudi za veliko drugih zgradb potrebna precejšnja prenova, je bilo v poročilu sklenjeno, da verjetni prihodnji dohodki od najemnine ne bi pokrili niti običajnih stroškov vzdrževanja in operativnih stroškov. Zato sta cenilca Alhaug in Bakke 18. januarja 2005 (Alhaug/Bakkovo poročilo) (7) sklenila, da je vrednost ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote glede na prihodnje dohodke od najemnine nična (8). |
| --- | --- |

(9)

Kupec, tj. občina Våler, je najel neodvisna cenilca Erika Alhauga in Tronda Bakka za oceno vrednosti ograjenega notranjega dela oporišča in stanovanjskega območja, imenovanega Storskjæret. Tudi njuna ocena je temeljila na prodaji ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote. Izračunala sta vrednost vlagatelja, tj. pričakovano tržno vrednost na podlagi prihodnjih dohodkov od najemnine zgradb. Poročilo je bilo razmeroma kratko, tj. 4 strani, in ni temeljilo na nobenem fizičnem pregledu zgradb, temveč se je zanašalo na obstoječa poročila in ocene. V poročilu so se upoštevali stroški, potrebni za posodobitev zgradb v funkcionalne objekte za najem. V poročilu je bilo predvideno, da bo glede na geografski položaj zgradb in omejeno število prebivalcev občine Våler za oddajo vseh zgradb v najem potrebnega nekaj časa. Nekatere zgradbe so se že oddajale v najem, vendar le kratkoročno. Poleg tega je bilo v poročilu poudarjeno, da bi bilo treba več zgradb, vključno z barakami, razglasiti za nevarne, ker so v slabem tehničnem stanju. Ker je bila tudi za veliko drugih zgradb potrebna precejšnja prenova, je bilo v poročilu sklenjeno, da verjetni prihodnji dohodki od najemnine ne bi pokrili niti običajnih stroškov vzdrževanja in operativnih stroškov. Zato sta cenilca Alhaug in Bakke 18. januarja 2005 (Alhaug/Bakkovo poročilo) (7) sklenila, da je vrednost ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote glede na prihodnje dohodke od najemnine nična (8).

| (10) | Da bi se ugotovitve iz prvega Agdesteinovega poročila in Alhaug/Bakkovega poročila uskladile ter dosegla pravilna tržna cena, je Norveška država podjetju Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning naročila, naj pripravi drugo poročilo o oceni na podlagi dveh različnih ocen vrednosti. V mandatu, določenem za to novo oceno, je Norveška država od podjetja Agdestein zahtevala, da predloži „premostitveno vrednost“ oporišča Haslemoen Leir. V poročilu o premostitveni vrednosti z dne 3. marca 2005 (drugo Agdesteinovo poročilo) (9) je bilo pojasnjeno, da je ta premostitvena vrednost samo eden od pristopov za opredelitev vrednosti in da bi namesto tega nevtralna tretja oseba lahko upoštevala ocenjeni vrednosti iz dveh obstoječih ocen. Na podlagi premostitvene vrednosti dveh predhodnih ocen in s prilagoditvami v zvezi z nekaterimi vsebinskimi napakami v prejšnjih ocenah je bila tržna vrednost oporišča Haslemoen Leir ocenjena na 58 milijonov NOK. Vendar je bilo v poročilu predvideno, da bi se tržna vrednost vojaškega oporišča zmanjšala za dodatnih 12 milijonov NOK (10), če bi se celotno oporišče, tj. štiri različna območja, prodalo kot ena enota. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se ugotovitve iz prvega Agdesteinovega poročila in Alhaug/Bakkovega poročila uskladile ter dosegla pravilna tržna cena, je Norveška država podjetju Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning naročila, naj pripravi drugo poročilo o oceni na podlagi dveh različnih ocen vrednosti. V mandatu, določenem za to novo oceno, je Norveška država od podjetja Agdestein zahtevala, da predloži „premostitveno vrednost“ oporišča Haslemoen Leir. V poročilu o premostitveni vrednosti z dne 3. marca 2005 (drugo Agdesteinovo poročilo) (9) je bilo pojasnjeno, da je ta premostitvena vrednost samo eden od pristopov za opredelitev vrednosti in da bi namesto tega nevtralna tretja oseba lahko upoštevala ocenjeni vrednosti iz dveh obstoječih ocen. Na podlagi premostitvene vrednosti dveh predhodnih ocen in s prilagoditvami v zvezi z nekaterimi vsebinskimi napakami v prejšnjih ocenah je bila tržna vrednost oporišča Haslemoen Leir ocenjena na 58 milijonov NOK. Vendar je bilo v poročilu predvideno, da bi se tržna vrednost vojaškega oporišča zmanjšala za dodatnih 12 milijonov NOK (10), če bi se celotno oporišče, tj. štiri različna območja, prodalo kot ena enota.

| (11) | Kar zadeva natančnejšo oceno vrednosti ograjenega notranjega dela oporišča, je premostitvena vrednost na začetku znašala 14,5 milijona (29 milijonov NOK (11) + 0, deljeno z dva) (12). Vendar se je ta vrednost zvišala za 1 milijon NOK na podlagi dveh dodatnih prilagoditev, in sicer vrednosti barak in vrednosti nekaterih nerazvitih zemljišč, v zvezi s katerimi je bila prihodnja ureditev načrtovanja negotova. Tako je bila prilagojena premostitvena vrednost notranjega dela oporišča, prodanega kot ena enota, določena na 15,5 milijona NOK. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva natančnejšo oceno vrednosti ograjenega notranjega dela oporišča, je premostitvena vrednost na začetku znašala 14,5 milijona (29 milijonov NOK (11) + 0, deljeno z dva) (12). Vendar se je ta vrednost zvišala za 1 milijon NOK na podlagi dveh dodatnih prilagoditev, in sicer vrednosti barak in vrednosti nekaterih nerazvitih zemljišč, v zvezi s katerimi je bila prihodnja ureditev načrtovanja negotova. Tako je bila prilagojena premostitvena vrednost notranjega dela oporišča, prodanega kot ena enota, določena na 15,5 milijona NOK.

| (12) | Na podlagi drugega Agdesteinovega poročila je občina 1. junija 2005 prevzela oporišče Haslemoen Leir po ceni 46 milijonov NOK. Tako sta bila občini priznana dva zgoraj navedena popusta, tj. „približno 30-odstotni popust“ (13) za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote in dodatni 20-odstotni „količinski popust“ za nakup celotnega oporišča Haslemoen Leir. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi drugega Agdesteinovega poročila je občina 1. junija 2005 prevzela oporišče Haslemoen Leir po ceni 46 milijonov NOK. Tako sta bila občini priznana dva zgoraj navedena popusta, tj. „približno 30-odstotni popust“ (13) za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote in dodatni 20-odstotni „količinski popust“ za nakup celotnega oporišča Haslemoen Leir.

2.2   Prodaja delov ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS s strani občine Våler

| (13) | Občina Våler je jasno navedla, da bo oporišče Haslemoen Leir prodala kupcu, ki bi območje ustrezno razvil in ustvaril čim več novih delovnih mest. Pojasnila je, da je več strank izrazilo interes za nekatere zgradbe v ograjenem notranjem delu oporišča, vendar želi kljub temu najti kupca, ki bi zagotovil enoten razvoj in optimalno izkoriščenost ograjenega notranjega dela oporišča. |
| --- | --- |

(13)

Občina Våler je jasno navedla, da bo oporišče Haslemoen Leir prodala kupcu, ki bi območje ustrezno razvil in ustvaril čim več novih delovnih mest. Pojasnila je, da je več strank izrazilo interes za nekatere zgradbe v ograjenem notranjem delu oporišča, vendar želi kljub temu najti kupca, ki bi zagotovil enoten razvoj in optimalno izkoriščenost ograjenega notranjega dela oporišča.

| (14) | Da bi izpolnile zahtevo občine, so tri različne stranke, od katerih je vsaka izrazila interes za dele ograjenega notranjega dela oporišča, ustanovile novo podjetje Haslemoen AS (14). To podjetje je izrazilo namero, da bi nepremičnino uporabljalo za nastanitvene dejavnosti ter za različne kulturne in športne dejavnosti in dogodke. Ciljne skupine so bile vojska, ponudniki varnostnih storitev in avtomobilska industrija. |
| --- | --- |

(14)

Da bi izpolnile zahtevo občine, so tri različne stranke, od katerih je vsaka izrazila interes za dele ograjenega notranjega dela oporišča, ustanovile novo podjetje Haslemoen AS (14). To podjetje je izrazilo namero, da bi nepremičnino uporabljalo za nastanitvene dejavnosti ter za različne kulturne in športne dejavnosti in dogodke. Ciljne skupine so bile vojska, ponudniki varnostnih storitev in avtomobilska industrija.

| (15) | Občinski svet (Kommunestyret) je 27. februarja 2006 odobril prodajo 29 od 44 zgradb na območju ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS za skupni znesek 4 milijonov NOK. Zgradbe, vključene v prodajo, so zajemale zgradbe za namestitev in barake, častniške in vojaške menze s kuhinjskimi objekti, avditorij, kino, šolsko zgradbo, objekte centralnega ogrevanja, pisarniško zgradbo, bolnišnični oddelek in več garaž. |
| --- | --- |

(15)

Občinski svet (Kommunestyret) je 27. februarja 2006 odobril prodajo 29 od 44 zgradb na območju ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS za skupni znesek 4 milijonov NOK. Zgradbe, vključene v prodajo, so zajemale zgradbe za namestitev in barake, častniške in vojaške menze s kuhinjskimi objekti, avditorij, kino, šolsko zgradbo, objekte centralnega ogrevanja, pisarniško zgradbo, bolnišnični oddelek in več garaž.

| (16) | Iz pripravljalnih dokumentov za sejo občinskega sveta dne 27. februarja 2006 je razvidno, da je obstajal dvom glede vrednosti nepremičnine in glede tega, ali bi prodajna cena lahko pomenila državno pomoč. Dokumenti se sklicujejo na dopis pravnika Norveške zveze lokalnih in regionalnih organov (KS), prejet istega dne. V dopisu so bila navedena pravila o državni pomoči EGP in da bi prodaja pod tržno ceno lahko pomenila državno pomoč. Dopis se je poleg tega skliceval na dejstvo, da sta dve ponudbi, vključno s ponudbo podjetja Haslemoen AS, ki je obsegala večino zgradb ograjenega notranjega dela oporišča, skupaj znašali 6 milijonov NOK. Potem ko je opozoril na smernice Nadzornega organa za prodajo zemljišč in metode, opisane v smernicah, za izključitev državne pomoči, se je pravnik skliceval na drugo Agdesteinovo poročilo, v katerem je bila vrednost ograjenega notranjega dela oporišča na začetku ocenjena na 14,5 milijona NOK. V primerjavi s ponudbo v višini 6 milijonov NOK je pravnik navedel, da bi sprejetje prejetih ponudb pomenilo precejšnje tveganje prodaje pod tržno ceno in s tem kršenje pravil o državni pomoči. Na podlagi tega je pravnik priporočil, da bi bilo treba izvesti novo oceno vrednosti in da naj svet ne sprejme odločitve o prodaji, dokler ne bo izvedena ta ponovna ocena. |
| --- | --- |

(16)

Iz pripravljalnih dokumentov za sejo občinskega sveta dne 27. februarja 2006 je razvidno, da je obstajal dvom glede vrednosti nepremičnine in glede tega, ali bi prodajna cena lahko pomenila državno pomoč. Dokumenti se sklicujejo na dopis pravnika Norveške zveze lokalnih in regionalnih organov (KS), prejet istega dne. V dopisu so bila navedena pravila o državni pomoči EGP in da bi prodaja pod tržno ceno lahko pomenila državno pomoč. Dopis se je poleg tega skliceval na dejstvo, da sta dve ponudbi, vključno s ponudbo podjetja Haslemoen AS, ki je obsegala večino zgradb ograjenega notranjega dela oporišča, skupaj znašali 6 milijonov NOK. Potem ko je opozoril na smernice Nadzornega organa za prodajo zemljišč in metode, opisane v smernicah, za izključitev državne pomoči, se je pravnik skliceval na drugo Agdesteinovo poročilo, v katerem je bila vrednost ograjenega notranjega dela oporišča na začetku ocenjena na 14,5 milijona NOK. V primerjavi s ponudbo v višini 6 milijonov NOK je pravnik navedel, da bi sprejetje prejetih ponudb pomenilo precejšnje tveganje prodaje pod tržno ceno in s tem kršenje pravil o državni pomoči. Na podlagi tega je pravnik priporočil, da bi bilo treba izvesti novo oceno vrednosti in da naj svet ne sprejme odločitve o prodaji, dokler ne bo izvedena ta ponovna ocena.

| (17) | Na podlagi tega je direktor občinske uprave (Rådmannen) občinskemu svetu priporočil, da zadevo odloži in počaka na nadaljnje pojasnitve. Predlog je zavrnila večina sveta (13 proti 6), ki je prodajo odobril, vendar je navedel, da bi bilo treba od pravnikov KS pridobiti ustrezno oceno tveganja v zvezi z morebitnimi pomisleki glede konkurence. Poleg tega je občinski svet pooblastil občinski izvršni odbor (Formannskapet) za izvedbo ocene tveganja (15). |
| --- | --- |

(17)

Na podlagi tega je direktor občinske uprave (Rådmannen) občinskemu svetu priporočil, da zadevo odloži in počaka na nadaljnje pojasnitve. Predlog je zavrnila večina sveta (13 proti 6), ki je prodajo odobril, vendar je navedel, da bi bilo treba od pravnikov KS pridobiti ustrezno oceno tveganja v zvezi z morebitnimi pomisleki glede konkurence. Poleg tega je občinski svet pooblastil občinski izvršni odbor (Formannskapet) za izvedbo ocene tveganja (15).

| (18) | Nadzornemu organu ta naknadna ocena tveganja, ki jo je odredil občinski svet, ni bila predložena. Vendar je občina pojasnila, da je cenilec nepremičnine. Bakke, ki je v imenu občine izvedel oceno vrednosti, ko je bila nepremičnina leta 2005 kupljena od Norveške države, občini pomagal tudi pri prodajnem postopku s podjetjem Haslemoen AS leta 2006. Čeprav ni bila v zvezi z 29 zgradbami izvedena nobena posebna ocena, je občina predložila dve oceni prodajne cene cenilca Bakka, obe z dne 2. maja 2006. |
| --- | --- |

(18)

Nadzornemu organu ta naknadna ocena tveganja, ki jo je odredil občinski svet, ni bila predložena. Vendar je občina pojasnila, da je cenilec nepremičnine. Bakke, ki je v imenu občine izvedel oceno vrednosti, ko je bila nepremičnina leta 2005 kupljena od Norveške države, občini pomagal tudi pri prodajnem postopku s podjetjem Haslemoen AS leta 2006. Čeprav ni bila v zvezi z 29 zgradbami izvedena nobena posebna ocena, je občina predložila dve oceni prodajne cene cenilca Bakka, obe z dne 2. maja 2006.

| (19) | Izračuna z dne 2. maja 2006, ki bosta podrobneje opisana v nadaljevanju, sta bila predložena v dokaz, da je občina 29 zgradb prodala po ceni, višji od lastnih osnovnih stroškov. Vendar Nadzornemu organu ni jasno, ali je občina ta izračuna prejela in ju obravnavala pred dokončnim podpisom pogodbe. V korespondenci z Nadzornim organom je občina navedla, da sta se oceni upoštevali pred uradno odobritvijo prodajne pogodbe. Vendar v zapisnikih ali pripravljalnih dokumentih s sej občinskega sveta ali izvršnega občinskega odbora, ki je bil, kot je navedeno zgoraj, pooblaščen za oceno tveganja v zvezi z morebitnimi pomisleki glede konkurence, ni nobenih sklicevanj na ti oceni. |
| --- | --- |

(19)

Izračuna z dne 2. maja 2006, ki bosta podrobneje opisana v nadaljevanju, sta bila predložena v dokaz, da je občina 29 zgradb prodala po ceni, višji od lastnih osnovnih stroškov. Vendar Nadzornemu organu ni jasno, ali je občina ta izračuna prejela in ju obravnavala pred dokončnim podpisom pogodbe. V korespondenci z Nadzornim organom je občina navedla, da sta se oceni upoštevali pred uradno odobritvijo prodajne pogodbe. Vendar v zapisnikih ali pripravljalnih dokumentih s sej občinskega sveta ali izvršnega občinskega odbora, ki je bil, kot je navedeno zgoraj, pooblaščen za oceno tveganja v zvezi z morebitnimi pomisleki glede konkurence, ni nobenih sklicevanj na ti oceni.

| (20) | V prvi od dveh ocen prodajnih cen z dne 2. maja 2006 je bilo ocenjeno, da je bil znesek, ki ga je občina prvotno plačala za nakup ograjenega notranjega dela oporišča leta 2005, 12,4 milijona NOK. Izhodiščna točka za oceno je bilo drugo Agdesteinovo poročilo, v katerem je bila vrednost ograjenega notranjega dela oporišča ocenjena na 15,5 milijona NOK (glej odstavek 11 zgoraj). Od tega zneska je bilo odštetih 3,1 milijona NOK. Ta odbitek je bil približno 20-odstotni popust, ki se je občini priznal zaradi nakupa celotnega oporišča Haslemoen Leir kot ene enote (glej odstavka 10 in 12 zgoraj). Na podlagi tega je bilo v oceni sklenjeno, da je 12,4 milijona NOK „povprečna“ vrednost ograjenega notranjega dela oporišča. |
| --- | --- |

(20)

V prvi od dveh ocen prodajnih cen z dne 2. maja 2006 je bilo ocenjeno, da je bil znesek, ki ga je občina prvotno plačala za nakup ograjenega notranjega dela oporišča leta 2005, 12,4 milijona NOK. Izhodiščna točka za oceno je bilo drugo Agdesteinovo poročilo, v katerem je bila vrednost ograjenega notranjega dela oporišča ocenjena na 15,5 milijona NOK (glej odstavek 11 zgoraj). Od tega zneska je bilo odštetih 3,1 milijona NOK. Ta odbitek je bil približno 20-odstotni popust, ki se je občini priznal zaradi nakupa celotnega oporišča Haslemoen Leir kot ene enote (glej odstavka 10 in 12 zgoraj). Na podlagi tega je bilo v oceni sklenjeno, da je 12,4 milijona NOK „povprečna“ vrednost ograjenega notranjega dela oporišča.

| (21) | Druga ocena z istega dne, tj. 2. maja 2006, vsebuje izračun vrednosti zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, vključno z 29 zgradbami iz pogodbe s podjetjem Haslemoen AS. Izračun ni temeljil na oceni vrednosti zgradb kot takih, temveč so se pri izračunu kot izhodiščna točka uporabili osnovni stroški ograjenega notranjega dela oporišča v znesku 12,4 milijona NOK, potem pa se je odbila ocenjena vrednost zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, ki se niso prodale podjetju Haslemoen AS. |
| --- | --- |

(21)

Druga ocena z istega dne, tj. 2. maja 2006, vsebuje izračun vrednosti zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, vključno z 29 zgradbami iz pogodbe s podjetjem Haslemoen AS. Izračun ni temeljil na oceni vrednosti zgradb kot takih, temveč so se pri izračunu kot izhodiščna točka uporabili osnovni stroški ograjenega notranjega dela oporišča v znesku 12,4 milijona NOK, potem pa se je odbila ocenjena vrednost zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, ki se niso prodale podjetju Haslemoen AS.

| (22) | Pri izračunu je bilo ocenjeno, da je skupna vrednost 5 zgradb (16), ki so ostale v lasti občine Våler, približno 3,67 milijona NOK. Ta vrednost je delno temeljila na premostitveni vrednosti (ali 50 %) vrednosti, določenih v prvem Agdesteinovem poročilu (glej odstavek 11 zgoraj). Za dve od teh zgradb sta se pri izračunu namesto tega uporabili novejši in višji oceni posameznih vrednosti. To sta bili zgradba št. 3 (telovadnica) in zgradba št. 45 (kombinirana zgradba s skladišči, pisarnami in delavnico). V prvem Agdesteinovem poročilu je bila vrednost zgradbe št. 45 ocenjena na 1,9 milijona NOK (17). Premostitvena vrednost je bila torej 950 000 NOK. Vendar je bila v okviru novejše ocene vrednosti zgradbe št. 45, na katero se je izračun skliceval, vrednost ocenjena na 3 milijone NOK. Vrednost ostalih 4 zgradb, ki jih je občina obdržala (zgradbe št. 32, 34, 44 in 3), je bila ocenjena na 662 500 NOK. Skupna vrednost 5 občinskih zgradb je bila torej določena na 3 662 500 NOK (tj. približno 3,67 milijona). |
| --- | --- |

(22)

Pri izračunu je bilo ocenjeno, da je skupna vrednost 5 zgradb (16), ki so ostale v lasti občine Våler, približno 3,67 milijona NOK. Ta vrednost je delno temeljila na premostitveni vrednosti (ali 50 %) vrednosti, določenih v prvem Agdesteinovem poročilu (glej odstavek 11 zgoraj). Za dve od teh zgradb sta se pri izračunu namesto tega uporabili novejši in višji oceni posameznih vrednosti. To sta bili zgradba št. 3 (telovadnica) in zgradba št. 45 (kombinirana zgradba s skladišči, pisarnami in delavnico). V prvem Agdesteinovem poročilu je bila vrednost zgradbe št. 45 ocenjena na 1,9 milijona NOK (17). Premostitvena vrednost je bila torej 950 000 NOK. Vendar je bila v okviru novejše ocene vrednosti zgradbe št. 45, na katero se je izračun skliceval, vrednost ocenjena na 3 milijone NOK. Vrednost ostalih 4 zgradb, ki jih je občina obdržala (zgradbe št. 32, 34, 44 in 3), je bila ocenjena na 662 500 NOK. Skupna vrednost 5 občinskih zgradb je bila torej določena na 3 662 500 NOK (tj. približno 3,67 milijona).

| (23) | Naslednji odbitek v izračunu se je nanašal na 11 drugih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, v zvezi s katerimi se je izračun skliceval na ponudbo podjetja Norsk Trafikksenter z dne 26. aprila 2006 za 5 milijonov NOK (18). |
| --- | --- |

(23)

Naslednji odbitek v izračunu se je nanašal na 11 drugih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, v zvezi s katerimi se je izračun skliceval na ponudbo podjetja Norsk Trafikksenter z dne 26. aprila 2006 za 5 milijonov NOK (18).

| (24) | Ob upoštevanju pogodbene cene v višini 4 milijonov NOK za 29 zgradb v pogodbi s podjetjem Haslemoen AS je cenilec Bakke skupno prodajno ceno ograjenega notranjega dela oporišča ocenil na 12,67 milijona NOK (

  ). |
| --- | --- |

(24)

Formula

| (25) | Občina in podjetje Haslemoen AS sta pogodbo podpisala 22. maja 2006. |
| --- | --- |

(25)

Občina in podjetje Haslemoen AS sta pogodbo podpisala 22. maja 2006.

3.   PRIPOMBE NORVEŠKIH ORGANOV

| (26) | Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka z dne 24. marca 2010 izrazil svoje dvome v zvezi s tem, ali je cena v višini 4 milijone NOK, ki jo je podjetje Haslemoen AS plačalo za nakup 29 zgradb od občine Våler, predstavljala tržno vrednost in ali je bila torej prodaja izvedena v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Norveški organi so v odziv na sklep o začetku postopka poslali dva dopisa občine Våler (19).
  Občina Våler je priznala, da pri določitvi tržne cene ni uporabila ene od metod iz smernic Nadzornega organa za prodajo zemljišč, da bi izključila prisotnost državne pomoči, vendar to še ne pomeni, da je bila državna pomoč prisotna. Občina je pojasnila, da „si je pri prodaji zgradb resnično želela, da bi na območju oporišča vzpostavila novo dejavnost. Zato je občina pri določanju cene zgradb bolj upoštevala obljubljene načrte kupca o vzpostavitvi delovnih mest, kot pa načela, ki so se uporabljala za določitev cene pri nakupu“ (20). |
| --- | --- |

(26)

Nadzorni organ je v sklepu o začetku postopka z dne 24. marca 2010 izrazil svoje dvome v zvezi s tem, ali je cena v višini 4 milijone NOK, ki jo je podjetje Haslemoen AS plačalo za nakup 29 zgradb od občine Våler, predstavljala tržno vrednost in ali je bila torej prodaja izvedena v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Norveški organi so v odziv na sklep o začetku postopka poslali dva dopisa občine Våler (19).

Občina Våler je priznala, da pri določitvi tržne cene ni uporabila ene od metod iz smernic Nadzornega organa za prodajo zemljišč, da bi izključila prisotnost državne pomoči, vendar to še ne pomeni, da je bila državna pomoč prisotna. Občina je pojasnila, da „si je pri prodaji zgradb resnično želela, da bi na območju oporišča vzpostavila novo dejavnost. Zato je občina pri določanju cene zgradb bolj upoštevala obljubljene načrte kupca o vzpostavitvi delovnih mest, kot pa načela, ki so se uporabljala za določitev cene pri nakupu“ (20).

| (27) | Poleg tega se je občina sklicevala na sklep o začetku postopka, v katerem je Nadzorni organ pojasnil, da lahko javni organ v primeru, ko predhodni prodajni postopek določi tržno vrednost, uporabi osnovne stroške kot kazalnik tržne vrednosti, razen če je od nakupa minilo daljše obdobje. Občina je navedla, da je Nadzorni organ izpostavil negotovost v zvezi z vrsto zadevnega zemljišča, tj. nekdanjim vojaškim oporiščem na oddaljeni lokaciji. Po navedbah občine je pravilno, da se skupna nakupna cena v višini 46 milijonov NOK, ki temelji na oceni premostitvene vrednosti, vključno z znižanjem, upošteva kot tržna vrednost za vojaško oporišče in da je bila premostitvena vrednost ograjenega notranjega dela oporišča v višini 12,4 milijona NOK tržna vrednost za 44 zgradb, ki se tam nahajajo. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega se je občina sklicevala na sklep o začetku postopka, v katerem je Nadzorni organ pojasnil, da lahko javni organ v primeru, ko predhodni prodajni postopek določi tržno vrednost, uporabi osnovne stroške kot kazalnik tržne vrednosti, razen če je od nakupa minilo daljše obdobje. Občina je navedla, da je Nadzorni organ izpostavil negotovost v zvezi z vrsto zadevnega zemljišča, tj. nekdanjim vojaškim oporiščem na oddaljeni lokaciji. Po navedbah občine je pravilno, da se skupna nakupna cena v višini 46 milijonov NOK, ki temelji na oceni premostitvene vrednosti, vključno z znižanjem, upošteva kot tržna vrednost za vojaško oporišče in da je bila premostitvena vrednost ograjenega notranjega dela oporišča v višini 12,4 milijona NOK tržna vrednost za 44 zgradb, ki se tam nahajajo.

| (28) | Občina meni, da je bilo za določitev njenih osnovnih stroškov v zvezi z zadevnimi 29 zgradbami pravilno, da se je odštela vrednost drugih nepremičnin v ograjenem notranjem delu oporišča, ki ni bila predmet prodajne pogodbe. Zato je glede na 12,4 milijona NOK, ki jih je občina predhodno leto plačala za 44 zgradb, in odbitek vrednosti nepremičnin, ki niso predmet prodajne pogodbe, po mnenju občine mogoče skleniti, da so bili 4 milijoni NOK tržna cena za zadevnih 29 zgradb. V podporo temu sklepu se je občina sklicevala na zgoraj opisane izračune cenilca Bakka z dne 2. maja 2006. V korespondenci z Nadzornim organom je občina navedla, da bi bilo treba premostitveno vrednost ograjenega notranjega dela oporišča določiti na 12,4 milijona NOK in da „vrednost nepremičnin, ki niso vključene v pogodbo, predstavlja vrednost, ki je večja od vrednosti celotnega ograjenega notranjega dela oporišča.“. Nadzorni organ predvideva, da je hotela občina s to izjavo povedati, da prodajne vrednosti vseh različnih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, kot jih je izračunal cenilec Bakke, presegajo domnevne osnovne stroške občine v višini 12,4 milijona NOK. |
| --- | --- |

(28)

Občina meni, da je bilo za določitev njenih osnovnih stroškov v zvezi z zadevnimi 29 zgradbami pravilno, da se je odštela vrednost drugih nepremičnin v ograjenem notranjem delu oporišča, ki ni bila predmet prodajne pogodbe. Zato je glede na 12,4 milijona NOK, ki jih je občina predhodno leto plačala za 44 zgradb, in odbitek vrednosti nepremičnin, ki niso predmet prodajne pogodbe, po mnenju občine mogoče skleniti, da so bili 4 milijoni NOK tržna cena za zadevnih 29 zgradb. V podporo temu sklepu se je občina sklicevala na zgoraj opisane izračune cenilca Bakka z dne 2. maja 2006. V korespondenci z Nadzornim organom je občina navedla, da bi bilo treba premostitveno vrednost ograjenega notranjega dela oporišča določiti na 12,4 milijona NOK in da „vrednost nepremičnin, ki niso vključene v pogodbo, predstavlja vrednost, ki je večja od vrednosti celotnega ograjenega notranjega dela oporišča.“. Nadzorni organ predvideva, da je hotela občina s to izjavo povedati, da prodajne vrednosti vseh različnih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, kot jih je izračunal cenilec Bakke, presegajo domnevne osnovne stroške občine v višini 12,4 milijona NOK.

| (29) | Kar zadeva vrednost drugih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, ki niso bile prodane podjetju Haslemoen AS, je občina predložila tudi poročilo o oceni z dne 15. marca 2006, ki ga je pripravil cenilec Erik Alhaug in ki se je nanašalo večinoma na iste zgradbe, za katere je podjetje Norsk Trafikksenter predložilo ponudbo (št. 28, 35, 36, 37, 38, 39, 46, 47, 50 in 94). V poročilu je bila skupna vrednost teh 10 zgradb ocenjena na 5,5 milijona NOK, če bi se prodale kot ena enota, in 6,65 milijona NOK, če bi se prodale ločeno. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva vrednost drugih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, ki niso bile prodane podjetju Haslemoen AS, je občina predložila tudi poročilo o oceni z dne 15. marca 2006, ki ga je pripravil cenilec Erik Alhaug in ki se je nanašalo večinoma na iste zgradbe, za katere je podjetje Norsk Trafikksenter predložilo ponudbo (št. 28, 35, 36, 37, 38, 39, 46, 47, 50 in 94). V poročilu je bila skupna vrednost teh 10 zgradb ocenjena na 5,5 milijona NOK, če bi se prodale kot ena enota, in 6,65 milijona NOK, če bi se prodale ločeno.

| (30) | Občina je tako na podlagi teh izračunov in ocen navedla, da je cena v višini 4 milijone NOK za 29 zgradb, prodanih podjetju Haslemoen AS, ustrezala tržni vrednosti. Skupna vrednost ograjenega notranjega dela oporišča je torej znašala: 3,67 milijona NOK (vrednost zgradb, ki jih je občina nameravala obdržati) plus 5 milijonov NOK (ponudba podjetja Norsk Trafikksenter ali pa 5,5 milijona NOK, kot je bilo ocenjeno v poznejši oceni vrednosti) plus 4 milijone NOK (cena za 29 zgradb, prodanih podjetju Haslemoen AS), kar znaša 12,67 milijona NOK in presega osnovne stroške občine v višini 12,4 milijona NOK. |
| --- | --- |

(30)

Občina je tako na podlagi teh izračunov in ocen navedla, da je cena v višini 4 milijone NOK za 29 zgradb, prodanih podjetju Haslemoen AS, ustrezala tržni vrednosti. Skupna vrednost ograjenega notranjega dela oporišča je torej znašala: 3,67 milijona NOK (vrednost zgradb, ki jih je občina nameravala obdržati) plus 5 milijonov NOK (ponudba podjetja Norsk Trafikksenter ali pa 5,5 milijona NOK, kot je bilo ocenjeno v poznejši oceni vrednosti) plus 4 milijone NOK (cena za 29 zgradb, prodanih podjetju Haslemoen AS), kar znaša 12,67 milijona NOK in presega osnovne stroške občine v višini 12,4 milijona NOK.

| (31) | Občina tudi opozarja, da prodajna pogodba med občino Våler in podjetjem Haslemoen AS vsebuje elemente, ki znižujejo ceno. Občina se sklicuje na obveznost, naloženo kupcu, da kupljeno šolsko zgradbo eno leto brezplačno oddaja, in na dejstvo, da nobena ocena ne upošteva morebitne onesnaženosti tal. |
| --- | --- |

(31)

Občina tudi opozarja, da prodajna pogodba med občino Våler in podjetjem Haslemoen AS vsebuje elemente, ki znižujejo ceno. Občina se sklicuje na obveznost, naloženo kupcu, da kupljeno šolsko zgradbo eno leto brezplačno oddaja, in na dejstvo, da nobena ocena ne upošteva morebitne onesnaženosti tal.

| (32) | Nenazadnje občina navaja, da je bilo pravilno na podjetje Haslemoen AS prenesti obe znižanji, ki sta bili občini odobreni, ko je vojaško oporišče kupila od države. Medtem ko občina v zvezi s tem razume dvom, ki ga je Nadzorni organ izrazil v sklepu o začetku postopka, je pojasnila, da čeprav je bil prodan le del 44 zgradb ograjenega notranjega dela oporišča, prodajna pogodba med občino Våler in podjetjem Haslemoen AS temelji na predpostavki, da bo kupec skupaj z občino Våler razvijal in upravljal celoten ograjeni notranji del oporišča ter tudi območja zunaj njega kot eno enoto. Ta predpostavka je izražena v prodajni ceni za podjetje Haslemoen AS, ki znaša 4 milijone NOK. To je tudi razlog, zakaj bi bilo treba pri določanju končne cene uporabiti 30-odstotno znižanje za ograjeni notranji del oporišča, ki se proda kot ena enota, ter dodatno 20-odstotno znižanje za celotno oporišče Haslemoen Leir. Slednjega znižanja ni mogoče razumeti kot količinskega znižanja, ki se ne uporabi, če kupec ne kupi celotnega oporišča. Občina poudarja, da si je prizadevala izvesti prodajo na način, ki ne bi povzročil težav v zvezi s pravili o državni pomoči EGP. |
| --- | --- |

(32)

Nenazadnje občina navaja, da je bilo pravilno na podjetje Haslemoen AS prenesti obe znižanji, ki sta bili občini odobreni, ko je vojaško oporišče kupila od države. Medtem ko občina v zvezi s tem razume dvom, ki ga je Nadzorni organ izrazil v sklepu o začetku postopka, je pojasnila, da čeprav je bil prodan le del 44 zgradb ograjenega notranjega dela oporišča, prodajna pogodba med občino Våler in podjetjem Haslemoen AS temelji na predpostavki, da bo kupec skupaj z občino Våler razvijal in upravljal celoten ograjeni notranji del oporišča ter tudi območja zunaj njega kot eno enoto. Ta predpostavka je izražena v prodajni ceni za podjetje Haslemoen AS, ki znaša 4 milijone NOK. To je tudi razlog, zakaj bi bilo treba pri določanju končne cene uporabiti 30-odstotno znižanje za ograjeni notranji del oporišča, ki se proda kot ena enota, ter dodatno 20-odstotno znižanje za celotno oporišče Haslemoen Leir. Slednjega znižanja ni mogoče razumeti kot količinskega znižanja, ki se ne uporabi, če kupec ne kupi celotnega oporišča. Občina poudarja, da si je prizadevala izvesti prodajo na način, ki ne bi povzročil težav v zvezi s pravili o državni pomoči EGP.

II.   OCENA

4.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI

| (33) | Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:
  „Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“ |
| --- | --- |

(33)

Člen 61(1) Sporazuma EGP se glasi:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

| (34) | Da bi prodaja pomenila državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora kupcu zagotoviti ekonomsko prednost. Če bi se transakcija izvedla v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, tj. če bi občina prodala zemljišče po njegovi tržni vrednosti in bi bili pogoji transakcije sprejemljivi za zasebnega prodajalca, transakcija ne bi vključevala državne pomoči. |
| --- | --- |

(34)

Da bi prodaja pomenila državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora kupcu zagotoviti ekonomsko prednost. Če bi se transakcija izvedla v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji, tj. če bi občina prodala zemljišče po njegovi tržni vrednosti in bi bili pogoji transakcije sprejemljivi za zasebnega prodajalca, transakcija ne bi vključevala državne pomoči.

| (35) | V smernicah Nadzornega organa o državni pomoči je v zvezi z elementi državne pomoči pri prodaji zemljišč in zgradb s strani javnih organov pojasnjeno, kako Nadzorni organ pri oceni prodaje javnih zemljišč in zgradb uporablja pravila o državni pomoči. V oddelku 2.1 je opisana prodaja z brezpogojnim postopkom zbiranja ponudb. V oddelku 2.2 pa je opisana prodaja na podlagi ocene neodvisnega strokovnjaka. Ta dva postopka državam Efte omogočata izvedbo prodaje zemljišč in zgradb na način, ki običajno izključuje državno pomoč. Kot je navedeno zgoraj, občina Våler pri prodaji 29 zgradb podjetju Haslemoen AS ni upoštevala nobenega od teh dveh postopkov. |
| --- | --- |

(35)

V smernicah Nadzornega organa o državni pomoči je v zvezi z elementi državne pomoči pri prodaji zemljišč in zgradb s strani javnih organov pojasnjeno, kako Nadzorni organ pri oceni prodaje javnih zemljišč in zgradb uporablja pravila o državni pomoči. V oddelku 2.1 je opisana prodaja z brezpogojnim postopkom zbiranja ponudb. V oddelku 2.2 pa je opisana prodaja na podlagi ocene neodvisnega strokovnjaka. Ta dva postopka državam Efte omogočata izvedbo prodaje zemljišč in zgradb na način, ki običajno izključuje državno pomoč. Kot je navedeno zgoraj, občina Våler pri prodaji 29 zgradb podjetju Haslemoen AS ni upoštevala nobenega od teh dveh postopkov.

| (36) | V oddelku 2.2 d) smernic je določeno, da so osnovni stroški javnih organov v zvezi z nakupom zemljišča ali zgradb kazalnik tržne vrednosti, razen če je od nakupa s strani občine minilo daljše obdobje. Tržna vrednost ne bi smela biti nižja od osnovnih stroškov v prvih treh letih od nakupa. Ni treba posebej poudarjati, da se osnovni stroški lahko uporabijo kot kazalnik tržne vrednosti za naslednja tri leta le, če so se zemljišče ali zgradbe prav tako kupili po tržni vrednosti. |
| --- | --- |

(36)

V oddelku 2.2 d) smernic je določeno, da so osnovni stroški javnih organov v zvezi z nakupom zemljišča ali zgradb kazalnik tržne vrednosti, razen če je od nakupa s strani občine minilo daljše obdobje. Tržna vrednost ne bi smela biti nižja od osnovnih stroškov v prvih treh letih od nakupa. Ni treba posebej poudarjati, da se osnovni stroški lahko uporabijo kot kazalnik tržne vrednosti za naslednja tri leta le, če so se zemljišče ali zgradbe prav tako kupili po tržni vrednosti.

| (37) | Tako se kljub temu, da je bilo zadevnih 29 zgradb prodanih podjetju Haslemoen AS manj kot leto za tem, ko je občina oporišče Haslemoen Leir kupila od države, zastavljata dve vprašanji. Prvo je, ali je bila predhodna prodaja oporišča Haslemoen Leir s strani Norveške države občini Våler izvedena pod tržnimi pogoji. Če je odgovor na prvo vprašanje pozitiven, pa je drugo vprašanje, ali je občina Våler nato prodala zadevne dele ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS po ceni, ki ustreza vsaj osnovnim stroškom. |
| --- | --- |

(37)

Tako se kljub temu, da je bilo zadevnih 29 zgradb prodanih podjetju Haslemoen AS manj kot leto za tem, ko je občina oporišče Haslemoen Leir kupila od države, zastavljata dve vprašanji. Prvo je, ali je bila predhodna prodaja oporišča Haslemoen Leir s strani Norveške države občini Våler izvedena pod tržnimi pogoji. Če je odgovor na prvo vprašanje pozitiven, pa je drugo vprašanje, ali je občina Våler nato prodala zadevne dele ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS po ceni, ki ustreza vsaj osnovnim stroškom.

4.1   Ali je občina oporišče Haslemoen Leir kupila pod tržnimi pogoji

| (38) | Kot je opisano zgoraj, je bila v pogajanjih med državo in občino Våler prisotna precejšnja negotovost glede tržne vrednosti oporišča Haslemoen Leir, zlasti v zvezi z vrednostjo ograjenega notranjega dela oporišča. V prvem Agdesteinovem poročilu je bila vrednost vlagatelja za notranji del oporišča ocenjena na 39 milijonov NOK (oziroma 29 milijonov NOK, če bi se prodal kot ena enota), vrednost uporabnika pa na 44 milijonov NOK, medtem ko je bila Alhaug/Bakkova ocena vrednosti vlagatelja vseh tamkajšnjih zgradb 0 NOK. |
| --- | --- |

(38)

Kot je opisano zgoraj, je bila v pogajanjih med državo in občino Våler prisotna precejšnja negotovost glede tržne vrednosti oporišča Haslemoen Leir, zlasti v zvezi z vrednostjo ograjenega notranjega dela oporišča. V prvem Agdesteinovem poročilu je bila vrednost vlagatelja za notranji del oporišča ocenjena na 39 milijonov NOK (oziroma 29 milijonov NOK, če bi se prodal kot ena enota), vrednost uporabnika pa na 44 milijonov NOK, medtem ko je bila Alhaug/Bakkova ocena vrednosti vlagatelja vseh tamkajšnjih zgradb 0 NOK.

| (39) | Po mnenju Nadzornega organa bo v predhodnih ocenah vrednosti te vrste zemljišča, tj. nekdanjega vojaškega oporišča s starimi, vendar razmeroma dobro ohranjenimi zgradbami, ki vključujejo stanovanjske objekte in druge zgradbe, na oddaljenem območju, vedno prisotna precejšnja negotovost. Vendar so razlog za velike razlike med ocenami v tem primeru lahko tudi različna predvidevanja v zvezi s prihodnjo uporabo, vključno s tem, ali bi se zgradbe oddajale ali prodale, bodisi vsaka posebej bodisi v celoti. Kot je bilo prikazano v prvem Agdesteinovem poročilu, imajo lahko te različne možnosti velik vpliv. Nadzorni organ ne more popolnoma razumeti, zakaj stranke v transakciji niso zagotovile boljše usklajenosti temeljnih predpostavk za ocene, preden so bile te dokončane. |
| --- | --- |

(39)

Po mnenju Nadzornega organa bo v predhodnih ocenah vrednosti te vrste zemljišča, tj. nekdanjega vojaškega oporišča s starimi, vendar razmeroma dobro ohranjenimi zgradbami, ki vključujejo stanovanjske objekte in druge zgradbe, na oddaljenem območju, vedno prisotna precejšnja negotovost. Vendar so razlog za velike razlike med ocenami v tem primeru lahko tudi različna predvidevanja v zvezi s prihodnjo uporabo, vključno s tem, ali bi se zgradbe oddajale ali prodale, bodisi vsaka posebej bodisi v celoti. Kot je bilo prikazano v prvem Agdesteinovem poročilu, imajo lahko te različne možnosti velik vpliv. Nadzorni organ ne more popolnoma razumeti, zakaj stranke v transakciji niso zagotovile boljše usklajenosti temeljnih predpostavk za ocene, preden so bile te dokončane.

| (40) | To še toliko bolj velja, ker so se stranke kmalu zatem, ko so odkrile velike razlike v njihovih ocenah vrednosti, dogovorile, da bodo različne izhodiščne točke preprosto uskladile tako, da bodo določile srednjo vrednost. Uporaba opisane metode za določitev prave tržne vrednosti ogromne in posebne nepremičnine, kot je oporišče Haslemoen Leir, se zdi vprašljiva. Po mnenju Nadzornega organa bi bilo ustrezneje najeti nove strokovnjake ali vsaj uskladiti ocene, tako da bi se ocenila primerljiva prihodnja uporaba oporišča in izvedla podrobnejša ocena dejavnikov, ki so pravzaprav razlog za takšne velike razlike med ocenami. Nadzorni organ v zvezi s tem opozarja na odločitev norveškega parlamenta (Stortinget), da bi bilo treba nekdanja vojaška oporišča prodati po tržni vrednosti (glej odstavek 3 zgoraj). |
| --- | --- |

(40)

To še toliko bolj velja, ker so se stranke kmalu zatem, ko so odkrile velike razlike v njihovih ocenah vrednosti, dogovorile, da bodo različne izhodiščne točke preprosto uskladile tako, da bodo določile srednjo vrednost. Uporaba opisane metode za določitev prave tržne vrednosti ogromne in posebne nepremičnine, kot je oporišče Haslemoen Leir, se zdi vprašljiva. Po mnenju Nadzornega organa bi bilo ustrezneje najeti nove strokovnjake ali vsaj uskladiti ocene, tako da bi se ocenila primerljiva prihodnja uporaba oporišča in izvedla podrobnejša ocena dejavnikov, ki so pravzaprav razlog za takšne velike razlike med ocenami. Nadzorni organ v zvezi s tem opozarja na odločitev norveškega parlamenta (Stortinget), da bi bilo treba nekdanja vojaška oporišča prodati po tržni vrednosti (glej odstavek 3 zgoraj).

| (41) | Poleg tega se zdi, da poznejše ocene vrednosti delov ograjenega notranjega dela oporišča, ki so bile Nadzornemu organu dane na voljo med preiskavo, upoštevajo večje vrednosti zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, kot so se upoštevale pri poravnavi s srednjo vrednostjo (glej odstavka 22 in 29 zgoraj). |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega se zdi, da poznejše ocene vrednosti delov ograjenega notranjega dela oporišča, ki so bile Nadzornemu organu dane na voljo med preiskavo, upoštevajo večje vrednosti zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, kot so se upoštevale pri poravnavi s srednjo vrednostjo (glej odstavka 22 in 29 zgoraj).

| (42) | Tak postopek, kot transakcija med javnimi organi, sam po sebi morda ni zaskrbljujoč. Vendar ker kupec v tem primeru nikoli ni nameraval obdržati nepremičnin, temveč je predvideval, da jih bo kmalu zatem ponovno prodal zasebnim subjektom, postane vprašanje tržne vrednosti bolj neizbežno. Zlasti ker kupec ni izvedel nove ocene vrednosti, ampak je nepremičnino prodal naprej po isti ali celo nižji ceni vnaprej izbranemu kupcu. |
| --- | --- |

(42)

Tak postopek, kot transakcija med javnimi organi, sam po sebi morda ni zaskrbljujoč. Vendar ker kupec v tem primeru nikoli ni nameraval obdržati nepremičnin, temveč je predvideval, da jih bo kmalu zatem ponovno prodal zasebnim subjektom, postane vprašanje tržne vrednosti bolj neizbežno. Zlasti ker kupec ni izvedel nove ocene vrednosti, ampak je nepremičnino prodal naprej po isti ali celo nižji ceni vnaprej izbranemu kupcu.

| (43) | Kljub temu je treba upoštevati dejstvo, da je država prodala vojaško oporišče občini Våler na podlagi ocene neodvisnega strokovnjaka, tj. drugega Agdesteinovega poročila. Omeniti je treba, da je bila metoda, na kateri je temeljila ta ocena, tako imenovana „premostitvena vrednost“, zgolj preprost izračun, pri katerem sta se sešteli vrednosti dveh prejšnjih ocen in nato delili z 2. Za takšno metodo skorajda ne bi bilo potrebno zunanje izvedensko mnenje in izračun sam po sebi ni bolj prepričljiv zgolj zato, ker ga je opravil neodvisni strokovnjak. Poleg tega je poročilo precej kratko, tj. malo več kot eno stran, in se zdi, če ga obravnavamo ločeno, precej približno. |
| --- | --- |

(43)

Kljub temu je treba upoštevati dejstvo, da je država prodala vojaško oporišče občini Våler na podlagi ocene neodvisnega strokovnjaka, tj. drugega Agdesteinovega poročila. Omeniti je treba, da je bila metoda, na kateri je temeljila ta ocena, tako imenovana „premostitvena vrednost“, zgolj preprost izračun, pri katerem sta se sešteli vrednosti dveh prejšnjih ocen in nato delili z 2. Za takšno metodo skorajda ne bi bilo potrebno zunanje izvedensko mnenje in izračun sam po sebi ni bolj prepričljiv zgolj zato, ker ga je opravil neodvisni strokovnjak. Poleg tega je poročilo precej kratko, tj. malo več kot eno stran, in se zdi, če ga obravnavamo ločeno, precej približno.

| (44) | Vendar pa je treba poročilo obravnavati ob upoštevanju dveh prejšnjih ocen vrednosti, ki sta bolj podrobni in temeljiti, zlasti prvega Agdesteinovega poročila, ki je vključevalo individualne ocene vseh zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča. Poleg tega je Nadzorni organ navedel, da drugo Agdesteinovo poročilo vključuje tudi določene spremembe in prilagoditve predhodnih ocen. To kaže, da je bila prenovljena ocena nekoliko bolj podrobna kot preprost izračun srednje vrednosti. Nadzorni organ tudi navaja, da poročilo kljub navedbi o obstoju drugih metod za določitev vrednosti ni izpodbijalo, da se premostitvena vrednost lahko obravnava kot tržna vrednost. |
| --- | --- |

(44)

Vendar pa je treba poročilo obravnavati ob upoštevanju dveh prejšnjih ocen vrednosti, ki sta bolj podrobni in temeljiti, zlasti prvega Agdesteinovega poročila, ki je vključevalo individualne ocene vseh zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča. Poleg tega je Nadzorni organ navedel, da drugo Agdesteinovo poročilo vključuje tudi določene spremembe in prilagoditve predhodnih ocen. To kaže, da je bila prenovljena ocena nekoliko bolj podrobna kot preprost izračun srednje vrednosti. Nadzorni organ tudi navaja, da poročilo kljub navedbi o obstoju drugih metod za določitev vrednosti ni izpodbijalo, da se premostitvena vrednost lahko obravnava kot tržna vrednost.

| (45) | Tako je Nadzorni organ ob upoštevanju precejšnje negotovosti v zvezi z oceno vrednosti nekdanjega vojaškega oporišča, ki zajema različna območja in vrste zgradb ter se nahaja na razmeroma redko poseljenem oddaljenem območju, čeprav v dvomu, sklenil, da je država oporišče Haslemoen Leir prodala občini Våler po tržni vrednosti. |
| --- | --- |

(45)

Tako je Nadzorni organ ob upoštevanju precejšnje negotovosti v zvezi z oceno vrednosti nekdanjega vojaškega oporišča, ki zajema različna območja in vrste zgradb ter se nahaja na razmeroma redko poseljenem oddaljenem območju, čeprav v dvomu, sklenil, da je država oporišče Haslemoen Leir prodala občini Våler po tržni vrednosti.

| (46) | Naslednje vprašanje je torej, ali je pozneje občina dele ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS prodala po ceni, ki ustreza vsaj osnovnim stroškom. |
| --- | --- |

(46)

Naslednje vprašanje je torej, ali je pozneje občina dele ograjenega notranjega dela oporišča podjetju Haslemoen AS prodala po ceni, ki ustreza vsaj osnovnim stroškom.

4.2   Ali je cena za 29 zgradb ustrezala osnovnim stroškom

| (47) | Ocena v zvezi s tem, ali je prodajna cena za 29 zgradb ustrezala osnovnim stroškom, se zdi zapletena, ker v pogodbi med državo in občino nikoli ni bilo izrecno pojasnjeno, koliko je slednja plačala za različne zgradbe v ograjenem notranjem delu oporišča. Namesto tega je plačala fiksni znesek 15,5 milijona NOK, ki je vključeval „približno 30-odstotno znižanje“ (21) za nakup celotnega ograjenega notranjega dela oporišča. Na koncu je bilo občini priznano dodatno 20-odstotno znižanje za nakup vseh štirih območij vojaškega oporišča. |
| --- | --- |

(47)

Ocena v zvezi s tem, ali je prodajna cena za 29 zgradb ustrezala osnovnim stroškom, se zdi zapletena, ker v pogodbi med državo in občino nikoli ni bilo izrecno pojasnjeno, koliko je slednja plačala za različne zgradbe v ograjenem notranjem delu oporišča. Namesto tega je plačala fiksni znesek 15,5 milijona NOK, ki je vključeval „približno 30-odstotno znižanje“ (21) za nakup celotnega ograjenega notranjega dela oporišča. Na koncu je bilo občini priznano dodatno 20-odstotno znižanje za nakup vseh štirih območij vojaškega oporišča.

| (48) | Lahko bi uporabili različne metode, da bi ugotoviti, koliko je občina dejansko plačala za zadevnih 29 zgradb v notranjem delu oporišča, na primer na podlagi števila zgradb ali vrednosti v primerjavi s skupnim številom zgradb ali skupno vrednostjo. Vendar, kot je opisano zgoraj, Nadzorni organ ni prepričan, ali je občina pred prodajo podjetju Haslemoen AS dejansko opravila kakršne koli takšne izračune, da bi določila osnovne stroške za zadevnih 29 zgradb. Nadzorni organ ni prejel nobene aktualne dokumentacije, ki bi dokazovala, da so se med pogajanji ali pozneje, ko je bila prodaja predložena občinskemu svetu v odobritev, opravili takšni izračuni. |
| --- | --- |

(48)

Lahko bi uporabili različne metode, da bi ugotoviti, koliko je občina dejansko plačala za zadevnih 29 zgradb v notranjem delu oporišča, na primer na podlagi števila zgradb ali vrednosti v primerjavi s skupnim številom zgradb ali skupno vrednostjo. Vendar, kot je opisano zgoraj, Nadzorni organ ni prepričan, ali je občina pred prodajo podjetju Haslemoen AS dejansko opravila kakršne koli takšne izračune, da bi določila osnovne stroške za zadevnih 29 zgradb. Nadzorni organ ni prejel nobene aktualne dokumentacije, ki bi dokazovala, da so se med pogajanji ali pozneje, ko je bila prodaja predložena občinskemu svetu v odobritev, opravili takšni izračuni.

| (49) | Občina se je v upravnem postopku sklicevala na različne premisleke in cilje, kot sta ustvarjanje novih zaposlitvenih možnosti in prihodnji razvoj ograjenega notranjega dela oporišča kot celote v korist lokalne skupnosti. Medtem ko takšni premisleki niso nujno v nasprotju s prodajo po tržni vrednosti, sami po sebi tudi ne zagotavljajo, da je bila osnovna izhodiščna točka prodaja brez elementov državne pomoči. Poleg tega je občina v odziv na specifično vprašanje Nadzornega organa priznala, da danes ne more dokumentirati, kakšna je bila resnična vrednost zadevnih nepremičnin v času njihove prodaje. |
| --- | --- |

(49)

Občina se je v upravnem postopku sklicevala na različne premisleke in cilje, kot sta ustvarjanje novih zaposlitvenih možnosti in prihodnji razvoj ograjenega notranjega dela oporišča kot celote v korist lokalne skupnosti. Medtem ko takšni premisleki niso nujno v nasprotju s prodajo po tržni vrednosti, sami po sebi tudi ne zagotavljajo, da je bila osnovna izhodiščna točka prodaja brez elementov državne pomoči. Poleg tega je občina v odziv na specifično vprašanje Nadzornega organa priznala, da danes ne more dokumentirati, kakšna je bila resnična vrednost zadevnih nepremičnin v času njihove prodaje.

| (50) | Negotovost glede morebitne državne pomoči povečuje tudi način, na katerega je občinski svet obravnaval prodajo. Kot je opisano zgoraj, občina ni niti organizirala javnega razpisa niti ni najela neodvisnega strokovnjaka, da bi ocenil zgradbe, ki jih je prodala. Pozneje tudi ni upoštevala nasveta zunanjega pravnega svetovalca pri KS in lastnega direktorja občinske uprave, naj odloži prodajo in razjasni vrednost. Čeprav je občinski svet odobril prodajo pod pogojem, da bi KS izvedel oceno tveganja morebitnih težav v zvezi s konkurenco in jo predložil izvršnemu odboru, Nadzorni organ ni prejel nobenih nadaljnjih informacij o teh naknadnih ocenah tveganja. |
| --- | --- |

(50)

Negotovost glede morebitne državne pomoči povečuje tudi način, na katerega je občinski svet obravnaval prodajo. Kot je opisano zgoraj, občina ni niti organizirala javnega razpisa niti ni najela neodvisnega strokovnjaka, da bi ocenil zgradbe, ki jih je prodala. Pozneje tudi ni upoštevala nasveta zunanjega pravnega svetovalca pri KS in lastnega direktorja občinske uprave, naj odloži prodajo in razjasni vrednost. Čeprav je občinski svet odobril prodajo pod pogojem, da bi KS izvedel oceno tveganja morebitnih težav v zvezi s konkurenco in jo predložil izvršnemu odboru, Nadzorni organ ni prejel nobenih nadaljnjih informacij o teh naknadnih ocenah tveganja.

| (51) | Občina je predložila dva izračuna z dne 2. maja 2006, ki ju je opravil zunanji občinski cenilec nepremičnine (glej opis v odstavkih 20 in 21). Občina je navedla, da prva ocena dokazuje, da so bili osnovni stroški občine pri nakupu ograjenega notranjega dela oporišča 12,4 milijona NOK. V drugi oceni naj bi bilo prikazano, da je bila vrednost drugih zgradb v notranjem delu oporišča, ki se niso prodale podjetju Haslemoen AS, ocenjena na približno 3,67 milijona oziroma 5 milijonov NOK. Če se te vrednosti odštejejo od osnovnih stroškov v višini 12,4 milijona NOK, te ocene glede na navedbe občine dokazujejo, da osnovni stroški za zadevnih 29 zgradb niso bili višji od 4 milijonov NOK. |
| --- | --- |

(51)

Občina je predložila dva izračuna z dne 2. maja 2006, ki ju je opravil zunanji občinski cenilec nepremičnine (glej opis v odstavkih 20 in 21). Občina je navedla, da prva ocena dokazuje, da so bili osnovni stroški občine pri nakupu ograjenega notranjega dela oporišča 12,4 milijona NOK. V drugi oceni naj bi bilo prikazano, da je bila vrednost drugih zgradb v notranjem delu oporišča, ki se niso prodale podjetju Haslemoen AS, ocenjena na približno 3,67 milijona oziroma 5 milijonov NOK. Če se te vrednosti odštejejo od osnovnih stroškov v višini 12,4 milijona NOK, te ocene glede na navedbe občine dokazujejo, da osnovni stroški za zadevnih 29 zgradb niso bili višji od 4 milijonov NOK.

| (52) | Nadzorni organ se ne strinja, da ti izračuni dokazujejo, da so bile obravnavane zgradbe prodane po tržni vrednosti. Izpodbija tako izhodiščno točko v zvezi z osnovnimi stroški ograjenega notranjega dela oporišča kot tudi metodo, pri kateri se za opredelitev „preostalih“ osnovnih stroškov odšteje predvidena vrednost drugih zgradb. |
| --- | --- |

(52)

Nadzorni organ se ne strinja, da ti izračuni dokazujejo, da so bile obravnavane zgradbe prodane po tržni vrednosti. Izpodbija tako izhodiščno točko v zvezi z osnovnimi stroški ograjenega notranjega dela oporišča kot tudi metodo, pri kateri se za opredelitev „preostalih“ osnovnih stroškov odšteje predvidena vrednost drugih zgradb.

| (53) | Kar zadeva izhodiščno točko, se izračuni nanašajo na vrednost ograjenega notranjega dela oporišča, kot je bila določena v drugem Agdesteinovem poročilu, tj. 15,5 milijona NOK. Od tega se je odštelo 20-odstotno znižanje, ki je bilo občini priznano za nakup celotnega vojaškega oporišča, s čimer je bila vrednost ograjenega notranjega dela oporišča določena na 12,4 milijona NOK. |
| --- | --- |

(53)

Kar zadeva izhodiščno točko, se izračuni nanašajo na vrednost ograjenega notranjega dela oporišča, kot je bila določena v drugem Agdesteinovem poročilu, tj. 15,5 milijona NOK. Od tega se je odštelo 20-odstotno znižanje, ki je bilo občini priznano za nakup celotnega vojaškega oporišča, s čimer je bila vrednost ograjenega notranjega dela oporišča določena na 12,4 milijona NOK.

| (54) | Podlaga za to znižanje je pojasnjena v drugem Agdesteinovem poročilu:
  „Prepričani smo, da bi tržna vrednost v primeru skupnega nakupa teh štirih območij za različne dejavnosti vključevala znižanje cene med drugim za tveganje in višje operativne stroške. Vendar bi si lahko kupec po nakupu hitro premislil ter na primer kmetijsko zemljišče in gozd, ki sta na nasprotnih straneh, prodal ločeno. Ocena vrednosti za stanovanjsko območje in območje ograjenega notranjega dela oporišča na podlagi skupne prodaje teh dveh objektov že vključuje približno 30-odstotni „količinski popust“. V primeru skupne prodaje celotnega oporišča verjamemo v dodatno znižanje vrednosti za približno 20 % (–12 mio), tj. z 58 mio NOK na 46 mio NOK.“ (22) |
| --- | --- |

(54)

Podlaga za to znižanje je pojasnjena v drugem Agdesteinovem poročilu:

„Prepričani smo, da bi tržna vrednost v primeru skupnega nakupa teh štirih območij za različne dejavnosti vključevala znižanje cene med drugim za tveganje in višje operativne stroške. Vendar bi si lahko kupec po nakupu hitro premislil ter na primer kmetijsko zemljišče in gozd, ki sta na nasprotnih straneh, prodal ločeno. Ocena vrednosti za stanovanjsko območje in območje ograjenega notranjega dela oporišča na podlagi skupne prodaje teh dveh objektov že vključuje približno 30-odstotni „količinski popust“. V primeru skupne prodaje celotnega oporišča verjamemo v dodatno znižanje vrednosti za približno 20 % (–12 mio), tj. z 58 mio NOK na 46 mio NOK.“ (22)

| (55) | Tako je bilo 20-odstotno znižanje izrecno povezano z dejstvom, da je občina kupila celotno vojaško oporišče, tj. vsa štiri območja iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(55)

Tako je bilo 20-odstotno znižanje izrecno povezano z dejstvom, da je občina kupila celotno vojaško oporišče, tj. vsa štiri območja iz odstavka 5.

| (56) | Navedena ocena z dne 2. maja 2006 ne vključuje nobene utemeljitve v zvezi s tem, zakaj bi se na trgu zahtevalo podobno znižanje, če bi se del enega od štirih območij dal naprodaj. Da bi upravičila znižanja podjetju Haslemoen AS, se je občina sklicevala na to, da je prodajna pogodba med občino Våler in podjetjem Haslemoen AS temeljila na predpostavki, da bo kupec skupaj z občino Våler razvijal in upravljal celoten ograjeni notranji del oporišča ter tudi območja zunaj njega kot eno enoto. Po navedbah občine je bil to razlog, da sta se podjetju Haslemoen AS priznali obe znižanji, tj. 30-odstotno znižanje za notranji del oporišča, prodan kot ena enota, in dodatno 20-odstotno znižanje za celotno oporišče Haslemoen Leir. |
| --- | --- |

(56)

Navedena ocena z dne 2. maja 2006 ne vključuje nobene utemeljitve v zvezi s tem, zakaj bi se na trgu zahtevalo podobno znižanje, če bi se del enega od štirih območij dal naprodaj. Da bi upravičila znižanja podjetju Haslemoen AS, se je občina sklicevala na to, da je prodajna pogodba med občino Våler in podjetjem Haslemoen AS temeljila na predpostavki, da bo kupec skupaj z občino Våler razvijal in upravljal celoten ograjeni notranji del oporišča ter tudi območja zunaj njega kot eno enoto. Po navedbah občine je bil to razlog, da sta se podjetju Haslemoen AS priznali obe znižanji, tj. 30-odstotno znižanje za notranji del oporišča, prodan kot ena enota, in dodatno 20-odstotno znižanje za celotno oporišče Haslemoen Leir.

| (57) | Čeprav omejitve glede prihodnje uporabe nepremičnine lahko znižajo njeno vrednost, Nadzorni organ v obravnavanem primeru ni seznanjen z nobenimi takšnimi omejitvami, ki bi utemeljevale ti znatni znižanji. Zdi se, da v prodajni pogodbi ali kakršni koli drugi aktualni dokumentaciji, predloženi Nadzornemu organu, ni nobene določbe, ki bi kupcu nalagala takšne ali druge posebne obveznosti, da mora nepremičnine upravljati v sodelovanju z občino. |
| --- | --- |

(57)

Čeprav omejitve glede prihodnje uporabe nepremičnine lahko znižajo njeno vrednost, Nadzorni organ v obravnavanem primeru ni seznanjen z nobenimi takšnimi omejitvami, ki bi utemeljevale ti znatni znižanji. Zdi se, da v prodajni pogodbi ali kakršni koli drugi aktualni dokumentaciji, predloženi Nadzornemu organu, ni nobene določbe, ki bi kupcu nalagala takšne ali druge posebne obveznosti, da mora nepremičnine upravljati v sodelovanju z občino.

| (58) | Kot je navedeno zgoraj, ideja, da lahko nadaljnja prodaja za vsaj osnovne stroške izključuje državno pomoč, temelji na predpostavki, da so bili zemljišče ali zgradbe že prvič kupljeni po tržni vrednosti. Če je javni organ, kot v tem primeru, kupil več kot le nepremičnino, ki jo je prodal naprej, in so mu bili v zvezi s tem priznani znatni količinski popusti, ni mogoče kar predvidevati, da se enaki popusti priznajo tudi pri nadaljnji prodaji. Nasprotno, to bi moralo biti odvisno od ocene, ali bi se na trgu v ceno vključili isti popusti tudi za drugo in bolj omejeno transakcijo. |
| --- | --- |

(58)

Kot je navedeno zgoraj, ideja, da lahko nadaljnja prodaja za vsaj osnovne stroške izključuje državno pomoč, temelji na predpostavki, da so bili zemljišče ali zgradbe že prvič kupljeni po tržni vrednosti. Če je javni organ, kot v tem primeru, kupil več kot le nepremičnino, ki jo je prodal naprej, in so mu bili v zvezi s tem priznani znatni količinski popusti, ni mogoče kar predvidevati, da se enaki popusti priznajo tudi pri nadaljnji prodaji. Nasprotno, to bi moralo biti odvisno od ocene, ali bi se na trgu v ceno vključili isti popusti tudi za drugo in bolj omejeno transakcijo.

| (59) | V tem primeru se to zdi malo verjetno že zaradi tega, ker sta bila oba popusta priznana kot količinska popusta in sta izrecno temeljila na tem, da je kupec kupil celotno zadevno območje. Takšen dvojni popust se v tem primeru dejansko zdi izključen že zaradi tega, ker je bilo tako imenovano 30-odstotno znižanje priznano za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot takega. Zato je dodatni 20-odstotni popust gotovo povezan z dejstvom, da je kupec, tj. občina, poleg tega kupil tudi druga območja. Zdi se, da je prav to podlaga za znižanje, kot je pojasnjeno v drugem Agdesteinovem poročilu, navedenem zgoraj. Na podlagi tega in ob odsotnosti kakršne koli aktualne ocene, ki bi dokazovala nasprotno, mora Nadzorni organ skleniti, da predvidevanje o tem, da bi se na trgu v ceno vključil dodaten 20-odstotni popust, medtem ko so bili naprodaj le deli ograjenega notranjega dela oporišča, ni bilo utemeljeno. |
| --- | --- |

(59)

V tem primeru se to zdi malo verjetno že zaradi tega, ker sta bila oba popusta priznana kot količinska popusta in sta izrecno temeljila na tem, da je kupec kupil celotno zadevno območje. Takšen dvojni popust se v tem primeru dejansko zdi izključen že zaradi tega, ker je bilo tako imenovano 30-odstotno znižanje priznano za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot takega. Zato je dodatni 20-odstotni popust gotovo povezan z dejstvom, da je kupec, tj. občina, poleg tega kupil tudi druga območja. Zdi se, da je prav to podlaga za znižanje, kot je pojasnjeno v drugem Agdesteinovem poročilu, navedenem zgoraj. Na podlagi tega in ob odsotnosti kakršne koli aktualne ocene, ki bi dokazovala nasprotno, mora Nadzorni organ skleniti, da predvidevanje o tem, da bi se na trgu v ceno vključil dodaten 20-odstotni popust, medtem ko so bili naprodaj le deli ograjenega notranjega dela oporišča, ni bilo utemeljeno.

| (60) | Kar zadeva tako imenovano 30-odstotno znižanje, Nadzorni organ opozarja na pojasnilo v drugem Agdesteinovem poročilu, da je vrednost ograjenega notranjega dela oporišča v višini 15,5 milijona NOK vključevala znižanje v višini 10 milijonov NOK in da je bila to ocena, koliko bi se na trgu zahtevalo za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot celote, tj. vseh 44 zgradb. Zato je treba oceniti, ali bi občina podjetju Haslemoen AS ob nakupu delov ograjenega notranjega dela oporišča lahko priznala podobno znižanje. |
| --- | --- |

(60)

Kar zadeva tako imenovano 30-odstotno znižanje, Nadzorni organ opozarja na pojasnilo v drugem Agdesteinovem poročilu, da je vrednost ograjenega notranjega dela oporišča v višini 15,5 milijona NOK vključevala znižanje v višini 10 milijonov NOK in da je bila to ocena, koliko bi se na trgu zahtevalo za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot celote, tj. vseh 44 zgradb. Zato je treba oceniti, ali bi občina podjetju Haslemoen AS ob nakupu delov ograjenega notranjega dela oporišča lahko priznala podobno znižanje.

| (61) | Glede števila zgradb je prodaja vključevala 29 od 44 zgradb (24), tj. približno 2/3 zgradb. To bi lahko pomenilo osnovo za količinski popust. Glede vrednosti lastni izračuni občine kažejo, da je 29 zgradb predstavljajo precej manjši delež skupne vrednosti ograjenega notranjega dela oporišča kot ostale zgradbe. Vrednost zadevnih 29 zgradb v višini 4 milijonov NOK predstavlja malo manj kot 1/3 skupne vrednosti glede na vrednost zgradb, ki jih je občina obdržala, v višini 3,67 milijona NOK in vrednost ostalih 11 zgradb v višini 5 milijonov NOK. |
| --- | --- |

(61)

Glede števila zgradb je prodaja vključevala 29 od 44 zgradb (24), tj. približno 2/3 zgradb. To bi lahko pomenilo osnovo za količinski popust. Glede vrednosti lastni izračuni občine kažejo, da je 29 zgradb predstavljajo precej manjši delež skupne vrednosti ograjenega notranjega dela oporišča kot ostale zgradbe. Vrednost zadevnih 29 zgradb v višini 4 milijonov NOK predstavlja malo manj kot 1/3 skupne vrednosti glede na vrednost zgradb, ki jih je občina obdržala, v višini 3,67 milijona NOK in vrednost ostalih 11 zgradb v višini 5 milijonov NOK.

| (62) | Različna poročila o oceni, predložena v zvezi s tem primerom in navedena v odstavkih 7 in 10, potrjujejo, da se ob prodaji več zgradb naenkrat cena zniža. Poleg dveh Agdesteinovih poročil je bilo tudi v oceni z dne 15. marca 2006, navedeni v odstavku 29, za 10 različnih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča navedeno, da bi bilo treba v primeru prodaje teh 10 zgradb kot ene enote uporabiti „15–20-odstotno“ znižanje. |
| --- | --- |

(62)

Različna poročila o oceni, predložena v zvezi s tem primerom in navedena v odstavkih 7 in 10, potrjujejo, da se ob prodaji več zgradb naenkrat cena zniža. Poleg dveh Agdesteinovih poročil je bilo tudi v oceni z dne 15. marca 2006, navedeni v odstavku 29, za 10 različnih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča navedeno, da bi bilo treba v primeru prodaje teh 10 zgradb kot ene enote uporabiti „15–20-odstotno“ znižanje.

| (63) | Zato Nadzorni organ meni, da bi bilo nekaj količinskega popusta v skladu s tržnimi pogoji. V tem primeru je zaradi pomanjkanja aktualnih ocen in dokumentacije težko določiti, ali bi bilo znižanje 15-, 20- ali 25-odstotno. Ob upoštevanju vseh dejstev ter ob sklicevanju na zgoraj navedeno oceno za 10 drugih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča in verjeten 15–20-odstotni količinski popust, Nadzorni organ, čeprav v dvomu, ugotavlja, da bi se lahko nekomu, ki bi kupil 29 od 44 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, priznal približno enak količinski popust, kot se je priznal občini, tj. 25,64 %. |
| --- | --- |

(63)

Zato Nadzorni organ meni, da bi bilo nekaj količinskega popusta v skladu s tržnimi pogoji. V tem primeru je zaradi pomanjkanja aktualnih ocen in dokumentacije težko določiti, ali bi bilo znižanje 15-, 20- ali 25-odstotno. Ob upoštevanju vseh dejstev ter ob sklicevanju na zgoraj navedeno oceno za 10 drugih zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča in verjeten 15–20-odstotni količinski popust, Nadzorni organ, čeprav v dvomu, ugotavlja, da bi se lahko nekomu, ki bi kupil 29 od 44 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča, priznal približno enak količinski popust, kot se je priznal občini, tj. 25,64 %.

| (64) | Naslednje vprašanje je, ali je mogoče osnovne stroške za zadevnih 29 zgradb določiti tako, da se od ograjenega notranjega dela oporišča odšteje vrednost zgradb, ki niso bile prodane podjetju Haslemoen AS. |
| --- | --- |

(64)

Naslednje vprašanje je, ali je mogoče osnovne stroške za zadevnih 29 zgradb določiti tako, da se od ograjenega notranjega dela oporišča odšteje vrednost zgradb, ki niso bile prodane podjetju Haslemoen AS.

| (65) | Opisana metoda je v bistvu pomenila, da v zvezi z zadevnimi 29 zgradbami ni bila izvedena nobena podrobna ocena, ker so obstajale navedbe, da je bila vrednost drugih delov ograjenega notranjega dela oporišča dovolj visoka za zagotovitev, da je splošna vrednost ustrezala domnevnim osnovnim stroškom občine za ograjeni notranji del oporišča. Ta metoda se zdi nezanesljiva in naključna, ker so bile 3 različne skupine zgradb ocenjene na podlagi različnih metod. Skratka, poročilo o premostitveni vrednosti se je uporabilo za določitev izhodiščne točke, tj. 12,4 milijona NOK osnovnih stroškov ograjenega notranjega dela oporišča kot takega. Pri naslednji oceni 3 različnih skupin zgradb je bila za zadevnih 29 zgradb določena precej nižja vrednost od premostitvene vrednosti, za zgradbe, ki jih je občina obdržala, in 11 drugih zgradb, za katere je pozneje prejela ponudbo, pa višja vrednost. Nižja vrednost je bila določena na podlagi dogovorjene cene s podjetjem Haslemoen AS, višji vrednosti pa na podlagi naknadnih in novejših informacij v obliki ocen vrednosti in prejete ponudbe. |
| --- | --- |

(65)

Opisana metoda je v bistvu pomenila, da v zvezi z zadevnimi 29 zgradbami ni bila izvedena nobena podrobna ocena, ker so obstajale navedbe, da je bila vrednost drugih delov ograjenega notranjega dela oporišča dovolj visoka za zagotovitev, da je splošna vrednost ustrezala domnevnim osnovnim stroškom občine za ograjeni notranji del oporišča. Ta metoda se zdi nezanesljiva in naključna, ker so bile 3 različne skupine zgradb ocenjene na podlagi različnih metod. Skratka, poročilo o premostitveni vrednosti se je uporabilo za določitev izhodiščne točke, tj. 12,4 milijona NOK osnovnih stroškov ograjenega notranjega dela oporišča kot takega. Pri naslednji oceni 3 različnih skupin zgradb je bila za zadevnih 29 zgradb določena precej nižja vrednost od premostitvene vrednosti, za zgradbe, ki jih je občina obdržala, in 11 drugih zgradb, za katere je pozneje prejela ponudbo, pa višja vrednost. Nižja vrednost je bila določena na podlagi dogovorjene cene s podjetjem Haslemoen AS, višji vrednosti pa na podlagi naknadnih in novejših informacij v obliki ocen vrednosti in prejete ponudbe.

| (66) | Po mnenju Nadzornega organa je to pomenilo očitno tveganje, da bi bila cena za 29 zgradb lahko prenizka, tudi če je bila splošna izhodiščna točka ograjenega notranjega dela oporišča pravilna (kar pa ni bila, glej zgoraj), ker so bile v okviru poznejših ponovnih ocen drugih območij določene višje vrednosti. Poznejše ocene višje vrednosti v tem primeru bi morale dejansko opozarjati predvsem na to, da je bila izhodiščna točka v višini 12,4 milijona NOK prenizka. |
| --- | --- |

(66)

Po mnenju Nadzornega organa je to pomenilo očitno tveganje, da bi bila cena za 29 zgradb lahko prenizka, tudi če je bila splošna izhodiščna točka ograjenega notranjega dela oporišča pravilna (kar pa ni bila, glej zgoraj), ker so bile v okviru poznejših ponovnih ocen drugih območij določene višje vrednosti. Poznejše ocene višje vrednosti v tem primeru bi morale dejansko opozarjati predvsem na to, da je bila izhodiščna točka v višini 12,4 milijona NOK prenizka.

| (67) | Zato je Nadzorni organ sklenil, da metoda iz ocene z dne 2. maja 2006 ni bila primerna za določitev osnovnih stroškov in s tem tržne vrednosti zadevnih 29 zgradb. |
| --- | --- |

(67)

Zato je Nadzorni organ sklenil, da metoda iz ocene z dne 2. maja 2006 ni bila primerna za določitev osnovnih stroškov in s tem tržne vrednosti zadevnih 29 zgradb.

| (68) | Kot je navedeno zgoraj, je ocena osnovnih stroškov za zadevnih 29 zgradb zapletena, ker v pogodbi med državo in občino ni bilo pojasnjeno, koliko je slednja plačala za različne zgradbe v ograjenem notranjem delu oporišča. Namesto tega je plačala fiksen znesek v višini 15,5 milijona NOK za celoten ograjeni notranji del oporišča, ki je vključeval tako imenovano 30-odstotno znižanje, navedeno zgoraj. Vendar je premostitvena vrednost temeljila na dveh predhodnih ocenah vrednosti. |
| --- | --- |

(68)

Kot je navedeno zgoraj, je ocena osnovnih stroškov za zadevnih 29 zgradb zapletena, ker v pogodbi med državo in občino ni bilo pojasnjeno, koliko je slednja plačala za različne zgradbe v ograjenem notranjem delu oporišča. Namesto tega je plačala fiksen znesek v višini 15,5 milijona NOK za celoten ograjeni notranji del oporišča, ki je vključeval tako imenovano 30-odstotno znižanje, navedeno zgoraj. Vendar je premostitvena vrednost temeljila na dveh predhodnih ocenah vrednosti.

| (69) | Prvo Agdesteinovo poročilo je temeljilo na individualni oceni zgradb in je dejansko edina aktualna ocena teh zgradb. Ker je bila ta ocena osnova za premostitveno vrednost, ta pa osnova za dejansko ceno, ki jo je plačala občina, Nadzorni organ meni, da prvo Agdesteinovo poročilo vsebuje posamezne vrednosti, potrebne za pravilno določitev osnovnih stroškov za zadevnih 29 zgradb. |
| --- | --- |

(69)

Prvo Agdesteinovo poročilo je temeljilo na individualni oceni zgradb in je dejansko edina aktualna ocena teh zgradb. Ker je bila ta ocena osnova za premostitveno vrednost, ta pa osnova za dejansko ceno, ki jo je plačala občina, Nadzorni organ meni, da prvo Agdesteinovo poročilo vsebuje posamezne vrednosti, potrebne za pravilno določitev osnovnih stroškov za zadevnih 29 zgradb.

| (70) | Zadevna prodajna pogodba zajema naslednjih 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča (25): št. 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 29, 30, (31,) 33, 92 in 16. Vrednosti vlagatelja teh zgradb, kot so bile ocenjene v prvem Agdesteinovem poročilu, so:













  1. | Čuvajnica / prostor za pripor: |
| --- | --- | --- |

(70)

Zadevna prodajna pogodba zajema naslednjih 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča (25): št. 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 29, 30, (31,) 33, 92 in 16. Vrednosti vlagatelja teh zgradb, kot so bile ocenjene v prvem Agdesteinovem poročilu, so:

1.

Čuvajnica / prostor za pripor:

180 000

NOK

| 2. | Versko-družabni center, vključno s pisarnami, menzo, kinom, kapelico itd. |
| --- | --- |

2.

Versko-družabni center, vključno s pisarnami, menzo, kinom, kapelico itd.

4 200 000

NOK

| 4. | Upravna in pisarniška zgradba |
| --- | --- |

4.

Upravna in pisarniška zgradba

160 000

NOK

| 5. | Zgradba za urjenje |
| --- | --- |

5.

Zgradba za urjenje

400 000

NOK

| 6. | Garaža |
| --- | --- |

6.

Garaža

| 7. | Upravna in pisarniška zgradba |
| --- | --- |

7.

Upravna in pisarniška zgradba

2 000 000

NOK

| 8. | Garaža |
| --- | --- |

8.

Garaža

| 9. | Bolnišnica |
| --- | --- |

9.

Bolnišnica

1 200 000

NOK

| 10. | Kuhinja in menza za vojaško osebje |
| --- | --- |

10.

Kuhinja in menza za vojaško osebje

1 600 000

NOK

| 11. | Kuhinja in menza za častnike |
| --- | --- |

11.

Kuhinja in menza za častnike

4 300 000

NOK

| 12. | Baraka |
| --- | --- |

12.

Baraka

| 13. | Baraki št. 12 in 13, ocenjeni skupaj |
| --- | --- |

13.

Baraki št. 12 in 13, ocenjeni skupaj

2 000 000

NOK

| 14. | Baraka |
| --- | --- |

14.

Baraka

| 15. | Baraki št. 14 in 15, ocenjeni skupaj |
| --- | --- |

15.

Baraki št. 14 in 15, ocenjeni skupaj

2 000 000

NOK

| 18. | Garaža |
| --- | --- |

18.

Garaža

150 000

NOK

| 19. | Garaža |
| --- | --- |

19.

Garaža

| 20. | Garaža |
| --- | --- |

20.

Garaža

| 21. | Avtomehanična delavnica |
| --- | --- |

21.

Avtomehanična delavnica

| 22. | Avtomehanična delavnica |
| --- | --- |

22.

Avtomehanična delavnica

| 23. | Garaža |
| --- | --- |

23.

Garaža

| 24. | Bencinska črpalka |
| --- | --- |

24.

Bencinska črpalka

| 25. | Garaža |
| --- | --- |

25.

Garaža

| 26. | Garaža |
| --- | --- |

26.

Garaža

| 27. | Garaže št. 19, 20, 21, 22, 25, 26 in 27, ocenjene skupaj |
| --- | --- |

27.

Garaže št. 19, 20, 21, 22, 25, 26 in 27, ocenjene skupaj

2 700 000

NOK

| 29. | Polkovna zgradba z učilnico |
| --- | --- |

29.

Polkovna zgradba z učilnico

| 92. | Pošta, zgradbi št. 29 in 92, ocenjeni skupaj |
| --- | --- |

92.

Pošta, zgradbi št. 29 in 92, ocenjeni skupaj

450 000

NOK

| 30. | Šola |
| --- | --- |

30.

Šola

1 400 000

NOK

| 31. | (Lopa) |
| --- | --- |

31.

(Lopa)

| 33. | Zgradba referenta za pogodbe, šolska zgradba |
| --- | --- |

33.

Zgradba referenta za pogodbe, šolska zgradba

400 000

NOK

| 16. | Kurilnica |
| --- | --- |

16.

Kurilnica

700 000

NOK

Vsota

23 840 000

NOK

| (71) | V poročilu ni bila ločeno ocenjena vrednost posameznih zgradb št. 6 in 8 (garaži). Namesto tega sta bili ocenjeni skupaj z zgradbo št. 45 (kombinirana upravna zgradba s skladišči, pisarnami in delavnico, ki ni vključena v pogodbo s podjetjem Haslemoen AS) na skupno vrednost 1,9 milijona NOK. Zgradbi št. 23 in 24 (garaža in bencinska črpalka) sta bili na enak način ocenjeni skupaj z zgradbo št. 34 (pisarniška zgradba oporišča, ki ni bila vključena v pogodbo s podjetjem Haslemoen AS) na skupno vrednost 800 000 NOK. Vprašanje se torej glasi, ali bi bilo treba nekaj vrednosti, pripisane tem skupaj ocenjenim zgradbam, dodeliti zgradbam, ki jih je kupilo podjetje Haslemoen AS, in sicer štirim garažam št. 6, 8, 23 in 24. To vprašanje je bilo izpostavljeno v zgoraj navedenem sklepu Nadzornega organa o začetku postopka, v katerem je Nadzorni organ ob neupoštevanju teh zgradb uporabil najugodnejši scenarij. |
| --- | --- |

(71)

V poročilu ni bila ločeno ocenjena vrednost posameznih zgradb št. 6 in 8 (garaži). Namesto tega sta bili ocenjeni skupaj z zgradbo št. 45 (kombinirana upravna zgradba s skladišči, pisarnami in delavnico, ki ni vključena v pogodbo s podjetjem Haslemoen AS) na skupno vrednost 1,9 milijona NOK. Zgradbi št. 23 in 24 (garaža in bencinska črpalka) sta bili na enak način ocenjeni skupaj z zgradbo št. 34 (pisarniška zgradba oporišča, ki ni bila vključena v pogodbo s podjetjem Haslemoen AS) na skupno vrednost 800 000 NOK. Vprašanje se torej glasi, ali bi bilo treba nekaj vrednosti, pripisane tem skupaj ocenjenim zgradbam, dodeliti zgradbam, ki jih je kupilo podjetje Haslemoen AS, in sicer štirim garažam št. 6, 8, 23 in 24. To vprašanje je bilo izpostavljeno v zgoraj navedenem sklepu Nadzornega organa o začetku postopka, v katerem je Nadzorni organ ob neupoštevanju teh zgradb uporabil najugodnejši scenarij.

| (72) | Čeprav Nadzorni organ ni prejel nobene dokumentacije v zvezi s tem, da so štiri navedene garaže brez vrednosti, predvideva, da je bila njihova vrednost omejena, ker je bila v prvem Agdesteinovem poročilu njihova vrednost, kakršna koli že je bila, vključena v ocene za druge zgradbe. Ob odsotnosti kakršne koli aktualne dokumentacije, ki bi dokazovala nasprotno, in na podlagi predpostavke, da se vrednost v vsakem primeru zdi nizka, Nadzorni organ pri oceni zadevnega dela ograjenega notranjega dela oporišča torej ne bo pripisal nobene posebne vrednosti tem štirim zgradbam. |
| --- | --- |

(72)

Čeprav Nadzorni organ ni prejel nobene dokumentacije v zvezi s tem, da so štiri navedene garaže brez vrednosti, predvideva, da je bila njihova vrednost omejena, ker je bila v prvem Agdesteinovem poročilu njihova vrednost, kakršna koli že je bila, vključena v ocene za druge zgradbe. Ob odsotnosti kakršne koli aktualne dokumentacije, ki bi dokazovala nasprotno, in na podlagi predpostavke, da se vrednost v vsakem primeru zdi nizka, Nadzorni organ pri oceni zadevnega dela ograjenega notranjega dela oporišča torej ne bo pripisal nobene posebne vrednosti tem štirim zgradbam.

| (73) | Skupna vrednost zadevnih 29 zgradb, kot je bila ocenjena v prvem Agdesteinovem poročilu, znaša 23 840 000 NOK. Kot je navedeno zgoraj, je bilo občini priznano tako imenovano 30-odstotno znižanje (26) na vrednost ograjenega notranjega dela oporišča iz prvega Agdesteinovega poročila. Ker Nadzorni organ na podlagi okoliščin tega primera ugotavlja, da je bilo priznanje podobnega popusta podjetju Haslemoen AS utemeljeno, prilagojena vrednost 29 zgradb, kot je določena v tem poročilu, znaša

  17 727 424 NOK. Na podlagi metode premostitvene vrednosti so bili osnovni stroški občine za zadevnih 29 zgradb 8 863 712 NOK. |
| --- | --- |

(73)

Formula

| (74) | Ker je Nadzorni organ priznal, da je država oporišče Haslemoen Leir prodala občini Våler po tržni vrednosti, priznava, da je znesek 8 863 712 NOK predstavljal osnovne stroške občine za zgradbe in da je to bil nujni pokazatelj tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(74)

Ker je Nadzorni organ priznal, da je država oporišče Haslemoen Leir prodala občini Våler po tržni vrednosti, priznava, da je znesek 8 863 712 NOK predstavljal osnovne stroške občine za zgradbe in da je to bil nujni pokazatelj tržne vrednosti.

| (75) | Nadzorni organ je na podlagi tega sklenil, da je prodaja podjetju Haslemoen AS po ceni 4 milijone NOK vključevala državno pomoč v znesku

  4 863 712 NOK. |
| --- | --- |

(75)

Formula

| (76) | Občina je tudi navedla, da bi moral Nadzorni organ upoštevati elemente zniževanja cene, ki vključujejo morebitno onesnaženost tal in obveznost podjetja Haslemoen AS, da za eno leto dovoli brezplačno uporabo šolske zgradbe. Vendar pa ni bila predložena nobena posebna aktualna ali naknadno pripravljena dokumentacija v zvezi s temi domnevnimi elementi zniževanja cene in učinkom, ki ga domnevno imajo na ceno. |
| --- | --- |

(76)

Občina je tudi navedla, da bi moral Nadzorni organ upoštevati elemente zniževanja cene, ki vključujejo morebitno onesnaženost tal in obveznost podjetja Haslemoen AS, da za eno leto dovoli brezplačno uporabo šolske zgradbe. Vendar pa ni bila predložena nobena posebna aktualna ali naknadno pripravljena dokumentacija v zvezi s temi domnevnimi elementi zniževanja cene in učinkom, ki ga domnevno imajo na ceno.

| (77) | Kar zadeva onesnaženost tal, se Nadzorni organ strinja, da je ta precej verjetna glede na to, da se je oporišče od petdesetih let 20. stoletja uporabljalo za vojaške namene. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva onesnaženost tal, se Nadzorni organ strinja, da je ta precej verjetna glede na to, da se je oporišče od petdesetih let 20. stoletja uporabljalo za vojaške namene.

| (78) | Nadzorni organ je v zvezi s tem ugotovil, da je bila v prvem Agdesteinovem poročilu izrecno navedena morebitna onesnaženost tal v ograjenem notranjem delu oporišča, povezana z rezervoarji goriva in nafte v tleh. Vendar se to ni upoštevalo v oceni vrednosti. V Alhaug/Bakkovi oceni vrednosti, po kateri je vrednost ograjenega notranjega dela oporišča 0 NOK, sta bili navedeni tako možnost onesnaženosti tal kot tudi morebitni azbest v zgradbah, brez kakršnega koli poskusa določitve morebitnih stroškov v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(78)

Nadzorni organ je v zvezi s tem ugotovil, da je bila v prvem Agdesteinovem poročilu izrecno navedena morebitna onesnaženost tal v ograjenem notranjem delu oporišča, povezana z rezervoarji goriva in nafte v tleh. Vendar se to ni upoštevalo v oceni vrednosti. V Alhaug/Bakkovi oceni vrednosti, po kateri je vrednost ograjenega notranjega dela oporišča 0 NOK, sta bili navedeni tako možnost onesnaženosti tal kot tudi morebitni azbest v zgradbah, brez kakršnega koli poskusa določitve morebitnih stroškov v zvezi s tem.

| (79) | Vendar Nadzorni organ opozarja, da so se poročila uporabila kot osnova za poravnavo s srednjo vrednostjo. Zato je treba predvidevati, da so se v poznejši poravnavi s srednjo vrednostjo upoštevali vsi elementi zniževanja cene ali negativni elementi. Nadzorni organ dejansko ne vidi nobenega razloga za kakršno koli dodatno znižanje cene zaradi kakršnega koli elementa ali okoliščine, s katerimi so bile seznanjene stranke v prvi transakciji. To pa zato, ker je treba predvidevati, da se je učinek teh ukrepov upošteval v prodajni ceni na podlagi premostitvene vrednosti. Treba je predvidevati, da nadaljnja prodaja po vrednosti osnovnih stroškov vključuje enake elemente zniževanja cene. |
| --- | --- |

(79)

Vendar Nadzorni organ opozarja, da so se poročila uporabila kot osnova za poravnavo s srednjo vrednostjo. Zato je treba predvidevati, da so se v poznejši poravnavi s srednjo vrednostjo upoštevali vsi elementi zniževanja cene ali negativni elementi. Nadzorni organ dejansko ne vidi nobenega razloga za kakršno koli dodatno znižanje cene zaradi kakršnega koli elementa ali okoliščine, s katerimi so bile seznanjene stranke v prvi transakciji. To pa zato, ker je treba predvidevati, da se je učinek teh ukrepov upošteval v prodajni ceni na podlagi premostitvene vrednosti. Treba je predvidevati, da nadaljnja prodaja po vrednosti osnovnih stroškov vključuje enake elemente zniževanja cene.

| (80) | Poleg tega sta bila v pogodbi med državo in občino izrecno navedena možnost onesnaženosti tal in sklicevanje na načelo onesnaževalec plača iz norveškega zakona o onesnaževanju. V poznejši pogodbi med občino in podjetjem Haslemoen AS je bila posebej navedena ta obveznost in dejstvo, da prodajalec, tj. Norveška država, ostaja odgovoren za onesnaženost tal, povezano z vojaško dejavnostjo. Zato Nadzorni organ ne vidi nobenega razloga za kakršno koli nadaljnje znižanje cene zaradi morebitne onesnaženosti. |
| --- | --- |

(80)

Poleg tega sta bila v pogodbi med državo in občino izrecno navedena možnost onesnaženosti tal in sklicevanje na načelo onesnaževalec plača iz norveškega zakona o onesnaževanju. V poznejši pogodbi med občino in podjetjem Haslemoen AS je bila posebej navedena ta obveznost in dejstvo, da prodajalec, tj. Norveška država, ostaja odgovoren za onesnaženost tal, povezano z vojaško dejavnostjo. Zato Nadzorni organ ne vidi nobenega razloga za kakršno koli nadaljnje znižanje cene zaradi morebitne onesnaženosti.

| (81) | Kar zadeva pravico občine do enoletne brezplačne uporabe šolske zgradbe, Nadzorni organ ugotavlja, da je bila to nova obveznost kupca, saj država občini ni naložila nobene takšne obveznosti. Zato ni mogoče kar predvidevati, da je vključena v ceno na podlagi premostitvene vrednosti. Vendar Nadzorni organ ob odsotnosti kakršne koli dokazne dokumentacije glede ekonomskega učinka te obveznosti, tj. morebitne izgube za podjetje Haslemoen AS, ker zadevne zgradbe eno leto ne bi moglo oddati v najem, ne more priznati nobenih učinkov zniževanja cene kot takih. |
| --- | --- |

(81)

Kar zadeva pravico občine do enoletne brezplačne uporabe šolske zgradbe, Nadzorni organ ugotavlja, da je bila to nova obveznost kupca, saj država občini ni naložila nobene takšne obveznosti. Zato ni mogoče kar predvidevati, da je vključena v ceno na podlagi premostitvene vrednosti. Vendar Nadzorni organ ob odsotnosti kakršne koli dokazne dokumentacije glede ekonomskega učinka te obveznosti, tj. morebitne izgube za podjetje Haslemoen AS, ker zadevne zgradbe eno leto ne bi moglo oddati v najem, ne more priznati nobenih učinkov zniževanja cene kot takih.

| (82) | Obveznost se je nanašala samo na eno od zgradb, pri čemer se je pri določitvi cene že upoštevalo, da bo težko takoj oddati vse nepremičnine, ker je na zadevnem območju že presežek razpoložljivih objektov za najem. To je bilo poudarjeno v obeh ocenah vrednosti. Poleg tega bi občina za isto obdobje krila delež fiksnih stroškov in stroškov ogrevanja zgradbe. Nenazadnje se Nadzorni organ sklicuje na svojo zgoraj navedeno oceno, v kateri sprejema, da je občina podjetju Haslemoen AS priznala isti količinski popust, kot je bil priznan njej za nakup celotnega ograjenega notranjega dela oporišča. Poleg tega Nadzorni organ ni pripisal nobene posebne vrednosti štirim garažam, prodanim podjetju Haslemoen AS, ki so bile ocenjene skupaj z drugimi zgradbami v ograjenem notranjem delu oporišča, ki jih podjetje Haslemoen AS ni kupilo. Zato Nadzorni organ predvideva, da bi morali kakršno koli morebitno izgubo zaradi tega, ker podjetje eno leto od nakupa ne bo moglo oddajati šole, izravnati ti za podjetje Haslemoen AS ugodni vidiki. |
| --- | --- |

(82)

Obveznost se je nanašala samo na eno od zgradb, pri čemer se je pri določitvi cene že upoštevalo, da bo težko takoj oddati vse nepremičnine, ker je na zadevnem območju že presežek razpoložljivih objektov za najem. To je bilo poudarjeno v obeh ocenah vrednosti. Poleg tega bi občina za isto obdobje krila delež fiksnih stroškov in stroškov ogrevanja zgradbe. Nenazadnje se Nadzorni organ sklicuje na svojo zgoraj navedeno oceno, v kateri sprejema, da je občina podjetju Haslemoen AS priznala isti količinski popust, kot je bil priznan njej za nakup celotnega ograjenega notranjega dela oporišča. Poleg tega Nadzorni organ ni pripisal nobene posebne vrednosti štirim garažam, prodanim podjetju Haslemoen AS, ki so bile ocenjene skupaj z drugimi zgradbami v ograjenem notranjem delu oporišča, ki jih podjetje Haslemoen AS ni kupilo. Zato Nadzorni organ predvideva, da bi morali kakršno koli morebitno izgubo zaradi tega, ker podjetje eno leto od nakupa ne bo moglo oddajati šole, izravnati ti za podjetje Haslemoen AS ugodni vidiki.

| (83) | Ob upoštevanju navedenega je Nadzorni organ sklenil, da prodaja 29 zgradb podjetju Haslemoen AS ni bila izvedena v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Zgradbe so bile prodane po ceni, nižji od tržne vrednosti, ki je pomenila državno pomoč v višini 4 863 712 NOK. Zato bo Nadzorni organ v nadaljevanju ocenil, ali prodaja zgradb izpolnjuje dodatna merila iz člena 61(1) EGP. |
| --- | --- |

(83)

Ob upoštevanju navedenega je Nadzorni organ sklenil, da prodaja 29 zgradb podjetju Haslemoen AS ni bila izvedena v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Zgradbe so bile prodane po ceni, nižji od tržne vrednosti, ki je pomenila državno pomoč v višini 4 863 712 NOK. Zato bo Nadzorni organ v nadaljevanju ocenil, ali prodaja zgradb izpolnjuje dodatna merila iz člena 61(1) EGP.

4.3   Državna sredstva in selektivna prednost

| (84) | Da se ukrep lahko šteje za državno pomoč, ga mora odobriti država ali pa se mora odobriti iz državnih sredstev. Pojem zajema vse ravni države, vključno z občinami. Kot je opisano zgoraj, so bila prisotna državna sredstva, ker je občina Våler prodala 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča po ceni, znatno nižji od tržne cene. Transakcija je podjetju Haslemoen AS zagotovila selektivno prednost, ker je bila izvedena na podlagi pogodbe, po kateri je bilo to podjetje edini upravičenec. |
| --- | --- |

(84)

Da se ukrep lahko šteje za državno pomoč, ga mora odobriti država ali pa se mora odobriti iz državnih sredstev. Pojem zajema vse ravni države, vključno z občinami. Kot je opisano zgoraj, so bila prisotna državna sredstva, ker je občina Våler prodala 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča po ceni, znatno nižji od tržne cene. Transakcija je podjetju Haslemoen AS zagotovila selektivno prednost, ker je bila izvedena na podlagi pogodbe, po kateri je bilo to podjetje edini upravičenec.

4.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino med pogodbenicami

| (85) | V skladu z ustaljeno sodno prakso (27) za namene teh določb že samo dejstvo, da pomoč krepi položaj podjetja v primerjavi s položajem drugih podjetij, ki mu konkurirajo v trgovini znotraj EGP, pomeni, da to vpliva na trgovino znotraj EGP. Nadzorni organ opozarja, da so se zadevne zgradbe ocenile in kupile na podlagi vrednosti vlagatelja, tj. vrednosti, ki temelji na prihodnjem dohodku od najemnine. Vlaganje v nepremičnine za namene oddajanja v najem podjetjem je treba kot tako obravnavati kot gospodarsko dejavnost v EGP, ki na Norveškem poteka v sodelovanju z udeleženci na trgu iz številnih držav EGP. Kar zadeva specifičnega prejemnika pomoči, se podjetje Haslemoen AS glede na nacionalni register gospodarskih družb na Norveškem (28) ukvarja z dejavnostmi v zvezi s hoteli, moteli in restavracijami (29). Upravlja hotel Haslemoen Hotell v ograjenem notranjem delu oporišča in Norveški državi oddaja zgradbe, ki jih ta uporablja kot azilni dom. Ob upoštevanju vseh teh dejavnosti je treba podjetje Haslemoen AS obravnavati kot konkurenta podobnim podjetjem na Norveškem in tudi v drugih državah EGP. Zato ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami. |
| --- | --- |

(85)

V skladu z ustaljeno sodno prakso (27) za namene teh določb že samo dejstvo, da pomoč krepi položaj podjetja v primerjavi s položajem drugih podjetij, ki mu konkurirajo v trgovini znotraj EGP, pomeni, da to vpliva na trgovino znotraj EGP. Nadzorni organ opozarja, da so se zadevne zgradbe ocenile in kupile na podlagi vrednosti vlagatelja, tj. vrednosti, ki temelji na prihodnjem dohodku od najemnine. Vlaganje v nepremičnine za namene oddajanja v najem podjetjem je treba kot tako obravnavati kot gospodarsko dejavnost v EGP, ki na Norveškem poteka v sodelovanju z udeleženci na trgu iz številnih držav EGP. Kar zadeva specifičnega prejemnika pomoči, se podjetje Haslemoen AS glede na nacionalni register gospodarskih družb na Norveškem (28) ukvarja z dejavnostmi v zvezi s hoteli, moteli in restavracijami (29). Upravlja hotel Haslemoen Hotell v ograjenem notranjem delu oporišča in Norveški državi oddaja zgradbe, ki jih ta uporablja kot azilni dom. Ob upoštevanju vseh teh dejavnosti je treba podjetje Haslemoen AS obravnavati kot konkurenta podobnim podjetjem na Norveškem in tudi v drugih državah EGP. Zato ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med pogodbenicami.

4.5.   Sklepna ugotovitev o obstoju državne pomoči

| (86) | Na podlagi zgoraj navedenih ugotovitev je Nadzorni organ sklenil, da je prodaja 29 zgradb podjetju Haslemoen AS vključevala državno pomoč v višini 4 863 713 NOK. |
| --- | --- |

(86)

Na podlagi zgoraj navedenih ugotovitev je Nadzorni organ sklenil, da je prodaja 29 zgradb podjetju Haslemoen AS vključevala državno pomoč v višini 4 863 713 NOK.

5.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

| (87) | V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 se Nadzorni organ Efte obvesti o vseh načrtih za dodelitev pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev. Norveški organi Nadzornega organa niso obvestili, da je občina Våler prodala 29 zgradb podjetju Haslemoen AS. Zato je Nadzorni organ sklenil, da norveški organi niso izpolnili svojih obveznosti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 se Nadzorni organ Efte obvesti o vseh načrtih za dodelitev pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe. Zadevna država ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev. Norveški organi Nadzornega organa niso obvestili, da je občina Våler prodala 29 zgradb podjetju Haslemoen AS. Zato je Nadzorni organ sklenil, da norveški organi niso izpolnili svojih obveznosti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3.

6.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

| (88) | Norveški organi niso predložili nobenih utemeljitev, da bi se državna pomoč, ki jo je vključevala transakcija, lahko obravnavala kot združljiva državna pomoč. |
| --- | --- |

(88)

Norveški organi niso predložili nobenih utemeljitev, da bi se državna pomoč, ki jo je vključevala transakcija, lahko obravnavala kot združljiva državna pomoč.

| (89) | Podporni ukrepi iz člena 61(1) Sporazuma EGP so na splošno nezdružljivi z delovanjem Sporazuma EGP, razen če izpolnjujejo pogoje za odstopanje iz člena 61(2) ali (3) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(89)

Podporni ukrepi iz člena 61(1) Sporazuma EGP so na splošno nezdružljivi z delovanjem Sporazuma EGP, razen če izpolnjujejo pogoje za odstopanje iz člena 61(2) ali (3) Sporazuma EGP.

| (90) | Odstopanja iz člena 61(2) ni mogoče uporabiti za zadevno pomoč, ki ni namenjena doseganju nobenega od ciljev iz te določbe. Prav tako se za obravnavani primer ne uporablja člen 61(3)(a) ali člen 61(3)(b) Sporazuma EGP. Poleg tega območje, na katerem se nahaja nepremičnina, ne more koristiti nobene regionalne pomoči v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(90)

Odstopanja iz člena 61(2) ni mogoče uporabiti za zadevno pomoč, ki ni namenjena doseganju nobenega od ciljev iz te določbe. Prav tako se za obravnavani primer ne uporablja člen 61(3)(a) ali člen 61(3)(b) Sporazuma EGP. Poleg tega območje, na katerem se nahaja nepremičnina, ne more koristiti nobene regionalne pomoči v smislu člena 61(3)(c) Sporazuma EGP.

| (91) | Zato Nadzorni organ ugotavlja, da transakcije, ki jo preverja, ni mogoče upravičiti v skladu z določbami o državni pomoči Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(91)

Zato Nadzorni organ ugotavlja, da transakcije, ki jo preverja, ni mogoče upravičiti v skladu z določbami o državni pomoči Sporazuma EGP.

7.   IZTERJAVA

| (92) | Ker je bila podjetju Haslemoen AS dodeljena pomoč v višini 4 863 713 NOK in Nadzorni organ o tem ni bil obveščen, ta pomoč pomeni nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču. Iz člena 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču izhaja, da Nadzorni organ odloči, da morajo upravičenci vrniti nezakonito pomoč, ki je nezdružljiva s pravili o državni pomoči iz Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(92)

Ker je bila podjetju Haslemoen AS dodeljena pomoč v višini 4 863 713 NOK in Nadzorni organ o tem ni bil obveščen, ta pomoč pomeni nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču. Iz člena 14 dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču izhaja, da Nadzorni organ odloči, da morajo upravičenci vrniti nezakonito pomoč, ki je nezdružljiva s pravili o državni pomoči iz Sporazuma EGP.

| (93) | Nadzorni organ meni, da ni splošnih načel, ki bi v obravnavanem primeru preprečevala povračilo. V skladu z uveljavljeno sodno prakso je odprava nezakonite pomoči s povračilom logična posledica ugotovitve, da je pomoč nezakonita. Zato povračila nezakonito dodeljene državne pomoči zaradi vrnitve v prejšnje stanje načeloma ni mogoče obravnavati kot nesorazmernega s cilji Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo. |
| --- | --- |

(93)

Nadzorni organ meni, da ni splošnih načel, ki bi v obravnavanem primeru preprečevala povračilo. V skladu z uveljavljeno sodno prakso je odprava nezakonite pomoči s povračilom logična posledica ugotovitve, da je pomoč nezakonita. Zato povračila nezakonito dodeljene državne pomoči zaradi vrnitve v prejšnje stanje načeloma ni mogoče obravnavati kot nesorazmernega s cilji Sporazuma EGP v zvezi z državno pomočjo.

| (94) | S povračilom pomoči se upravičenec odpove prednosti, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter se ponovno vzpostavi stanje, ki je obstajalo pred dodelitvijo pomoči (30). Iz te funkcije povračila pomoči tudi izhaja, da Nadzorni organ, razen v izrednih okoliščinah, načeloma ne bo presegel meja svojih pooblastil, če bo od zadevne države Efte zahteval, naj izterja zneske, dodeljene z nezakonito pomočjo, ker s tem samo ponovno vzpostavlja prejšnje stanje (31). Poleg tega podjetja, ki jim je bila dodeljena pomoč, ob upoštevanju obveznosti nadzora nad državno pomočjo, ki ga Nadzorni organ izvaja na podlagi Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, načeloma ne morejo upravičeno pričakovati, da je pomoč zakonita, razen če je bila dodeljena v skladu s postopkom iz določb navedenega protokola (32). V tem primeru ni razvidnih nobenih izjemnih okoliščin, ki bi povzročile legitimna pričakovanja upravičencev do pomoči. |
| --- | --- |

(94)

S povračilom pomoči se upravičenec odpove prednosti, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter se ponovno vzpostavi stanje, ki je obstajalo pred dodelitvijo pomoči (30). Iz te funkcije povračila pomoči tudi izhaja, da Nadzorni organ, razen v izrednih okoliščinah, načeloma ne bo presegel meja svojih pooblastil, če bo od zadevne države Efte zahteval, naj izterja zneske, dodeljene z nezakonito pomočjo, ker s tem samo ponovno vzpostavlja prejšnje stanje (31). Poleg tega podjetja, ki jim je bila dodeljena pomoč, ob upoštevanju obveznosti nadzora nad državno pomočjo, ki ga Nadzorni organ izvaja na podlagi Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču, načeloma ne morejo upravičeno pričakovati, da je pomoč zakonita, razen če je bila dodeljena v skladu s postopkom iz določb navedenega protokola (32). V tem primeru ni razvidnih nobenih izjemnih okoliščin, ki bi povzročile legitimna pričakovanja upravičencev do pomoči.

| (95) | V skladu s členom 14(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču ter členoma 9 in 11 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 bi moralo povračilo neupravičeno dodeljene državne pomoči v višini 4 863 713 NOK vključevati obrestne obresti. |
| --- | --- |

(95)

V skladu s členom 14(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o Nadzornem organu in Sodišču ter členoma 9 in 11 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 bi moralo povračilo neupravičeno dodeljene državne pomoči v višini 4 863 713 NOK vključevati obrestne obresti.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (96) | Nadzorni organ ugotavlja, da so norveški organi nezakonito dodelili zadevno pomoč in tako kršili člen 1(3) dela I Protokola 3. |
| --- | --- |

(96)

Nadzorni organ ugotavlja, da so norveški organi nezakonito dodelili zadevno pomoč in tako kršili člen 1(3) dela I Protokola 3.

| (97) | Državna pomoč, ki jo je vključevala prodaja 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir, iz zgoraj navedenih razlogov ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP in bi morala biti izterjana z učinkom od sklenitve prodajne pogodbe 22. maja 2006 – |
| --- | --- |

(97)

Državna pomoč, ki jo je vključevala prodaja 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir, iz zgoraj navedenih razlogov ni združljiva z delovanjem Sporazuma EGP in bi morala biti izterjana z učinkom od sklenitve prodajne pogodbe 22. maja 2006 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Prodaja 29 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir podjetju Haslemoen AS pomeni državno pomoč v višini 4 863 713 NOK, ki je nezdružljiva z delovanjem Sporazuma EGP v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Člen 2

Norveški organi sprejmejo vse potrebne ukrepe, da od upravičenca izterjajo pomoč iz člena 1.

Člen 3

Izterjava se izvede nemudoma in v vsakem primeru v štirih mesecih od datuma te odločbe ter v skladu s postopki nacionalne zakonodaje, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe. Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na razpolago upravičencu, do datuma dejanske izterjave zaračunajo obresti in obrestne obresti. Obresti se izračunajo na podlagi člena 9 Odločbe nadzornega organa Efte št. 195/04/COL.

Člen 4

Norveška do 15. maja 2012 sporoči Nadzornemu organu skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki ga je treba izterjati od upravičenca, ter ukrepe, ki jih načrtuje ali jih je sprejela za izterjavo pomoči.

Norveška mora do 15. julija 2012 izvršiti odločbo Nadzornega organa in v celoti izterjati pomoč.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 6

Besedilo te odločbe v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 15. marca 2012

Za Nadzorni organ Efte

Oda Helen SLETNES

Predsednica

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Član Kolegija

---

(1)  Odločba 96/10/COL v zvezi s prodajo nekaterih zgradb na ograjenem notranjem delu oporišča Haslemoen Leir, objavljena v UL C 325 z dne 2.12.2010, str. 12, in Dopolnilu EGP št. 66 z dne 2.12.2010, str 1.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  http://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Saker/Sak/?p=21519. Glej tudi kraljevi sklep z dne 19.12.1997 („Avhendigsinstruksen“).

3

(4)  Dogodek. št. 428521 in 557187.

4

(5)  Dogodek. št. 458897, 458902 in 458903 (prvo Agdesteinovo poročilo).

5

(6)  Glede na poročilo je „vrednost vlagatelja“ pričakovana tržna vrednost za vlagatelja, ki namerava oddajati zgradbe za plačilo. Prav tako je „vrednost vlagatelja“ nižja od „vrednosti uporabnika“, ki predstavlja tržno vrednost za kupca, ki namerava zgradbe uporabljati za lastne potrebe. V poročilu sta navedeni obe vrednosti.

6

(7)  Dogodek št. 428521, Priloga 16 (Alhaug/Bakkovo poročilo).

7

(8)  Vrednost območja Storskjæret je bila ocenjena na 12 milijonov NOK.

8

(9)  Dogodek št. 428521, Priloga 3 (drugo Agdesteinovo poročilo).

9

(10)  20-odstotni popust.

10

(11)  Vrednost ograjenega notranjega dela oporišča glede na prvo Agdesteinovo poročilo je bila 29 milijonov NOK in je vključevala popust v višini 10 milijonov NOK, če bi se ograjeni notranji del oporišča prodal kot ena enota.

11

(12)  Poleg tega, da je bila premostitvena vrednost ograjenega notranjega dela oporišča ocenjena na 14,5 milijona NOK, je bila premostitvena vrednost območja Storskjæret ocenjena na 13,5 milijona NOK, obdelovalne površine na 8,3 milijona NOK in gozdnega območja na 25,2 milijona NOK. Ob upoštevanju napak iz prejšnjih ocen se je skupna vrednost oporišča Haslemoen Leir v višini 61,5 milijona NOK znižala na 58 milijonov NOK, pri čemer ta znesek vključuje znižanje za nakup ograjenega notranjega dela oporišča kot ene enote.

12

(13)  Glej odstavek 8 zgoraj.

13

(14)  Delničarji podjetja so bili Mednarodni center za usposabljanje (48 %), podjetje Haslemoen Kultur og Aktivitetssenter (48 %) in podjetje Norsk Trafikksenter (4 %).

14

(15)  Zlasti bi moral oceniti, ali je tveganje „zmerno“.

15

(16)  Zgradbe št. 3, 32, 34, 44 in 45.

16

(17)  V prvem Agdesteinovem poročilu je znesek 1,9 milijona NOK vključeval tudi dve garaži ter zgradbi št. 6 in št. 8.

17

(18)  Nadzornemu organu ni bila predložena dokumentacija v zvezi s to ponudbo. Vendar je občina pojasnila, da je bila ponudba v znesku 5 milijonov NOK za 11 zgradb v ograjenem notranjem delu oporišča (št. 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 46, 47, 50 in 93) ustna. Vrednost istih zgradb bi bila glede na oceno premostitvene vrednosti 3,7 milijona NOK.

18

(19)  Prejete niso bile nobene pripombe tretjih oseb.

19

(20)  Dogodek št. 581797.

20

(21)  Glej odstavek 8.

21

(22)  „Vi tror at markedet ved et samlet kjøp av fire forsåvidt ulike virksomhetsområder vil legge inn en prisreduksjon for bl.a risiko og høyere driftskostnader. Imidlertid vil kjøper fort kunne ”snu seg rundt” etter kjøpet og selge f.eks. jorda eller skogen videre enkeltvis, som taler motsatt vei. Det ligger allerede inne ca. 30% ”kvantumsrabatt” i takstene for både bolig og leirområdet, pga samlet salg av hver av disse takstobjekt. Vi tror på en ytterligere verdireduksjon på 20% (- kr12 mill) ved samlet salg av hele leiren under ett, dvs fra kr 58 mill til 46 mill.“

22

Vi tror at markedet ved et samlet kjøp av fire forsåvidt ulike virksomhetsområder vil legge inn en prisreduksjon for bl.a risiko og høyere driftskostnader. Imidlertid vil kjøper fort kunne ”snu seg rundt” etter kjøpet og selge f.eks. jorda eller skogen videre enkeltvis, som taler motsatt vei. Det ligger allerede inne ca. 30% ”kvantumsrabatt” i takstene for både bolig og leirområdet, pga samlet salg av hver av disse takstobjekt. Vi tror på en ytterligere verdireduksjon på 20% (- kr12 mill) ved samlet salg av hele leiren under ett, dvs fra kr 58 mill til 46 mill.

(23)  Glej odstavek 8.

23

(24)  Glej opombo 4.

24

(25)  Nadzorni organ opominja, da norveški organi niso pojasnili, da je število zgradb, navedenih v pogodbi, 30 in ne 29, kot so norveški organi dosledno navajali. Vendar Agdesteinova ocena zajema le 29 zgradb iz pogodbe, medtem ko zgradba št. 31 (lopa) ni vključena. Ta zgradba se v nadaljevanju ne upošteva.

25

(26)  Glej odstavek 8.

26

(27)  Glej npr. zadevo 730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, točka 11.

27

Philip Morris Holland BV proti Komisiji

(28)  http://www.brreg.no.

28

(29)  „Drift av hoteller, pensjonater og moteller med restaurant“ (št. org. 989636073).

29

(30)  Zadeva C-350/93, Komisija proti Italiji, Recueil 1995, str. I-699, točka 22.

30

Komisija proti Italiji

(31)  Zadeva C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točka 66, in zadeva C-310/99, Italija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-2289, točka 99.

31

Belgija proti Komisiji

Italija proti Komisiji

(32)  Zadeva C-169/95, Španija proti Komisiji, Recueil 1997, str. I-135, točka 51.

32

Španija proti Komisiji

---