# Úřední věstník L 39/2013

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2013.039.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 39 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 569. února 2013 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2013.039.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 39

České vydání

Právní předpisy

Svazek 569. února 2013

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 98/2013 ze dne 15. ledna 2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 (
  2
  ) | 12 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 ze dne 15. ledna 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (
  1
  ) | 30 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 98/2013 ze dne 15. ledna 2013 o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání (
  1
  )

1

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 99/2013 ze dne 15. ledna 2013 o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017 (
  2
  )

2

12

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 ze dne 15. ledna 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |
| | (2)   Text s významem pro EHP a Švýcarsko |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

(2)   Text s významem pro EHP a Švýcarsko

2

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 9.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 39/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 98/2013

ze dne 15. ledna 2013

o uvádění prekurzorů výbušnin na trh a o jejich používání

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Určité látky a směsi jsou prekurzory výbušnin a mohou být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin. V akčním plánu Evropské unie na zvýšení zabezpečení výbušnin, přijatém Radou dne 18. dubna 2008, byla Komise vyzvána, aby zřídila stálý výbor pro prekurzory, jehož cílem by bylo zvažovat opatření a připravovat doporučení týkající se regulace prekurzorů výbušnin dostupných na trhu, a to s přihlédnutím k vlivu těchto opatření a doporučení na náklady a přínosy. |
| --- | --- |

(1)

Určité látky a směsi jsou prekurzory výbušnin a mohou být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin. V akčním plánu Evropské unie na zvýšení zabezpečení výbušnin, přijatém Radou dne 18. dubna 2008, byla Komise vyzvána, aby zřídila stálý výbor pro prekurzory, jehož cílem by bylo zvažovat opatření a připravovat doporučení týkající se regulace prekurzorů výbušnin dostupných na trhu, a to s přihlédnutím k vlivu těchto opatření a doporučení na náklady a přínosy.

| (2) | Stálý výbor pro prekurzory, který Komise zřídila v roce 2008, určil různé prekurzory výbušnin, které by mohly být použity při páchání teroristických útoků, a doporučil, aby byla na úrovni Unie přijata vhodná opatření. |
| --- | --- |

(2)

Stálý výbor pro prekurzory, který Komise zřídila v roce 2008, určil různé prekurzory výbušnin, které by mohly být použity při páchání teroristických útoků, a doporučil, aby byla na úrovni Unie přijata vhodná opatření.

| (3) | Některé členské státy již přijaly právní a správní předpisy týkající se uvádění na trh, zpřístupňování nebo držení některých prekurzorů výbušnin. |
| --- | --- |

(3)

Některé členské státy již přijaly právní a správní předpisy týkající se uvádění na trh, zpřístupňování nebo držení některých prekurzorů výbušnin.

| (4) | Tyto právní a správní předpisy, které se od sebe vzájemně liší a mohou představovat překážky obchodu v rámci Unie, by měly být harmonizovány, aby se zlepšil volný pohyb chemických látek a směsí na vnitřním trhu, aby se v největší možné míře zamezilo narušování hospodářské soutěže a aby zároveň byla zajištěna vysoká úroveň ochrany bezpečnosti široké veřejnosti. Na úrovni jednotlivých států i na úrovni Unie byla rovněž stanovena další pravidla týkající se určitých látek, na které se vztahuje toto nařízení, pokud jde o bezpečnost pracovníků a ochranu životního prostřední; uvedená pravidla nejsou tímto nařízením dotčena. |
| --- | --- |

(4)

Tyto právní a správní předpisy, které se od sebe vzájemně liší a mohou představovat překážky obchodu v rámci Unie, by měly být harmonizovány, aby se zlepšil volný pohyb chemických látek a směsí na vnitřním trhu, aby se v největší možné míře zamezilo narušování hospodářské soutěže a aby zároveň byla zajištěna vysoká úroveň ochrany bezpečnosti široké veřejnosti. Na úrovni jednotlivých států i na úrovni Unie byla rovněž stanovena další pravidla týkající se určitých látek, na které se vztahuje toto nařízení, pokud jde o bezpečnost pracovníků a ochranu životního prostřední; uvedená pravidla nejsou tímto nařízením dotčena.

| (5) | V zájmu zajištění nejvyšší míry jednotnosti pro hospodářské subjekty představuje nařízení nejvhodnější právní nástroj na úpravu uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu zajištění nejvyšší míry jednotnosti pro hospodářské subjekty představuje nařízení nejvhodnější právní nástroj na úpravu uvádění prekurzorů výbušnin na trh a jejich používání.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (3) stanoví, že látky a směsi klasifikované jako nebezpečné mají být před uvedením na trh řádně označeny. Dále stanoví, že hospodářské subjekty včetně maloobchodníků takové látky mají klasifikovat a označit nebo mají využít klasifikace provedené subjektem, jenž se v rámci dodavatelského řetězce nachází na vyšší úrovni. Proto je vhodné v tomto nařízení stanovit, že všechny hospodářské subjekty včetně maloobchodníků, které zpřístupňují osobám z řad široké veřejnosti látky podléhající omezením podle tohoto nařízení, mají zajistit, aby na obalu bylo uvedeno, že pořízení, držení či použití takové látky nebo směsi osobami z řad široké veřejnosti podléhá omezení. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí (3) stanoví, že látky a směsi klasifikované jako nebezpečné mají být před uvedením na trh řádně označeny. Dále stanoví, že hospodářské subjekty včetně maloobchodníků takové látky mají klasifikovat a označit nebo mají využít klasifikace provedené subjektem, jenž se v rámci dodavatelského řetězce nachází na vyšší úrovni. Proto je vhodné v tomto nařízení stanovit, že všechny hospodářské subjekty včetně maloobchodníků, které zpřístupňují osobám z řad široké veřejnosti látky podléhající omezením podle tohoto nařízení, mají zajistit, aby na obalu bylo uvedeno, že pořízení, držení či použití takové látky nebo směsi osobami z řad široké veřejnosti podléhá omezení.

| (7) | Některé členské státy s cílem dosáhnout na vnitrostátní úrovni v souvislosti s nedovoleným využíváním prekurzorů výbušnin podobné nebo vyšší míry ochrany, jakou předpokládá toto nařízení na úrovni Unie, již nyní uplatňují právní a správní předpisy vztahující se na určité látky, které je možno použít nedovoleným způsobem. Některé z těchto látek jsou již uvedeny v tomto nařízení, zatímco jiné mohou být na úrovni Unie omezeny v budoucnosti. Protože by bylo v rozporu s cíli tohoto nařízení, aby opatření na úrovni Unie snižovala ochranu, je vhodné stanovit mechanismus umožňující, aby předmětná vnitrostátní opatření zůstala v platnosti (ochranná doložka). |
| --- | --- |

(7)

Některé členské státy s cílem dosáhnout na vnitrostátní úrovni v souvislosti s nedovoleným využíváním prekurzorů výbušnin podobné nebo vyšší míry ochrany, jakou předpokládá toto nařízení na úrovni Unie, již nyní uplatňují právní a správní předpisy vztahující se na určité látky, které je možno použít nedovoleným způsobem. Některé z těchto látek jsou již uvedeny v tomto nařízení, zatímco jiné mohou být na úrovni Unie omezeny v budoucnosti. Protože by bylo v rozporu s cíli tohoto nařízení, aby opatření na úrovni Unie snižovala ochranu, je vhodné stanovit mechanismus umožňující, aby předmětná vnitrostátní opatření zůstala v platnosti (ochranná doložka).

| (8) | Nedovolené zhotovování výbušnin by mělo být znesnadněno stanovením mezních hodnot koncentrací pro určité prekurzory výbušnin. Pod úrovní těchto mezních hodnot je při dodržení ochranného mechanismu zajištěn volný pohyb těchto prekurzorů výbušnin, avšak nad úrovní těchto mezních hodnot by měl být přístup široké veřejnosti k těmto prekurzorům výbušnin omezen. |
| --- | --- |

(8)

Nedovolené zhotovování výbušnin by mělo být znesnadněno stanovením mezních hodnot koncentrací pro určité prekurzory výbušnin. Pod úrovní těchto mezních hodnot je při dodržení ochranného mechanismu zajištěn volný pohyb těchto prekurzorů výbušnin, avšak nad úrovní těchto mezních hodnot by měl být přístup široké veřejnosti k těmto prekurzorům výbušnin omezen.

| (9) | Osoby z řad široké veřejnosti by proto neměly mít možnost nabývat, dovážet, držet nebo používat tyto prekurzory výbušnin v koncentracích nad úrovní mezních hodnot. Je však vhodné stanovit, aby osoby z řad široké veřejnosti mohly takové prekurzory výbušnin nabývat, dovážet, držet nebo používat pro legitimní účely, pouze pokud jsou držiteli příslušného povolení. |
| --- | --- |

(9)

Osoby z řad široké veřejnosti by proto neměly mít možnost nabývat, dovážet, držet nebo používat tyto prekurzory výbušnin v koncentracích nad úrovní mezních hodnot. Je však vhodné stanovit, aby osoby z řad široké veřejnosti mohly takové prekurzory výbušnin nabývat, dovážet, držet nebo používat pro legitimní účely, pouze pokud jsou držiteli příslušného povolení.

| (10) | Dále, vzhledem k tomu, že některé členské státy již mají zavedené registrační systémy, které se používají ke kontrole dodávání na trh některých nebo všech látek podléhajících omezení podle tohoto nařízení, které nesmějí být osobám z řad široké veřejnosti zpřístupňovány, je vhodné v tomto nařízení stanovit registrační systém použitelný pro některé nebo všechny uvedené látky. |
| --- | --- |

(10)

Dále, vzhledem k tomu, že některé členské státy již mají zavedené registrační systémy, které se používají ke kontrole dodávání na trh některých nebo všech látek podléhajících omezení podle tohoto nařízení, které nesmějí být osobám z řad široké veřejnosti zpřístupňovány, je vhodné v tomto nařízení stanovit registrační systém použitelný pro některé nebo všechny uvedené látky.

| (11) | Osoby z řad široké veřejnosti běžně používají peroxid vodíku, nitromethan a kyselinu dusičnou k legitimním účelům. Mělo by být proto možné, aby členské státy poskytovaly v určitém rozmezí koncentrací přístup k těmto látkám prostřednictvím registračního systému podle tohoto nařízení namísto systému povolování. |
| --- | --- |

(11)

Osoby z řad široké veřejnosti běžně používají peroxid vodíku, nitromethan a kyselinu dusičnou k legitimním účelům. Mělo by být proto možné, aby členské státy poskytovaly v určitém rozmezí koncentrací přístup k těmto látkám prostřednictvím registračního systému podle tohoto nařízení namísto systému povolování.

| (12) | Vzhledem k velmi konkrétnímu předmětu tohoto nařízení je možné dosáhnout jeho cílů a zároveň v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality ponechat členským státům možnost volby, zda umožnit osobám z řad široké veřejnosti omezený přístup v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k velmi konkrétnímu předmětu tohoto nařízení je možné dosáhnout jeho cílů a zároveň v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality ponechat členským státům možnost volby, zda umožnit osobám z řad široké veřejnosti omezený přístup v souladu s tímto nařízením.

| (13) | Aby byly prosazeny legitimní cíle veřejné bezpečnosti a zároveň zajištěno minimální narušení řádného fungování vnitřního trhu, je vhodné zřídit systém povolování, který osobě z řad široké veřejnosti, jež nabude látku podléhající omezení podle tohoto nařízení, která nesmí být zpřístupňována osobám z řad široké veřejnosti, nebo směs či látku obsahující tuto látku, a to v koncentraci vyšší než mezní hodnota, umožní uvedenou látku dovézt z jiného členského státu nebo ze třetí země do členského státu, který umožňuje přistup k uvedené látce v souladu s kterýmkoli ze systémů stanovených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Aby byly prosazeny legitimní cíle veřejné bezpečnosti a zároveň zajištěno minimální narušení řádného fungování vnitřního trhu, je vhodné zřídit systém povolování, který osobě z řad široké veřejnosti, jež nabude látku podléhající omezení podle tohoto nařízení, která nesmí být zpřístupňována osobám z řad široké veřejnosti, nebo směs či látku obsahující tuto látku, a to v koncentraci vyšší než mezní hodnota, umožní uvedenou látku dovézt z jiného členského státu nebo ze třetí země do členského státu, který umožňuje přistup k uvedené látce v souladu s kterýmkoli ze systémů stanovených v tomto nařízení.

| (14) | V zájmu účinného provádění ustanovení upravujících dovoz prekurzorů výbušnin se členské státy vyzývají, aby zajistily, že na omezení vztahující se na dovoz látek podléhajících omezení podle tohoto nařízení, které nesmějí být zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, budou upozorněni mezinárodní cestující. Ze stejného důvodu se členské státy rovněž vyzývají, aby zajistily povědomí široké veřejnosti o tom, že se uvedená omezení vztahují také na malé zásilky určené soukromým osobám a na zásilky objednané na dálku konečnými spotřebiteli. |
| --- | --- |

(14)

V zájmu účinného provádění ustanovení upravujících dovoz prekurzorů výbušnin se členské státy vyzývají, aby zajistily, že na omezení vztahující se na dovoz látek podléhajících omezení podle tohoto nařízení, které nesmějí být zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, budou upozorněni mezinárodní cestující. Ze stejného důvodu se členské státy rovněž vyzývají, aby zajistily povědomí široké veřejnosti o tom, že se uvedená omezení vztahují také na malé zásilky určené soukromým osobám a na zásilky objednané na dálku konečnými spotřebiteli.

| (15) | S ohledem na význam minimalizace správní zátěže malých a středních podniků by informace, které členské státy poskytují průmyslu, zejména malým a středním podnikům, mohly být hodnotným prostředkem k usnadnění dodržování tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(15)

S ohledem na význam minimalizace správní zátěže malých a středních podniků by informace, které členské státy poskytují průmyslu, zejména malým a středním podnikům, mohly být hodnotným prostředkem k usnadnění dodržování tohoto nařízení.

| (16) | Jelikož by bylo nepřiměřené zakázat používání prekurzorů výbušnin v profesionálních činnostech, měla by se omezení týkající se zpřístupňování, dovozu, držení a používání prekurzorů výbušnin vztahovat pouze na širokou veřejnost. Vzhledem k obecným cílům tohoto nařízení je však vhodné zřídit mechanismus podávání zpráv, který se bude vztahovat na profesionální uživatele v celém dodavatelském řetězci i na osoby z řad široké veřejnosti účastnící se transakcí, které lze s ohledem na jejich povahu nebo rozsah považovat za podezřelé. Za tímto účelem by měly členské státy zřídit národní kontaktní místa pro oznamování podezřelých transakcí. |
| --- | --- |

(16)

Jelikož by bylo nepřiměřené zakázat používání prekurzorů výbušnin v profesionálních činnostech, měla by se omezení týkající se zpřístupňování, dovozu, držení a používání prekurzorů výbušnin vztahovat pouze na širokou veřejnost. Vzhledem k obecným cílům tohoto nařízení je však vhodné zřídit mechanismus podávání zpráv, který se bude vztahovat na profesionální uživatele v celém dodavatelském řetězci i na osoby z řad široké veřejnosti účastnící se transakcí, které lze s ohledem na jejich povahu nebo rozsah považovat za podezřelé. Za tímto účelem by měly členské státy zřídit národní kontaktní místa pro oznamování podezřelých transakcí.

| (17) | Různé transakce týkající se prekurzorů výbušnin mohou být považovány za podezřelé, a proto by měly být oznámeny. Je tomu tak například v situacích, kdy potenciální zákazník (profesionální nebo soukromý) zjevně není schopen jasně popsat zamýšlené použití, zjevně není obeznámen se zamýšleným použitím nebo je není s to věrohodně vysvětlit, hodlá zakoupit neobvyklá množství, neobvyklé koncentrace nebo neobvyklé kombinace látek, není ochoten předložit průkaz totožnosti nebo uvést místo bydliště nebo trvá na neobvyklém způsobu platby včetně platby vysokých částek v hotovosti. Hospodářské subjekty by měly mít možnost vyhradit si právo takovou transakci odmítnout. |
| --- | --- |

(17)

Různé transakce týkající se prekurzorů výbušnin mohou být považovány za podezřelé, a proto by měly být oznámeny. Je tomu tak například v situacích, kdy potenciální zákazník (profesionální nebo soukromý) zjevně není schopen jasně popsat zamýšlené použití, zjevně není obeznámen se zamýšleným použitím nebo je není s to věrohodně vysvětlit, hodlá zakoupit neobvyklá množství, neobvyklé koncentrace nebo neobvyklé kombinace látek, není ochoten předložit průkaz totožnosti nebo uvést místo bydliště nebo trvá na neobvyklém způsobu platby včetně platby vysokých částek v hotovosti. Hospodářské subjekty by měly mít možnost vyhradit si právo takovou transakci odmítnout.

| (18) | Vzhledem k obecným cílům tohoto nařízení se příslušné orgány vyzývají, aby informovaly příslušné národní kontaktní místo o každém zamítnutí žádosti o povolení, pokud se zamítnutí zakládá na oprávněných důvodech k pochybnostem o legitimní povaze zamýšleného použití nebo o záměrech uživatele. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby informovaly národní kontaktní místo o pozastavení nebo zrušení povolení. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k obecným cílům tohoto nařízení se příslušné orgány vyzývají, aby informovaly příslušné národní kontaktní místo o každém zamítnutí žádosti o povolení, pokud se zamítnutí zakládá na oprávněných důvodech k pochybnostem o legitimní povaze zamýšleného použití nebo o záměrech uživatele. Příslušné orgány se rovněž vyzývají, aby informovaly národní kontaktní místo o pozastavení nebo zrušení povolení.

| (19) | V zájmu předcházení a odhalování případného nedovoleného používání prekurzorů výbušnin je žádoucí, aby národní kontaktní místa vedla záznamy o oznámených podezřelých transakcích a aby příslušné orgány přijaly opatření nezbytná k vyšetření konkrétních okolností, včetně toho, zda je příslušná hospodářská činnost, kterou vykonává profesionální uživatel zúčastněný na podezřelé transakci, skutečná. |
| --- | --- |

(19)

V zájmu předcházení a odhalování případného nedovoleného používání prekurzorů výbušnin je žádoucí, aby národní kontaktní místa vedla záznamy o oznámených podezřelých transakcích a aby příslušné orgány přijaly opatření nezbytná k vyšetření konkrétních okolností, včetně toho, zda je příslušná hospodářská činnost, kterou vykonává profesionální uživatel zúčastněný na podezřelé transakci, skutečná.

| (20) | Kdykoliv je to možné, měly by být stanoveny mezní hodnoty koncentrací, při jejichž překročení je přístup k určitým prekurzorům výbušnin omezen, přičemž pro některé jiné prekurzory výbušnin by mělo být stanoveno pouze oznamování podezřelých transakcí. Kritéria určující, která opatření by se měla uplatnit na které prekurzory výbušnin, zahrnují míru hrozby spojované s dotčeným prekurzorem výbušnin, objem obchodu s dotčeným prekurzorem výbušnin a možnost stanovit úroveň koncentrace, pod kterou by prekurzor výbušnin mohl být nadále používán k legitimním účelům, pro které je zpřístupněn. Uvedenými kritérii by se měla řídit i další opatření, která mohou být přijata ohledně prekurzorů výbušnin, které v současnosti nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Kdykoliv je to možné, měly by být stanoveny mezní hodnoty koncentrací, při jejichž překročení je přístup k určitým prekurzorům výbušnin omezen, přičemž pro některé jiné prekurzory výbušnin by mělo být stanoveno pouze oznamování podezřelých transakcí. Kritéria určující, která opatření by se měla uplatnit na které prekurzory výbušnin, zahrnují míru hrozby spojované s dotčeným prekurzorem výbušnin, objem obchodu s dotčeným prekurzorem výbušnin a možnost stanovit úroveň koncentrace, pod kterou by prekurzor výbušnin mohl být nadále používán k legitimním účelům, pro které je zpřístupněn. Uvedenými kritérii by se měla řídit i další opatření, která mohou být přijata ohledně prekurzorů výbušnin, které v současnosti nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.

| (21) | Je technicky nemožné stanovit mezní hodnoty koncentrací hexaminu v palivových tabletách. Kromě toho existuje řada legitimních způsobů využití kyseliny sírové, acetonu, dusičnanu draselného, dusičnanu sodného, dusičnanu vápenatého a dusičnanu vápenatoamonného. Nařízení, jež by na úrovni Unie omezovalo prodej těchto látek široké veřejnosti, by vedlo k nepřiměřeně vysokým správním nákladům a nákladům spojeným s jeho dodržováním, a to pro spotřebitele, veřejné orgány i podniky. Vzhledem k cílům tohoto nařízení by však měla být přijata opatření, která zjednoduší oznamování podezřelých transakcí u hexaminových palivových tablet a dalších prekurzorů výbušnin, pro něž neexistují vhodné a bezpečné alternativy. |
| --- | --- |

(21)

Je technicky nemožné stanovit mezní hodnoty koncentrací hexaminu v palivových tabletách. Kromě toho existuje řada legitimních způsobů využití kyseliny sírové, acetonu, dusičnanu draselného, dusičnanu sodného, dusičnanu vápenatého a dusičnanu vápenatoamonného. Nařízení, jež by na úrovni Unie omezovalo prodej těchto látek široké veřejnosti, by vedlo k nepřiměřeně vysokým správním nákladům a nákladům spojeným s jeho dodržováním, a to pro spotřebitele, veřejné orgány i podniky. Vzhledem k cílům tohoto nařízení by však měla být přijata opatření, která zjednoduší oznamování podezřelých transakcí u hexaminových palivových tablet a dalších prekurzorů výbušnin, pro něž neexistují vhodné a bezpečné alternativy.

| (22) | Jeden ze způsobů, jak získat výchozí materiály pro nedovolenou výrobu výbušnin, představují krádeže prekurzorů výbušnin. Je tedy vhodné stanovit oznamovací povinnost pro významné krádeže a zmizení látek podléhajících opatřením podle tohoto nařízení. V zájmu snazšího vypátrání pachatelů a za účelem upozornění příslušných orgánů v dalších členských státech na možné hrozby se národní kontaktní místa vyzývají, aby případně využívala systém včasného varování Europolu. |
| --- | --- |

(22)

Jeden ze způsobů, jak získat výchozí materiály pro nedovolenou výrobu výbušnin, představují krádeže prekurzorů výbušnin. Je tedy vhodné stanovit oznamovací povinnost pro významné krádeže a zmizení látek podléhajících opatřením podle tohoto nařízení. V zájmu snazšího vypátrání pachatelů a za účelem upozornění příslušných orgánů v dalších členských státech na možné hrozby se národní kontaktní místa vyzývají, aby případně využívala systém včasného varování Europolu.

| (23) | Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce použitelné v případě porušení tohoto nařízení. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(23)

Členské státy by měly stanovit pravidla pro sankce použitelné v případě porušení tohoto nařízení. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.

| (24) | Podle přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4) je zakázáno poskytovat osobám z řad široké veřejnosti dusičnan amonný, který by mohl být snadno zneužit jako prekurzor výbušniny. Je však povoleno dodávat dusičnan amonný určitým profesionálním uživatelům, zejména zemědělcům. Tyto dodávky by tedy měly podléhat mechanismu pro oznamování podezřelých transakcí stanovenému tímto nařízením, neboť v nařízení (ES) č. 1907/2006 neexistuje srovnatelný požadavek. |
| --- | --- |

(24)

Podle přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4) je zakázáno poskytovat osobám z řad široké veřejnosti dusičnan amonný, který by mohl být snadno zneužit jako prekurzor výbušniny. Je však povoleno dodávat dusičnan amonný určitým profesionálním uživatelům, zejména zemědělcům. Tyto dodávky by tedy měly podléhat mechanismu pro oznamování podezřelých transakcí stanovenému tímto nařízením, neboť v nařízení (ES) č. 1907/2006 neexistuje srovnatelný požadavek.

| (25) | Toto nařízení vyžaduje v případě podezřelých transakcí zpracování osobních údajů a jejich další zpřístupnění třetím stranám. Toto zpracovávání a zpřístupnění závažným způsobem zasahuje do základního práva na soukromý život a do práva na ochranu osobních údajů. Zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5). V souladu s tím je třeba zajistit řádné dodržování základního práva na ochranu osobních údajů jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány při uplatňování tohoto nařízení. Zejména zpracovávání osobních údajů vyžadované pro povolení, registraci transakcí a oznámení podezřelých transakcí by mělo probíhat v souladu se směrnicí 95/46/ES a s obecnými zásadami ochrany údajů, včetně zásad minimalizace údajů, omezení účelu, proporcionality a nezbytnosti a s požadavkem náležitě respektovat práva subjektu údajů na přístup k údajům, jejich opravu a vymazání. |
| --- | --- |

(25)

Toto nařízení vyžaduje v případě podezřelých transakcí zpracování osobních údajů a jejich další zpřístupnění třetím stranám. Toto zpracovávání a zpřístupnění závažným způsobem zasahuje do základního práva na soukromý život a do práva na ochranu osobních údajů. Zpracování osobních údajů prováděné v rámci tohoto nařízení se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (5). V souladu s tím je třeba zajistit řádné dodržování základního práva na ochranu osobních údajů jednotlivců, jejichž osobní údaje jsou zpracovávány při uplatňování tohoto nařízení. Zejména zpracovávání osobních údajů vyžadované pro povolení, registraci transakcí a oznámení podezřelých transakcí by mělo probíhat v souladu se směrnicí 95/46/ES a s obecnými zásadami ochrany údajů, včetně zásad minimalizace údajů, omezení účelu, proporcionality a nezbytnosti a s požadavkem náležitě respektovat práva subjektu údajů na přístup k údajům, jejich opravu a vymazání.

| (26) | Volba látek používaných teroristy a dalšími zločinci k nedovolené výrobě výbušnin se může rychle měnit. Mělo by tedy být možné do režimu stanoveného tímto nařízením zahrnout další látky, pokud je to nutné z důvodu naléhavosti. |
| --- | --- |

(26)

Volba látek používaných teroristy a dalšími zločinci k nedovolené výrobě výbušnin se může rychle měnit. Mělo by tedy být možné do režimu stanoveného tímto nařízením zahrnout další látky, pokud je to nutné z důvodu naléhavosti.

| (27) | Za účelem zohlednění vývoje způsobů zneužívání látek jako prekurzorů výbušnin a za podmínky, že proběhne řádná konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem zohlednit potenciálně významný dopad na hospodářské subjekty, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny mezních hodnot koncentrací, při jejichž překročení se určité látky podléhající omezení podle tohoto nařízení nemají zpřístupňovat široké veřejnosti, a doplnění seznamu o další látky, u nichž mají být oznamovány podezřelé transakce. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě. |
| --- | --- |

(27)

Za účelem zohlednění vývoje způsobů zneužívání látek jako prekurzorů výbušnin a za podmínky, že proběhne řádná konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem zohlednit potenciálně významný dopad na hospodářské subjekty, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny mezních hodnot koncentrací, při jejichž překročení se určité látky podléhající omezení podle tohoto nařízení nemají zpřístupňovat široké veřejnosti, a doplnění seznamu o další látky, u nichž mají být oznamovány podezřelé transakce. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.

| (28) | Komise by měla neustále přehodnocovat seznam látek, které se nemají zpřístupňovat široké veřejnosti při překročení určitých mezních hodnot koncentrací, a seznam látek, u nichž mají být oznamovány podezřelé transakce. V odůvodněných případech by Komise měla vypracovat legislativní návrhy v souladu s řádným legislativním postupem, aby byly v prvním seznamu doplněny nebo zrušeny určité položky, nebo aby byly v druhém seznamu určité položky zrušeny, za účelem zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin. |
| --- | --- |

(28)

Komise by měla neustále přehodnocovat seznam látek, které se nemají zpřístupňovat široké veřejnosti při překročení určitých mezních hodnot koncentrací, a seznam látek, u nichž mají být oznamovány podezřelé transakce. V odůvodněných případech by Komise měla vypracovat legislativní návrhy v souladu s řádným legislativním postupem, aby byly v prvním seznamu doplněny nebo zrušeny určité položky, nebo aby byly v druhém seznamu určité položky zrušeny, za účelem zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin.

| (29) | Měla by být stanovena ochranná doložka upravující přiměřený postup na úrovni Unie pro případy, kdy některý členský stát nabude důvodné podezření, že by určité látky, které ještě nejsou zařazeny na seznamu podle tohoto nařízení, mohly být použity pro nedovolenou výrobu výbušnin. |
| --- | --- |

(29)

Měla by být stanovena ochranná doložka upravující přiměřený postup na úrovni Unie pro případy, kdy některý členský stát nabude důvodné podezření, že by určité látky, které ještě nejsou zařazeny na seznamu podle tohoto nařízení, mohly být použity pro nedovolenou výrobu výbušnin.

| (30) | S přihlédnutím ke specifickým rizikům, jež má toto nařízení řešit, je dále vhodné umožnit členským státům, aby za určitých okolností přijaly ochranná opatření vztahující se rovněž na látky, které již podléhají opatřením podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(30)

S přihlédnutím ke specifickým rizikům, jež má toto nařízení řešit, je dále vhodné umožnit členským státům, aby za určitých okolností přijaly ochranná opatření vztahující se rovněž na látky, které již podléhají opatřením podle tohoto nařízení.

| (31) | Vzhledem k požadavkům kladeným tímto nařízením na informace, které mají být poskytnuty Komisi a členským státům, by bylo nevhodné, aby uvedená nová ochranná opatření podléhala režimu stanovenému ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (6), a to bez ohledu na to, zda se vztahují na látky již podléhající opatřením podle tohoto nařízení nebo na látky, které omezení nepodléhají. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem k požadavkům kladeným tímto nařízením na informace, které mají být poskytnuty Komisi a členským státům, by bylo nevhodné, aby uvedená nová ochranná opatření podléhala režimu stanovenému ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (6), a to bez ohledu na to, zda se vztahují na látky již podléhající opatřením podle tohoto nařízení nebo na látky, které omezení nepodléhají.

| (32) | S ohledem na cíle tohoto nařízení a s přihlédnutím k dopadům, jež toto nařízení může mít na bezpečnost občanů i na vnitřní trh, by Komise měla na základě průběžných jednání Stálého výboru pro prekurzory předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jakýchkoli problémech, jež vyvstanou při uplatňování tohoto nařízení, a o patřičnosti a proveditelnosti rozšíření jeho oblasti působnosti jak s ohledem na pokrytí profesionálních uživatelů, tak i s ohledem na ustanovení o oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží látek, které, ačkoliv nepodléhají opatřením podle tohoto nařízení, byly určeny jako látky použité pro nedovolenou výrobu výbušnin (nezařazené prekurzory výbušnin). Komise by kromě toho měla s ohledem na příslušné zkušenosti získané členskými státy a po zvážení nákladů a přínosů předložit zprávu, v níž posoudí, zda je vzhledem k ohrožení veřejné bezpečnosti žádoucí a proveditelné systém dále posílit a harmonizovat. V rámci přezkumu by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu pojednávající o možnostech přesunu ustanovení o dusičnanu amonném z nařízení (ES) č. 1907/2006 do tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(32)

S ohledem na cíle tohoto nařízení a s přihlédnutím k dopadům, jež toto nařízení může mít na bezpečnost občanů i na vnitřní trh, by Komise měla na základě průběžných jednání Stálého výboru pro prekurzory předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jakýchkoli problémech, jež vyvstanou při uplatňování tohoto nařízení, a o patřičnosti a proveditelnosti rozšíření jeho oblasti působnosti jak s ohledem na pokrytí profesionálních uživatelů, tak i s ohledem na ustanovení o oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží látek, které, ačkoliv nepodléhají opatřením podle tohoto nařízení, byly určeny jako látky použité pro nedovolenou výrobu výbušnin (nezařazené prekurzory výbušnin). Komise by kromě toho měla s ohledem na příslušné zkušenosti získané členskými státy a po zvážení nákladů a přínosů předložit zprávu, v níž posoudí, zda je vzhledem k ohrožení veřejné bezpečnosti žádoucí a proveditelné systém dále posílit a harmonizovat. V rámci přezkumu by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu pojednávající o možnostech přesunu ustanovení o dusičnanu amonném z nařízení (ES) č. 1907/2006 do tohoto nařízení.

| (33) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž omezení přístupu široké veřejnosti k prekurzorům výbušnin, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu omezení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle. |
| --- | --- |

(33)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž omezení přístupu široké veřejnosti k prekurzorům výbušnin, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu omezení lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle.

| (34) | Evropský inspektor ochrany údajů v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) vydal stanovisko (8). |
| --- | --- |

(34)

Evropský inspektor ochrany údajů v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) vydal stanovisko (8).

| (35) | Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie, zejména ochranu osobních údajů, svobodu podnikání, právo na vlastnictví a zásadu nediskriminace. Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami, |
| --- | --- |

(35)

Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uvedené zejména v Listině základních práv Evropské unie, zejména ochranu osobních údajů, svobodu podnikání, právo na vlastnictví a zásadu nediskriminace. Členské státy by měly toto nařízení uplatňovat v souladu s těmito právy a zásadami,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví harmonizovaná pravidla týkající se zpřístupňování, dovozu, držení a použití látek nebo směsí, které by mohly být zneužity k nedovolené výrobě výbušnin, a to s cílem omezit jejich dostupnost pro širokou veřejnost a zajistit náležité oznamování podezřelých transakcí v rámci celého dodavatelského řetězce.

Tímto nařízením nejsou dotčena jiná přísnější ustanovení práva Unie týkající se látek uvedených v příloze.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení se vztahuje na látky uvedené v přílohách a na směsi či látky, které je obsahují.

2.   Toto nařízení se nevztahuje na:

| a) | předměty ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

a)

předměty ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (ES) č. 1907/2006;

| b) | pyrotechnické výrobky ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/23/ES ze dne 23. května 2007 o uvádění pyrotechnických výrobků na trh (9), pyrotechnické výrobky, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny k nekomerčnímu využití u ozbrojených sil, donucovacích orgánů nebo hasičských sborů, pyrotechnická zařízení spadající do působnosti směrnice Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení (10), pyrotechnické výrobky určené pro použití v leteckém a kosmickém průmyslu nebo kapsle určené pro hračky; |
| --- | --- |

b)

pyrotechnické výrobky ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/23/ES ze dne 23. května 2007 o uvádění pyrotechnických výrobků na trh (9), pyrotechnické výrobky, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny k nekomerčnímu využití u ozbrojených sil, donucovacích orgánů nebo hasičských sborů, pyrotechnická zařízení spadající do působnosti směrnice Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení (10), pyrotechnické výrobky určené pro použití v leteckém a kosmickém průmyslu nebo kapsle určené pro hračky;

| c) | léčivé přípravky zpřístupněné zákonným způsobem osobě z řad široké veřejnosti na základě lékařského předpisu v souladu s příslušným vnitrostátním právem. |
| --- | --- |

c)

léčivé přípravky zpřístupněné zákonným způsobem osobě z řad široké veřejnosti na základě lékařského předpisu v souladu s příslušným vnitrostátním právem.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „látkou“ látka ve smyslu čl. 3 bodu 1 nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

1)

„látkou“ látka ve smyslu čl. 3 bodu 1 nařízení (ES) č. 1907/2006;

| 2) | „směsí“ směs ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

2)

„směsí“ směs ve smyslu čl. 3 bodu 2 nařízení (ES) č. 1907/2006;

| 3) | „předmětem“ předmět ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (ES) č. 1907/2006; |
| --- | --- |

3)

„předmětem“ předmět ve smyslu čl. 3 bodu 3 nařízení (ES) č. 1907/2006;

| 4) | „zpřístupněním“ jakékoli dodání, za úplatu nebo bezplatné; |
| --- | --- |

4)

„zpřístupněním“ jakékoli dodání, za úplatu nebo bezplatné;

| 5) | „dovozem“ akt, jímž je určitá látka dopravena na území některého členského státu, ať již z jiného členského státu, nebo ze třetí země; |
| --- | --- |

5)

„dovozem“ akt, jímž je určitá látka dopravena na území některého členského státu, ať již z jiného členského státu, nebo ze třetí země;

| 6) | „použitím“ zpracování, formování, skladování, úprava nebo míchání, včetně výroby předmětu, nebo jakékoli jiné využití; |
| --- | --- |

6)

„použitím“ zpracování, formování, skladování, úprava nebo míchání, včetně výroby předmětu, nebo jakékoli jiné využití;

| 7) | „osobou z řad široké veřejnosti“ fyzická osoba, jež jedná za účelem nevztahujícím se k její obvyklé obchodní, podnikatelské či profesní činnosti; |
| --- | --- |

7)

„osobou z řad široké veřejnosti“ fyzická osoba, jež jedná za účelem nevztahujícím se k její obvyklé obchodní, podnikatelské či profesní činnosti;

| 8) | „podezřelou transakcí“ jakákoliv transakce týkající se látek uvedených v přílohách nebo směsí či látek, které je obsahují, včetně transakcí, jichž se účastní profesionální uživatelé, pokud existují oprávněné důvody pro podezření, že je daná látka nebo směs určena pro nedovolenou výrobu výbušnin; |
| --- | --- |

8)

„podezřelou transakcí“ jakákoliv transakce týkající se látek uvedených v přílohách nebo směsí či látek, které je obsahují, včetně transakcí, jichž se účastní profesionální uživatelé, pokud existují oprávněné důvody pro podezření, že je daná látka nebo směs určena pro nedovolenou výrobu výbušnin;

| 9) | „hospodářským subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob či subjektů, která na trh dodává produkty nebo poskytuje služby; |
| --- | --- |

9)

„hospodářským subjektem“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba nebo veřejný subjekt nebo skupina těchto osob či subjektů, která na trh dodává produkty nebo poskytuje služby;

| 10) | „prekurzorem výbušnin podléhajícím omezení“ látka uvedená v příloze I v koncentraci vyšší, než je odpovídající mezní hodnota v ní stanovená, stejně jako směs a jiná látka, ve které je taková látka uvedená v příloze obsažena v koncentraci vyšší, než je odpovídající mezní hodnota. |
| --- | --- |

10)

„prekurzorem výbušnin podléhajícím omezení“ látka uvedená v příloze I v koncentraci vyšší, než je odpovídající mezní hodnota v ní stanovená, stejně jako směs a jiná látka, ve které je taková látka uvedená v příloze obsažena v koncentraci vyšší, než je odpovídající mezní hodnota.

Článek 4

Zpřístupnění, dovoz, držení a použití

1.   Prekurzory výbušnin podléhající omezení nesmějí být zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti ani nesmějí být těmito osobami dováženy, drženy nebo používány.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 může členský stát zachovat nebo vytvořit režim povolování umožňující, aby byly prekurzory výbušnin podléhající omezení zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, jimi drženy nebo používány, jestliže osoby z řad široké veřejnosti obdrží a na požádání předloží povolení pro jejich nabytí, držení nebo použití, vydané v souladu s článkem 7 příslušným orgánem členského státu, v němž mají být tyto prekurzory výbušnin podléhající omezení nabyty, drženy nebo používány.

3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 může členský stát zachovat nebo vytvořit registrační režim umožňující, aby byly následující prekurzory výbušnin podléhající omezení zpřístupňovány osobám z řad široké veřejnosti, jimi drženy nebo používány, jestliže hospodářský subjekt, který je zpřístupňuje, zaregistruje každou transakci v souladu s podrobnými pravidly stanovenými v článku 8:

| a) | peroxid vodíku (č. CAS 7722-84-1) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 35 % hmotnostních; |
| --- | --- |

a)

peroxid vodíku (č. CAS 7722-84-1) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 35 % hmotnostních;

| b) | nitrometan (č. CAS 75-52-5) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 40 % hmotnostních; |
| --- | --- |

b)

nitrometan (č. CAS 75-52-5) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 40 % hmotnostních;

| c) | kyselina dusičná (č. CAS 7697-37-2) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 10 % hmotnostních. |
| --- | --- |

c)

kyselina dusičná (č. CAS 7697-37-2) v koncentracích vyšších, než je mezní hodnota stanovená v příloze I, ale ne vyšších než 10 % hmotnostních.

4.   Členské státy oznámí Komisi veškerá opatření, která přijmou za účelem provádění některého z režimů stanovených v odstavcích 2 a 3. V oznámení se stanoví prekurzory výbušnin podléhající omezení, pro které daný členský stát poskytuje výjimku.

5.   Komise zveřejní seznam opatření oznámených členskými státy podle odstavce 4.

6.   Má-li osoba z řad široké veřejnosti v úmyslu dovézt prekurzor výbušnin podléhající omezení na území členského státu, který uplatňuje výjimku z odstavce 1 v tom smyslu, že používá režim povolování podle odstavce 2 nebo registrační režim podle odstavce 3 nebo článku 17, musí tato osoba získat a na požádání příslušného orgánu předložit povolení vydané v souladu s pravidly stanovenými v článku 7, které je platné v tomto členském státě.

7.   Hospodářský subjekt, který zpřístupňuje prekurzor výbušnin podléhající omezení osobě z řad široké veřejnosti podle odstavce 2, musí pro každou transakci požadovat předložení povolení nebo, pokud jej zpřístupňuje podle odstavce 3, uchovat záznam o transakci v souladu s režimem zavedeným členským státem, v němž se prekurzor výbušnin podléhající omezení zpřístupňuje.

Článek 5

Označování

Hospodářský subjekt, který má v úmyslu zpřístupňovat prekurzory výbušnin podléhající omezení osobě z řad široké veřejnosti, zajistí buď připevněním příslušného označení, nebo ověřením, že příslušné označení je na obal připevněno, aby na balení bylo jasně uvedeno, že pořízení, držení nebo použití tohoto prekurzoru výbušnin podléhajícího omezení osobami z řad široké veřejnosti podléhá omezení, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 1, 2 a 3.

Článek 6

Volný pohyb

Aniž je dotčen čl. 1 druhý pododstavec a článek 13, a není-li v tomto nařízení nebo v jiných právních aktech Unie stanoveno jinak, nesmějí členské státy z důvodů souvisejících se zamezením nedovolené výrobě výbušnin zakazovat či omezovat zpřístupňování nebo takovému zpřístupňování bránit v případě:

| a) | látek uvedených v příloze I v koncentracích ne vyšších, než jsou mezní hodnoty tam stanovené, nebo |
| --- | --- |

a)

látek uvedených v příloze I v koncentracích ne vyšších, než jsou mezní hodnoty tam stanovené, nebo

| b) | látek uvedených v příloze II. |
| --- | --- |

b)

látek uvedených v příloze II.

Článek 7

Povolení

1.   Každý členský stát, který vydává povolení osobám z řad široké veřejnosti s oprávněným zájmem nabýt, dovézt, držet, nebo používat prekurzory výbušnin podléhající omezení, stanoví pravidla pro udělování povolení podle čl. 4 odst. 2 a 6. Při posuzování, zda povolení udělit, přihlíží příslušný orgán členského státu ke všem významným okolnostem, a zejména k oprávněnosti zamýšleného použití látky. Udělení povolení musí být zamítnuto, existují-li oprávněné důvody k pochybnostem ohledně oprávněnosti zamýšleného použití nebo ohledně záměru uživatele danou látku nebo látky používat k legitimnímu účelu.

2.   Příslušný orgán může zvolit způsob omezení platnosti povolení tím, že povolí jednorázové nebo vícenásobné použití na dobu nepřekračující tři roky. Příslušný orgán může držiteli povolení uložit, aby do stanovené doby skončení platnosti povolení prokazoval, že jsou stále splněny podmínky, za nichž bylo povolení uděleno. Povolení musí uvádět prekurzory výbušnin podléhající omezení, pro které je uděleno.

3.   Příslušné orgány mohou od žadatelů požadovat, aby za žádost o povolení zaplatili poplatek. Tento poplatek nepřevyšuje náklady na zpracování žádosti.

4.   Příslušný orgán může povolení pozastavit nebo odebrat, pokud existují oprávněné důvody domnívat se, že podmínky, za nichž bylo povolení uděleno, již nejsou splněny.

5.   Odvolání proti rozhodnutí příslušného orgánu a spory týkající se dodržení podmínek pro povolení projednává příslušný subjekt odpovědný podle vnitrostátního práva.

6.   Povolení udělená příslušnými orgány jednoho členského státu mohou být uznána v ostatních členských státech. Komise po konzultaci se Stálým výborem pro prekurzory vypracuje do 2. září 2014 pokyny týkající se technických náležitostí povolení s cílem usnadnit jejich vzájemné uznávání. Tyto pokyny dále obsahují informace o údajích, které mají být zahrnuty do povolení platných pro dovoz prekurzorů výbušnin podléhajících omezení, včetně návrhu formátu takových povolení.

Článek 8

Registrace transakcí

1.   Za účelem registrace podle čl. 4 odst. 3 se osoby z řad široké veřejnosti musí prokázat úředním průkazem totožnosti.

2.   Registrace musí zahrnovat nejméně tyto údaje:

| a) | jméno, adresu a případně osobní číslo prokazující totožnost osoby z řad široké veřejnosti nebo druh a číslo úředního průkazu totožnosti; |
| --- | --- |

a)

jméno, adresu a případně osobní číslo prokazující totožnost osoby z řad široké veřejnosti nebo druh a číslo úředního průkazu totožnosti;

| b) | název látky nebo směsi, včetně její koncentrace; |
| --- | --- |

b)

název látky nebo směsi, včetně její koncentrace;

| c) | množství látky nebo směsi; |
| --- | --- |

c)

množství látky nebo směsi;

| d) | zamýšlené použití látky nebo směsi podle prohlášení osoby z řad široké veřejnosti; |
| --- | --- |

d)

zamýšlené použití látky nebo směsi podle prohlášení osoby z řad široké veřejnosti;

| e) | datum a místo transakce; |
| --- | --- |

e)

datum a místo transakce;

| f) | podpis osoby z řad široké veřejnosti. |
| --- | --- |

f)

podpis osoby z řad široké veřejnosti.

3.   Registrace se uchovávají po dobu pěti let ode dne uskutečnění transakce. Po uvedenou dobu je registrace na požádání k dispozici příslušným orgánům k provedení kontroly.

4.   Registrace se uchovává na papíře nebo na jiném trvanlivém médiu a je kdykoli k dispozici k provedení kontroly po celou dobu stanovenou v odstavci 3. Veškeré údaje uchovávané v elektronické podobě musí:

| a) | odpovídat co do formátu a obsahu příslušným papírovým dokumentům a |
| --- | --- |

a)

odpovídat co do formátu a obsahu příslušným papírovým dokumentům a

| b) | být kdykoli bezprostředně dostupné po celou dobu stanovenou v odstavci 3. |
| --- | --- |

b)

být kdykoli bezprostředně dostupné po celou dobu stanovenou v odstavci 3.

Článek 9

Oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží

1.   Podezřelé transakce týkající se látek uvedených v přílohách nebo směsí či látek, které je obsahují, musí být oznámeny v souladu s tímto článkem.

2.   Každý členský stát zřídí za účelem oznamování podezřelých transakcí jedno nebo více národních kontaktních míst s jasně určeným telefonním číslem a e-mailovou adresou.

3.   Hospodářské subjekty si mohou vyhradit právo podezřelou transakci odmítnout a oznámí transakci nebo pokus o transakci bez zbytečného odkladu, pokud možno včetně totožnosti zákazníka, národnímu kontaktnímu místu členského státu, v němž se transakce nebo pokus o transakci uskutečnily, pokud mají oprávněné důvody domnívat se, že navrhovaná transakce, která zahrnuje jednu nebo více látek uvedených v přílohách, nebo zahrnuje směsi nebo látky, které je obsahují, je podezřelou transakcí, s ohledem na všechny okolnosti a zejména tehdy, pokud potenciální zákazník:

| a) | zjevně není schopen jasně popsat zamýšlené použití látky nebo směsi; |
| --- | --- |

a)

zjevně není schopen jasně popsat zamýšlené použití látky nebo směsi;

| b) | zjevně není obeznámen se zamýšleným použitím látky nebo směsi, nebo je není s to věrohodně vysvětlit; |
| --- | --- |

b)

zjevně není obeznámen se zamýšleným použitím látky nebo směsi, nebo je není s to věrohodně vysvětlit;

| c) | hodlá zakoupit množství, kombinace nebo koncentrace látek neobvyklé pro soukromé použití; |
| --- | --- |

c)

hodlá zakoupit množství, kombinace nebo koncentrace látek neobvyklé pro soukromé použití;

| d) | není ochoten předložit průkaz totožnosti nebo uvést místo bydliště nebo |
| --- | --- |

d)

není ochoten předložit průkaz totožnosti nebo uvést místo bydliště nebo

| e) | trvá na neobvyklém způsobu platby včetně platby vysokých částek v hotovosti. |
| --- | --- |

e)

trvá na neobvyklém způsobu platby včetně platby vysokých částek v hotovosti.

4.   Hospodářské subjekty rovněž oznámí významná zmizení a krádeže látek uvedených v přílohách a směsí či látek, které je obsahují, národnímu kontaktnímu místu členského státu, kde ke zmizení nebo krádeži došlo.

5.   Pro zjednodušení spolupráce mezi příslušnými orgány a hospodářskými subjekty Komise po konzultaci se Stálým výborem pro prekurzory do 2. září 2014 vypracuje pokyny na pomoc chemickému dodavatelskému řetězci a případně příslušným orgánům. Tyto pokyny poskytnou zejména:

| a) | informace o tom, jak rozpoznávat a oznamovat podezřelé transakce, zejména pokud jde o koncentrace nebo množství látek uvedených v příloze II níže, pod jejichž úrovní není obvykle třeba žádných opatření; |
| --- | --- |

a)

informace o tom, jak rozpoznávat a oznamovat podezřelé transakce, zejména pokud jde o koncentrace nebo množství látek uvedených v příloze II níže, pod jejichž úrovní není obvykle třeba žádných opatření;

| b) | informace o tom, jak rozpoznávat a oznamovat významná zmizení a krádeže; |
| --- | --- |

b)

informace o tom, jak rozpoznávat a oznamovat významná zmizení a krádeže;

| c) | jiné informace, které mohou být považovány za užitečné. |
| --- | --- |

c)

jiné informace, které mohou být považovány za užitečné.

Komise tyto pokyny pravidelně aktualizuje.

6.   Příslušné orgány zajistí, aby byly pokyny podle odstavce 5 pravidelně šířeny způsobem, který příslušné orgány považují za přiměřený cílům pokynů.

Článek 10

Ochrana údajů

Členské státy zajistí, aby bylo zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení prováděno v souladu se směrnicí 95/46/ES. Členské státy zejména zajistí, aby zpracování osobních údajů vyžadované pro udělování povolení podle čl. 4 odst. 2 a 6 a článku 7 tohoto nařízení nebo pro registraci transakcí podle čl. 4 odst. 3 a článků 8 a 17 tohoto nařízení i oznamování podezřelých transakcí podle článku 9 tohoto nařízení probíhalo v souladu se směrnicí 95/46/ES.

Článek 11

Sankce

Členské státy stanoví sankce za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Článek 12

Změny příloh

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 14, pokud jde o změny mezních hodnot v příloze I v rozsahu nezbytném pro zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin nebo na základě výzkumu a zkoušek, a rovněž pokud jde o doplnění dalších látek do přílohy II, je-li to nezbytné k zohlednění vývoje ve zneužívání látek jakožto prekurzorů výbušnin. Komise se v rámci přípravy aktů v přenesené pravomoci vynasnaží konzultovat příslušné zúčastněné strany, zejména z oblasti chemického průmyslu a maloobchodu.

Ve zvláště závažných naléhavých případech v případě náhlé změny v posouzení rizika ohledně zneužití látek k nedovolené výrobě výbušnin se na akty v přenesené pravomoci podle tohoto článku použije postup stanovený v článku 15.

2.   Komise přijme zvláštní akt v přenesené pravomoci ohledně každé změny mezních hodnot v příloze I a každé nové látky doplněné do přílohy II. Každý akt v přenesené pravomoci je založen na analýze prokazující, že v důsledku předmětné změny nehrozí hospodářským subjektům či spotřebitelům neúměrná zátěž, a to s řádným ohledem na cíle, kterých má být dosaženo.

Článek 13

Ochranná doložka

1.   Pokud má členský stát oprávněné důvody domnívat se, že by konkrétní látka, která není uvedena v přílohách, mohla být použita k nedovolené výrobě výbušnin, může omezit nebo zakázat zpřístupňování, držení a používání takovéto látky nebo jakékoli směsi nebo látky, které ji obsahují, nebo může stanovit, že látka podléhá oznamovací povinnosti pro podezřelé transakce podle článku 9.

2.   Pokud má členský stát oprávněné důvody domnívat se, že by konkrétní látka uvedená v příloze I mohla být použita k nedovolené výrobě výbušnin při nižší koncentraci, než jaká odpovídá mezní hodnotě stanovené v příloze I, může dále omezit nebo zakázat zpřístupňování, držení a používání takovéto látky stanovením nižší mezní hodnoty koncentrace.

3.   Pokud má členský stát oprávněné důvody ke stanovení úrovně mezní hodnoty koncentrace, nad kterou by měla látka uvedená v příloze II podléhat omezením vztahujícím se na prekurzory výbušnin podléhající omezení, může omezit nebo zakázat zpřístupňování, držení a používání takovéto látky stanovením maximální povolené koncentrace.

4.   Členský stát, který omezuje nebo zakazuje látky v souladu s odstavci 1, 2 nebo 3, o tom neprodleně informuje Komisi a ostatní členské státy, přičemž uvede důvody tohoto rozhodnutí.

5.   Komise s ohledem na informace sdělené podle odstavce 4 okamžitě posoudí, zda vypracuje změny příloh v souladu s čl. 12 odst. 1 nebo zda vypracuje legislativní návrh na změnu příloh. Dotčený členský stát případně změní nebo zruší svá vnitrostátní opatření, aby zohlednil každou takovouto změnu příloh.

6.   Do 2. června 2013 členské státy oznámí Komisi veškerá vnitrostátní opatření omezující nebo zakazující zpřístupňování, držení a používání látky nebo směsi či látky, které ji obsahují, z důvodu, že by mohla být použita pro nedovolenou výrobu výbušnin.

Článek 14

Výkon přenesení pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku v článku 12 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 1. března 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 12 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 12 vstoupí v platnost pouze, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 15

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody pro použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 14 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

Článek 16

Přechodné ustanovení

Držení a používání prekurzorů výbušnin podléhajících omezení osobami z řad široké veřejnosti je nadále povoleno do 2. března 2016.

Článek 17

Stávající registrační režimy

Členský stát, který ke dni 1. března 2013 má zavedený režim, který vyžaduje, aby hospodářské subjekty registrovaly transakce, jimiž se zpřístupňují osobám z řad široké veřejnosti jeden či více prekurzorů výbušnin podléhajících omezení, může odchylně od čl. 4 odst. 1 nebo 2 používat tento režim v souladu s článkem 8 pro některé z látek uvedených v příloze I nebo pro všechny tyto látky. Pravidla stanovená v čl. 4 odst. 4 až 7 se použijí obdobně.

Článek 18

Přezkum

1.   Do 2. září 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které posoudí:

| a) | veškeré problémy, které vyvstaly v důsledku uplatňování tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

veškeré problémy, které vyvstaly v důsledku uplatňování tohoto nařízení;

| b) | zda je žádoucí a proveditelné dále posílit a harmonizovat systém vzhledem k ohrožení veřejné bezpečnosti způsobenému terorismem a jinou závažnou trestnou činností, po zvážení zkušeností získaných členskými státy při uplatňování tohoto nařízení, včetně případně zjištěných bezpečnostních nedostatků, a s ohledem na náklady a přínosy pro členské státy, hospodářské subjekty a další příslušné zúčastněné strany; |
| --- | --- |

b)

zda je žádoucí a proveditelné dále posílit a harmonizovat systém vzhledem k ohrožení veřejné bezpečnosti způsobenému terorismem a jinou závažnou trestnou činností, po zvážení zkušeností získaných členskými státy při uplatňování tohoto nařízení, včetně případně zjištěných bezpečnostních nedostatků, a s ohledem na náklady a přínosy pro členské státy, hospodářské subjekty a další příslušné zúčastněné strany;

| c) | zda je žádoucí a proveditelné, aby byla rozšířena oblast působnosti tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo profesionální uživatele, a to při zohlednění zátěže, kterou přináší hospodářským subjektům, a s ohledem na cíle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

zda je žádoucí a proveditelné, aby byla rozšířena oblast působnosti tohoto nařízení tak, aby zahrnovalo profesionální uživatele, a to při zohlednění zátěže, kterou přináší hospodářským subjektům, a s ohledem na cíle tohoto nařízení;

| d) | zda je žádoucí a proveditelné zahrnout nezařazené prekurzory výbušnin do ustanovení o oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží. |
| --- | --- |

d)

zda je žádoucí a proveditelné zahrnout nezařazené prekurzory výbušnin do ustanovení o oznamování podezřelých transakcí, zmizení a krádeží.

2.   Do 2. března 2015 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, ve které posoudí možnost převedení příslušných ustanovení týkajících se dusičnanu amonného z nařízení (ES) č. 1907/2006 do tohoto nařízení.

3.   Je-li to vhodné vzhledem ke zprávám uvedeným v odstavcích 1 a 2, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh s ohledem na příslušnou změnu tohoto nařízení.

Článek 19

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 2. září 2014.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předsedkyně

L. CREIGHTON

---

(1)  Úř. věst. C 84, 17.3.2011, s. 25.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2012 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 11. prosince 2012.

2

(3)  Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31.

5

(6)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

6

(7)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. C 101, 1.4.2011, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 154, 14.6.2007, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 46, 17.2.1997, s. 25.

10

---

PŘÍLOHA I

Látky, které se nezpřístupňují osobám z řad široké veřejnosti samostatně ani ve směsích či látkách, které je obsahují, s výjimkou případů, kdy je koncentrace rovná nebo nižší než níže stanovené mezní hodnoty

| Název látky a registrační číslo Chemical Abstract Service
  (č. CAS) | Mezní hodnota | Kód kombinované nomenklatury (KN) pro samostatnou chemicky definovanou sloučeninu, která splňuje požadavky poznámky 1 ke kapitole 28 nebo 29 KN (1) | Kód kombinované nomenklatury (KN) pro směsi bez složek (např. rtuť, drahé kovy nebo kovy vzácných zemin či radioaktivní látky), které by vyžadovaly klasifikaci podle jiného kódu KN (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Peroxid vodíku
  (č. CAS 7722-84-1) | 12 % hmotnostních | 2847 00 00 | 3824 90 97 |
| Nitromethan
  (č. CAS 75-52-5) | 30 % hmotnostních | 2904 20 00 | 3824 90 97 |
| Kyselina dusičná
  (č. CAS 7697-37-2) | 3 % hmotnostních | 2808 00 00 | 3824 90 97 |
| Chlorečnan draselný
  (č. CAS 3811-04-9) | 40 % hmotnostních | 2829 19 00 | 3824 90 97 |
| Chloristan draselný
  (č. CAS 7778-74-7) | 40 % hmotnostních | 2829 90 10 | 3824 90 97 |
| Chlorečnan sodný
  (č. CAS 7775-09-9) | 40 % hmotnostních | 2829 11 00 | 3824 90 97 |
| Chloristan sodný
  (č. CAS 7601-89-0) | 40 % hmotnostních | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Název látky a registrační číslo Chemical Abstract Service

(č. CAS)

Mezní hodnota

Kód kombinované nomenklatury (KN) pro samostatnou chemicky definovanou sloučeninu, která splňuje požadavky poznámky 1 ke kapitole 28 nebo 29 KN (1)

Kód kombinované nomenklatury (KN) pro směsi bez složek (např. rtuť, drahé kovy nebo kovy vzácných zemin či radioaktivní látky), které by vyžadovaly klasifikaci podle jiného kódu KN (1)

Peroxid vodíku

(č. CAS 7722-84-1)

12 % hmotnostních

2847 00 00

3824 90 97

Nitromethan

(č. CAS 75-52-5)

30 % hmotnostních

2904 20 00

3824 90 97

Kyselina dusičná

(č. CAS 7697-37-2)

3 % hmotnostních

2808 00 00

3824 90 97

Chlorečnan draselný

(č. CAS 3811-04-9)

40 % hmotnostních

2829 19 00

3824 90 97

Chloristan draselný

(č. CAS 7778-74-7)

40 % hmotnostních

2829 90 10

3824 90 97

Chlorečnan sodný

(č. CAS 7775-09-9)

40 % hmotnostních

2829 11 00

3824 90 97

Chloristan sodný

(č. CAS 7601-89-0)

40 % hmotnostních

2829 90 10

3824 90 97

---

(1)  Nařízení Komise (ES) č. 948/2009 (Úř. věst. L 287, 31.10.2009, s. 1).

---

PŘÍLOHA II

Látky samostatně nebo ve směsích či v látkách, u nichž se oznamují podezřelé transakce

| Název látky a registrační číslo Chemical Abstract Service
  (č. CAS) | Kód kombinované nomenklatury (KN) pro samostatnou chemicky definovanou sloučeninu, která splňuje požadavky poznámky 1 ke kapitole 28, poznámky 1 ke kapitole 29 nebo poznámky 1 písm. b) ke kapitole 31 KN (1) | Kód kombinované nomenklatury (KN) pro směsi bez složek (např. rtuť, drahé kovy nebo kovy vzácných zemin či radioaktivní látky), které by vyžadovaly klasifikaci podle jiného kódu KN (1) |
| --- | --- | --- |
| Hexamin
  (č. CAS 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |
| Kyselina sírová
  (č. CAS 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |
| Aceton
  (č. CAS 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |
| Dusičnan draselný
  (č. CAS 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |
| Dusičnan sodný
  (č. CAS 7631-99-4) | 3102 50 10 (přírodní) | 3824 90 97 |
| 3102 50 90 (ostatní) | 3824 90 97 |
| Dusičnan vápenatý
  (č. CAS 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |
| Dusičnan vápenatoamonný
  (č. CAS 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |
| Dusičnan amonný
  (č. CAS 6484-52-2) [v koncentraci 16 % hmotnostních dusíku v poměru k dusičnanu amonnému nebo vyšší] | 3102 30 10 (ve vodném roztoku) | 3824 90 97 |
| 3102 30 90 (jiný) |

Název látky a registrační číslo Chemical Abstract Service

(č. CAS)

Kód kombinované nomenklatury (KN) pro samostatnou chemicky definovanou sloučeninu, která splňuje požadavky poznámky 1 ke kapitole 28, poznámky 1 ke kapitole 29 nebo poznámky 1 písm. b) ke kapitole 31 KN (1)

Kód kombinované nomenklatury (KN) pro směsi bez složek (např. rtuť, drahé kovy nebo kovy vzácných zemin či radioaktivní látky), které by vyžadovaly klasifikaci podle jiného kódu KN (1)

Hexamin

(č. CAS 100-97-0)

2921 29 00

3824 90 97

Kyselina sírová

(č. CAS 7664-93-9)

2807 00 10

3824 90 97

Aceton

(č. CAS 67-64-1)

2914 11 00

3824 90 97

Dusičnan draselný

(č. CAS 7757-79-1)

2834 21 00

3824 90 97

Dusičnan sodný

(č. CAS 7631-99-4)

3102 50 10 (přírodní)

3824 90 97

3102 50 90 (ostatní)

3824 90 97

Dusičnan vápenatý

(č. CAS 10124-37-5)

2834 29 80

3824 90 97

Dusičnan vápenatoamonný

(č. CAS 15245-12-2)

3102 60 00

3824 90 97

Dusičnan amonný

(č. CAS 6484-52-2) [v koncentraci 16 % hmotnostních dusíku v poměru k dusičnanu amonnému nebo vyšší]

3102 30 10 (ve vodném roztoku)

3824 90 97

3102 30 90 (jiný)

---

(1)  Nařízení (ES) č. 948/2009.

---

| 9.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 39/12

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 99/2013

ze dne 15. ledna 2013

o evropském statistickém programu na období let 2013 až 2017

(Text s významem pro EHP a Švýcarsko)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“). |
| --- | --- |

(1)

Spolehlivé empirické údaje a statistiky mají zcela zásadní význam pro měření dosaženého pokroku a vyhodnocení účinnosti politik a programů Unie, především v souvislosti se strategií Evropa 2020 popsanou ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010„Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“).

| (2) | Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie. |
| --- | --- |

(2)

Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (2) by měl být vytvořen evropský statistický program (dále jen „víceletý program“), který by stanovil rámec pro financování akcí Unie.

| (3) | Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů. |
| --- | --- |

(3)

Podle nařízení (ES) č. 223/2009 by měl víceletý program poskytnout rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na dobu nepřekračující pět let. Měl by stanovit priority, které se týkají potřeb informací pro účely provádění činností Unie. Tyto potřeby by měly být posuzovány s ohledem na zdroje, které jsou na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni potřebné k poskytnutí požadovaných statistik, a rovněž s ohledem na zatížení respondentů a na náklady, které v této souvislosti respondentům vzniknou, se zvláštním zřetelem na efektivnost nákladů.

| (4) | Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu). |
| --- | --- |

(4)

Evropská statistika by měla být v legislativním rámci víceletého programu vyvíjena, vypracovávána a šířena v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (dále jen „ESS“) mezi statistickým úřadem Unie, kterým je Komise (Eurostat), národními statistickými úřady a jinými vnitrostátními orgány určenými členskými státy (3) (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“). Pro poskytování spolehlivých a vysoce kvalitních statistických údajů má zásadní význam profesionální nezávislost národních statistických úřadů a Komise (Eurostatu).

| (5) | Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem). |
| --- | --- |

(5)

Pro zvýšení kvality evropské statistiky je zcela zásadní užší spolupráce mezi Komisí (Eurostatem) a národními statistickými úřady. Tato užší spolupráce by se měla zaměřit zejména na zajištění další odborné přípravy v oblasti statistických metod a souvisejících záležitostí, na rozvoj a šíření stávajících osvědčených postupů v rámci ESS a na výměnu zaměstnanců mezi členskými státy a Komisí (Eurostatem).

| (6) | Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(6)

Provádění víceletého programu je příležitostí k vytváření harmonizované evropské statistiky s cílem přispívat k vývoji, vypracovávání a šíření společných, srovnatelných a spolehlivých statistických informací na úrovni Unie.

| (7) | Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele. |
| --- | --- |

(7)

Vysoce kvalitní statistiky vyvinuté, vypracované a šířené v rámci víceletého programu jsou zásadní pro rozhodování na základě fakt, měly by být včas k dispozici a měly by přispívat k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a k provádění dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise pro období let 2010–2014, totiž posílená a integrovaná správa ekonomických záležitostí, změna klimatu, reformovaná zemědělská politika, růst a sociální soudržnost, rovnost pohlaví, Evropa občanů a globalizace. Měly by být podporovány prostřednictvím akcí, jež jsou financovány v rámci víceletého programu v případech, kdy Unie může být zdrojem jasné přidané hodnoty, a jejichž cílem je to, aby byly na stejnou úroveň postaveny hospodářské, sociální a environmentální ukazatele.

| (8) | Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů. |
| --- | --- |

(8)

Při vymezování oblastí statistiky, které mají být rozvíjeny, je nutné přihlížet k cílům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (4), které se týkají rozvoje nových modulů environmentálních hospodářských účtů.

| (9) | Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě. |
| --- | --- |

(9)

Mimoto by měly statistické studie věnovat zvláštní pozornost dopadům programů fiskální konsolidace na pracující a na ostatní občany. Statistické údaje by měly být shromažďovány tak, aby byl zřetelný vývoj v jednotlivých členských státech, například vývoj nezaměstnanosti, výše plateb sociálních transferů a jejich změny, počet a kvalita pracovních míst, pracovní mobilita uvnitř členských států, v Unii a mezi Unií a třetími zeměmi a související sociogeografické změny ve struktuře příjmů a odborné přípravě.

| (10) | V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně. |
| --- | --- |

(10)

V posledních letech čelí ESS řadě výzev. Zaprvé, nedostatek vysoce kvalitních vnitrostátních statistik může mít neblahé důsledky pro členské státy i celou Unii. Soustavně přesné a vysoce kvalitní vnitrostátní statistiky vypracované profesionálně nezávislými národními statistickými úřady jsou proto nezbytně nutné pro tvorbu politiky jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni Unie, zejména v souvislosti s mechanismy dohledu v eurozóně.

| (11) | Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

(11)

Zadruhé, soustavně roste poptávka po evropské statistice a tato tendence se v budoucnosti pravděpodobně nezmění. Hospodářská globalizace představuje zvláštní výzvu, která vyžaduje vývoj nových metod měření globálních hodnotových řetězců mezinárodně koordinovaným způsobem, a tím dává k dispozici přesnější údaje o hospodářském růstu a vytváření pracovních míst.

| (12) | Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi. |
| --- | --- |

(12)

Zatřetí, povaha potřeb se neustále mění, a proto je zapotřebí více součinnosti mezi statistickými oblastmi.

| (13) | Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších. |
| --- | --- |

(13)

Začtvrté, pokud budou dostupné údaje vhodným způsobem členěny, bude snazší sledovat účinky hospodářské a finanční krize a dopad prováděných politik na občany, včetně těch nejzranitelnějších.

| (14) | Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví. |
| --- | --- |

(14)

Zapáté, povaha statistik se změnila. Statistiky již nejsou pouze jedním ze zdrojů informací pro účely tvorby politik, nýbrž přímo těžištěm rozhodovacího procesu. Rozhodování založené na faktech vyžaduje statistiku, která splňuje vysoká kritéria kvality spojená s konkrétními účely, jimž slouží, a je stále více zapotřebí komplexních vícerozměrných statistik, které poskytují podklady pro smíšené oblasti politiky. S cílem správně reagovat na požadavky tvorby politik je nutné mít tam, kde je to vhodné, údaje rozčleněné podle pohlaví.

| (15) | Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost. |
| --- | --- |

(15)

Zašesté, na trhu s informacemi se objevují nové subjekty, z nichž některé poskytují informace téměř okamžitě, a prioritou ESS proto bude vysoká kvalita zahrnující včasnost.

| (16) | Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů. |
| --- | --- |

(16)

Zasedmé, situaci dále komplikují rozpočtová omezení na vnitrostátní i unijní úrovni a nutnost dále snižovat zátěž podniků a občanů.

| (17) | Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS. |
| --- | --- |

(17)

Sdělení Komise ze dne 10. srpna 2009 o metodě tvorby statistiky EU: vize pro příští desetiletí a strategie ESS pro jeho provádění se vyslovuje ke všem těmto sedmi výzvám tím, že se zaměřují na přepracování způsobů práce v rámci ESS, aby se zvýšila jeho účinnost a flexibilita. Provádění vedeného sdělení tvoří jádro víceletého programu v rámci společné strategie ESS.

| (18) | Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech. |
| --- | --- |

(18)

Aby byla zajištěna ucelená a kvalitní správa při vývoji, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení, měly by národní statistické úřady a Komise (Eurostat) přijmout veškerá nutná opatření, aby byla zachována důvěra veřejnosti ve statistiky a aby bylo umožněno důslednější prosazování platného Kodexu evropské statistiky a sdělení Komise ze dne 15. dubna 2011 nazvaného „Robustnější řízení kvality evropské statistiky“, při dodržení zásad stanovených v uvedených dokumentech.

| (19) | S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky. |
| --- | --- |

(19)

S cílem lépe sladit omezené zdroje dostupné vnitrostátním a unijním orgánům vypracovávajícím evropské statistiky s rostoucí poptávkou po statistikách by příprava ročních statistických pracovních programů Komise, v nichž je tento víceletý program rozpracován, měla zahrnovat soustavný a důkladný přezkum statistických priorit, které omezí méně důležité požadavky a zjednoduší stávající procesy a zároveň zvýší spolehlivost a zachovají vysoce kvalitní normy oficiálních statistik. V úvahu je třeba vzít rovněž zatížení respondentů, ať už podniků, ústředních, regionálních nebo místních vládních institucí, domácností nebo jednotlivců. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli i tvůrci evropské statistiky.

| (20) | V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu. |
| --- | --- |

(20)

V této souvislosti by mělo být zajištěno přiměřené sdílení finanční zátěže mezi rozpočtem Unie a rozpočty členských států. Navíc k přídělu finančních prostředků stanovenému tímto nařízením by vnitrostátní statistické orgány tudíž měly obdržet odpovídající financování na vnitrostátní úrovni na provádění jednotlivých statistických akcí, o nichž bude rozhodnuto pro účely provádění víceletého programu.

| (21) | S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů. |
| --- | --- |

(21)

S ohledem na zátěž spojenou s dodržováním předpisů, zejména v případě menších členských států, by Komise (Eurostat) měla být schopna členským státům poskytovat technickou podporu i odborné zkušenosti a být jim nápomocna při odstraňování omezení výzkumu i hlavních metodických překážek s cílem zajistit dodržování předpisů a poskytování vysoce kvalitních údajů.

| (22) | Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech. |
| --- | --- |

(22)

Finanční krytí víceletého programu by rovněž mělo být vyčleněno tak, aby pokrylo náklady na zlepšení postupů vytváření vysoce kvalitní evropské statistiky, na kapacity k tomu potřebné a na potřeby odborného vzdělávání statistiků v členských státech.

| (23) | Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek. |
| --- | --- |

(23)

Finanční příspěvky Unie by měly být použity na podporu vývoje, vypracovávání a šíření evropské statistiky podle tohoto nařízení. Měly by mít podobu grantů, veřejných zakázek a jiných intervencí, které jsou zapotřebí pro dosažení cílů víceletého programu. Hlavní metodou, jak zjednodušit grantové řízení, by mělo být používání paušálních částek.

| (24) | Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce. |
| --- | --- |

(24)

Podle článku 15 nařízení (ES) č. 223/2009 by měla být vytvořena odpovídající finanční struktura na podporu sítí spolupráce.

| (25) | Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí. |
| --- | --- |

(25)

Mělo by být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti zemí Evropského sdružení volného obchodu, které se účastní Evropského hospodářského prostoru (dále jen „země EHP/ESVO“), a Švýcarska. Rovněž by mělo být stanoveno, že víceletý program bude otevřen účasti jiných zemí, zejména zemí sousedících s Unií, zemí, které požádaly o členství v Unii, kandidátských zemí a přistupujících zemí.

| (26) | V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií. |
| --- | --- |

(26)

V souvislosti s prováděním víceletého programu by ve vhodných případech měla být podporována spolupráce s třetími zeměmi, které se víceletého programu neúčastní, s ohledem na veškeré související dohody nebo jakékoli plánované dohody mezi těmito zeměmi a Unií.

| (27) | Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků. |
| --- | --- |

(27)

Aby byly roční pracovní programy přijaté Komisí k provádění víceletého programu považovány za rozhodnutí o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (5) (dále jen „finanční nařízení“), musí v nich být stanoveny sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celková částka. Rovněž musí obsahovat popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a indikativní harmonogram provádění. Je žádoucí, aby rovněž stanovily význam sledovaných cílů pro potřeby uživatelů a projektový plán. Pokud jde o granty, měly by obsahovat priority, základní kritéria hodnocení a maximální míru spolufinancování. Roční pracovní programy by měly rovněž obsahovat vhodné ukazatele pro sledování výsledků.

| (28) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(28)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření víceletého programu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.

| (29) | V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele. |
| --- | --- |

(29)

V souladu se zásadou řádného finančního řízení bylo vypracováno hodnocení ex ante, aby se víceletý program zaměřil na potřebu účinnosti a účelnosti při dosahování cílů a aby byla rozpočtová omezení zohledněna již od fáze koncipování víceletého programu. Hodnota a dopad opatření přijatých v rámci víceletého programu by měly být pravidelně sledovány a vyhodnocovány, a to i nezávislými externími hodnotiteli. Pro účely hodnocení víceletého programu byly formulovány měřitelné cíle a vyvinuty ukazatele.

| (30) | Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6). |
| --- | --- |

(30)

Na rok 2013 stanoví toto nařízení pro víceletý program finanční krytí, který představuje pro rozpočtový orgán v ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6).

| (31) | Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(31)

Kromě finančního krytí podle tohoto nařízení by měly jednotlivé statistické akce k provádění víceletého programu, včetně akcí v podobě dohody mezi vnitrostátními statistickými orgány a Komisí (Eurostatem), obdržet v nejvyšší možné míře náležité financování na vnitrostátní úrovni.

| (32) | Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií. |
| --- | --- |

(32)

Základem pro vyčlenění finančních prostředků na víceletý program je posouzení dopadu tohoto nařízení, v němž budou uvedeny úspory pro Unii a členské státy. Úspory vzniknou zejména díky novým metodám vypracovávání evropské statistiky, které jsou výsledkem vývoje v oblasti informačních a komunikačních technologií.

| (33) | Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí. |
| --- | --- |

(33)

Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.

| (34) | S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu. |
| --- | --- |

(34)

S cílem zajistit kontinuitu statistických operací v rámci ESS pro celý kalendářní rok 2013 a za účelem právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení a být použitelné od 1. ledna 2013. Datum použitelnosti tohoto nařízení by mělo zejména odůvodnit odměňování smluvních pracovníků a veškeré činnosti vykonávané podle programu.

| (35) | V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8), |
| --- | --- |

(35)

V souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 byl návrh víceletého programu předložen k předchozímu posouzení Výboru pro ESS, Evropskému statistickému poradnímu výboru zřízenému rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 234/2008/ES (7) a Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance zřízenému rozhodnutím Rady 2006/856/ES (8),

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vytvoření evropského statistického programu

Vytváří se evropský statistický program na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“).

Článek 2

Přidaná hodnota

Program představuje přidanou hodnotu spočívající v tom, že bude zaručeno, že se evropská statistika soustředí na informace nutné k navrhování, provádění, sledování a hodnocení politik Unie. Kromě toho přispívá k účinnému využívání zdrojů tím, že podporuje akce, které důležitým způsobem přispívají k vývoji, vypracovávání a šíření harmonizovaných, srovnatelných, spolehlivých, uživatelsky přívětivých a dostupných statistických informací na základě jednotných norem a společných kritérií kvality stanovených v platném Kodexu evropské statistiky (dále jen „Kodex“) přijatém Výborem pro ESS, zejména kritérií kvality, jimiž jsou relevance, přesnost a spolehlivost, včasnost a dochvilnost, dostupnost a srozumitelnost a soudržnost a srovnatelnost.

Článek 3

Oblast působnosti

1.   Toto nařízení stanoví programový rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky, hlavní oblasti a cíle akcí plánovaných na období let 2013 až 2017, v souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009.

2.   Program se nevztahuje na opatření stanovená programem modernizace evropské statistiky podnikání a obchodu (dále jen „program MEETS“), vytvořeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1297/2008/ES (9), do ukončení programu MEETS dne 31. prosince 2013, ale zahrnuje cíle v oblasti statistiky podnikání a obchodu, které mají být podle plánu provedeny v období od roku 2014 do roku 2017.

Článek 4

Cíle

1.   Obecným cílem programu je, aby byl evropský statistický systém (dále jen „ESS“) i nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.

2.   Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní i unijní úrovni a k zatížení respondentů by měly statistické akce uskutečňované k provádění programu sledovat tyto specifické cíle:

—   cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,

—   cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a kvality,

—   cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a

—   cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.

3.   Obecné a specifické cíle uvedené v odstavcích 1 a 2 jsou dále upřesněny v příloze společně s ukazateli užívanými pro monitorování provádění programu. V souladu s články 13 a 14 nařízení (ES) č. 223/2009 podléhá program podrobnému ročnímu plánování, jehož nedílnou součástí bude mechanismus stanovení priorit. Cílů programu je dosahováno v úzké a koordinované spolupráci v rámci ESS. Součástí programu je rozvoj vhodných nástrojů, jejichž výsledkem je zvýšení kvality a flexibility ESS a zvýšení jeho schopnosti uspokojovat včas potřeby uživatelů. Program rovněž propaguje vývoj spolehlivých ukazatelů schopných řešit výzvy 21. století, jimiž jsou měření environmentální udržitelnosti, kvality života a sociální soudržnosti a sledování hospodářské činnosti v terciárním sektoru a v sociální ekonomice.

Článek 5

Správa, nezávislost, transparentnost a kvalita statistiky

1.   Evropská statistika je vytvářena profesionálně nezávislým a transparentním způsobem.

2.   Program se provádí v souladu se zásadami Kodexu evropské statistiky s cílem vypracovávat a šířit vysoce kvalitní harmonizované a srovnatelné evropské statistiky v souladu s článkem 12 nařízení (ES) č. 223/2009 a zaručit řádné fungování ESS jako celku. Národní statistické úřady a statistický úřad Unie (Komise (Eurostat)) zajišťují prostřednictvím své profesionální nezávislosti, aby byla evropská statistika v souladu s Kodexem.

3.   Národní statistické úřady a jiné vnitrostátní orgány určené členskými státy (dále společně jen „vnitrostátní statistické orgány“) a Komise (Eurostat), které odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky:

| — | usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku, |
| --- | --- |

—

usilují o posílení institucionálního a organizačního prostředí, které podporuje koordinaci, účinnost a důvěryhodnost vnitrostátních statistických orgánů a Komise (Eurostat), jež vypracovávají a šíří evropskou statistiku,

| — | kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů, |
| --- | --- |

—

kladou důraz na statistické zásady stanovené v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009 a na potřeby uživatelů,

| — | uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a |
| --- | --- |

—

uspokojují potřeby institucionálních uživatelů Unie v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a snaží se vyvíjet statistiky, které slouží širokému okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a

| — | spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

—

spolupracují se statistickými orgány na mezinárodní úrovni s cílem podporovat používání mezinárodních pojmů, klasifikací, metod a jiných standardů, a to zejména za účelem zvýšení soudržnosti a srovnatelnosti na celosvětové úrovni.

4.   Každý členský stát zajišťuje, aby jeho procesy vytváření statistik byly standardizovány a v nejvyšší možné míře posíleny auditními mechanismy.

5.   V zájmu transparentnosti zveřejňuje Komise (Eurostat) ve vhodných případech své hodnocení kvality vnitrostátních příspěvků k evropské statistice jako součást zpráv o kvalitě a sledování dodržování předpisů.

6.   Komise (Eurostat) uváží, jakým způsobem zajistit, aby její publikace, a zejména ty dostupné na jejích internetových stránkách, byly pro neodbornou veřejnost srozumitelnější, dále umožní snadný přístup k úplným datovým řadám a používá intuitivní srovnávací grafy, aby byl zvýšen přínos pro občany. Pravidelné aktualizace Komise (Eurostatu) podle možností poskytnou informace o každém členském státě a nabídnou roční, měsíční datové řady a dlouhodobé datové řady, je-li to vhodné a je-li přínos vyšší než náklady vynaložené na shromažďování informací.

Článek 6

Stanovení statistických priorit

1.   Program zajišťuje statistické iniciativy napomáhající rozvoji, provádění a sledování současných politik Unie a poskytuje statistickou podporu významným požadavkům plynoucím z nových politických iniciativ Unie.

2.   Při přípravě ročních pracovních programů uvedených v článku 9 Komise zajišťuje, aby statistické priority byly řádně stanoveny a byly předmětem ročních přezkumů a zpráv. Roční pracovní programy usilují o to, aby byla evropská statistika vytvářena v rámci dostupných zdrojů na vnitrostátní a unijní úrovni. Cílem stanovení priorit je snížit náklady a zatížení vyplývající z nových statistických požadavků omezením statistických požadavků v dosavadních oblastech evropské statistiky a tyto priority jsou sledovány v úzké spolupráci s členskými státy.

3.   Komise zajišťuje vývoj a uplatňování nástrojů ke každoročnímu přezkumu priorit statistických činností s cílem přispět ke snížení nákladů a zatížení poskytovatelů údajů a tvůrců statistik.

4.   Pokud Komise navrhuje nové akce nebo provádí rozsáhlé změny stávajících statistik, řádně tyto akce nebo změny zdůvodní a poskytne informace s údaji od členských států o zatížení respondentů a nákladech na vypracovávání statistik v souladu s čl. 14 odst. 3 nařízení (ES) č. 223/2009.

Článek 7

Financování

1.   Finanční krytí Unie na provádění tohoto programu v roce 2013 se stanoví ve výši 57,3 milionů EUR, které připadají na programové období let 2007 až 2013.

2.   Komise se vyzývá, aby do tří měsíců od přijetí víceletého finančního rámce na období let 2014 až 2020 předložila Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh, kterým se stanoví finanční příděl na období let 2014 až 2017.

3.   Komise provádí finanční podporu Unie v souladu s finančním nařízením.

4.   Komise při přijímání rozhodnutí o ročních rozpočtových prostředcích respektuje výsadní pravomoci rozpočtového orgánu.

Článek 8

Administrativní a technická pomoc

Finanční prostředky na program mohou pokrývat výdaje související s přípravou, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením vyžadovanými k řízení programu a plnění jeho cílů; zejména se jedná o studie, setkání odborníků, výdaje spojené s náhradami pro statistické odborníky, informační a komunikační akce, výdaje na sítě IT, jež se soustředí na zpracování a výměnu informací, a o veškeré ostatní výdaje na technickou a administrativní pomoc, které Komisi vzniknou při řízení programu. Z těchto prostředků lze rovněž financovat technickou pomoc a odborné poradenství poskytované členským státům, které v důsledku zvláštních okolností nejsou schopny vytvářet určité evropské statistiky nebo statistiky požadované kvality.

Článek 9

Roční pracovní programy

Komise k provádění programu přijímá roční pracovní programy, které splňují požadavky článku 17 nařízení (ES) č. 223/2009 a stanoví sledované cíle a očekávané výsledky, v souladu s obecnými a specifickými cíli uvedenými v čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení. Každý roční pracovní program se pro informaci sdělí Evropskému parlamentu.

Článek 10

Druhy intervence

Finanční příspěvky Unie mohou mít formu grantů, veřejných zakázek nebo jakýchkoli jiných intervencí nutných pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2.

Článek 11

Způsobilé akce

1.   Finanční příspěvky Unie podporují akce pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky nutné pro dosažení obecných a specifických cílů uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2. Přednost je dána akcím, které mají vysokou přidanou hodnotu pro Unii v souladu s článkem 2.

2.   Finanční příspěvek na podporu sítí spolupráce v souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 223/2009 může mít formu grantů na určitou akci a může pokrýt až 95 % způsobilých nákladů.

3.   Ve vhodných případech lze udělovat provozní granty na fungování organizací uvedených v čl. 12 odst. 3, které nepřesáhnou 50 % způsobilých nákladů.

4.   Jako příspěvek na výdaje vynaložené členskými státy při provádění akcí založených na sběru údajů lze vyplatit paušální částku za soubor údajů, v rámci kterého mají být Komisi předány úplné výsledky, až do maximální prahové hodnoty vymezené pro každý sběr údajů. Komise stanoví výši této částky s ohledem na složitost daného sběru údajů.

Článek 12

Způsobilí příjemci grantů

1.   V souladu s čl. 128 odst. 1 druhým pododstavcem finančního nařízení lze vnitrostátním statistickým orgánům určeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 223/2009 udělovat granty bez výzvy k předložení návrhů.

2.   Sítě spolupráce mohou zahrnovat příjemce uvedené v odstavci 1 a jiné subjekty bez výzvy k předložení návrhů v souladu s čl. 128 odst. 1 finančního nařízení.

3.   Provozní granty uvedené v čl. 11 odst. 3 lze udělovat organizacím, které splňují obě tato kritéria:

| a) | jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a |
| --- | --- |

a)

jsou neziskové, nezávislé na průmyslových, obchodních a podnikatelských nebo jiných neslučitelných zájmech a jejich hlavním cílem a náplní činnosti je prosazování a podpora provádění Kodexu a zavádění nových metod vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality na úrovni Unie, a

| b) | předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování. |
| --- | --- |

b)

předložily Komisi uspokojivé údaje o svých členech, vnitřních pravidlech a zdrojích financování.

Článek 13

Ochrana finančních zájmů Unie

1.   Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, soustavnými a účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.

2.   Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět kontrolou dokumentů i inspekcemi na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci tohoto nařízení obdrželi finanční prostředky.

Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) provádí ve vhodných případech kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou financovanou podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.

Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol a inspekcí na místě.

Článek 14

Účast třetích zemí v programu

Programu se mohou účastnit:

| a) | země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru; |
| --- | --- |

a)

země EHP/ESVO v souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o Evropském hospodářském prostoru;

| b) | Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a |
| --- | --- |

b)

Švýcarsko, v souladu s podmínkami stanovenými Dohodou ze dne 26. října 2004 mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o spolupráci v oblasti statistiky (11), a

| c) | země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie. |
| --- | --- |

c)

země, na něž se vztahuje evropská politika sousedství, země, které požádaly o členství v Unii, kandidátské země, přistupující země a země západního Balkánu začleněné do procesu stabilizace a přidružení, a to v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách s těmito zeměmi, které stanoví obecné zásady jejich účasti v programech Unie.

Článek 15

Hodnocení a přezkum programu

1.   Po konzultaci s Výborem pro ESS předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 30. června 2015 průběžnou zprávu o pokroku v provádění programu.

2.   Na základě průběžné zprávy o pokroku uvedené v odstavci 1 může Komise nejpozději 31. prosince 2016 a po konzultaci s Výborem pro ESS předložit Evropskému parlamentu a Radě návrh na prodloužení programu na období let 2018 až 2020, přičemž musí být zajištěn soulad s víceletým finančním rámcem na období let 2014 až 2020.

3.   Do 31. prosince 2018 Komise po konzultaci s Výborem pro ESS a s Evropským statistickým poradním výborem předloží Evropskému parlamentu a Radě závěrečnou hodnotící zprávu o provádění programu.

Článek 16

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2013.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předsedkyně

L. CREIGHTON

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 12. prosince 2012 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2012.

1

(2)  Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.

2

(3)  Aniž je dotčen článek 5 Protokolu č. 4 o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

3

(4)  Úř. věst. L 192, 22.7.2011, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 73, 15.3.2008, s. 13.

7

(8)  Úř. věst. L 332, 30.11.2006, s. 21.

8

(9)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 76.

9

(10)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

10

(11)  Úř. věst. L 90, 28.3.2006, s. 2.

11

---

PŘÍLOHA

Statistická infrastruktura a cíle evropského statistického programu na období let 2013 až 2017

Úvod

Provádění politik Unie vyžaduje vysoce kvalitní, srovnatelné a spolehlivé statistické informace o hospodářské a sociální situaci a o stavu životního prostředí v Unii a jejich složkách na celostátní a regionální úrovni. Evropská statistika je pro Evropu rovněž nezbytná tím, že široké veřejnosti i evropským občanům umožňuje chápat demokratický proces a debaty týkající se přítomnosti a budoucnosti Unie a zapojit se do nich.

Evropský statistický program poskytuje legislativní rámec pro vývoj, vypracovávání a šíření evropské statistiky v období let 2013–2017.

Evropská statistika je vyvíjena, vypracovávána a šířena v tomto legislativním rámci v úzké a koordinované spolupráci v rámci evropského statistického systému (ESS).

Statistika vyvinutá, vypracovaná a šířená v rámci evropského statistického programu na období let 2013 až 2017 (dále jen „program“) přispívá k provádění politik Unie, uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie a strategii Evropa 2020, a příslušných stěžejních iniciativ a dalších politik, jimiž se zabývají strategické priority Komise.

Vzhledem k tomu, že program je víceletý a probíhá po dobu pěti let a že cílem ESS je udržet svou úlohu klíčového subjektu v oblasti statistiky, je program ambiciózní z hlediska rozsahu a cílů, bude však prováděn postupně. Cílem programu bude vývoj účinného mechanismu pro stanovování priorit a zjednodušení.

Statistická infrastruktura

Program bude usilovat o vytvoření infrastruktury statistických informací. Tato infrastruktura musí být připravena pro rozsáhlé a intenzivní využití k různým účelům.

Podnětem k rozhodnutím o vypracovávání evropské statistiky je tvorba politiky. Tato statistika by však rovněž měla být snadno k dispozici ostatním rozhodujícím činitelům, výzkumným pracovníkům, podnikům a evropským občanům obecně, neboť představuje veřejný statek a evropští občané a podniky za ni platí a měli by tedy mít z poskytovaných služeb rovnocenný prospěch. Aby infrastruktura plnila tuto úlohu, je třeba ji navrhnout podle řádného koncepčního přístupu, který na jedné straně zaručuje, že je vhodná pro řadu účelů, na druhé straně umožňuje, aby byla pružně přizpůsobována vyvíjejícím se potřebám uživatelů v nadcházejících letech.

Infrastruktura statistických informací je popsána níže:

INFRASTRUKTURA STATISTICKÝCH INFORMACÍ

Image

V rámci tohoto zastřešujícího systému bude program dále rozlišovat tři pilíře statistických informací: statistiky podniků, statistiky týkající se Evropy občanů a geoprostorové, environmentální, zemědělské a další odvětvové statistiky.

Nástroji, které upřesňují statistické požadavky, na něž bude program reagovat prostřednictvím přepracované struktury a odpovídajících postupů vypracovávání, jsou politiky Unie a příslušné globální politiky. Z toho důvodu se každá individuální politika Unie a globální politika odráží v různých složkách statistické infrastruktury a vztahují se na ni zvláštní činnosti v rámci programu. Nové politiky určené v nadcházejících letech budou pokryty vytvořením nových způsobů odvozování ukazatelů/účtů založených na statistických údajích vytvořených v rámci tří pilířů.

STATISTICKÉ INFORMACE – STRUKTURA A DYNAMIKA

Image

Cíle

Obecným cílem programu je, aby byl ESS nadále vůdčím poskytovatelem vysoce kvalitních statistik o Evropě.

Vzhledem k dostupným zdrojům na vnitrostátní a unijní úrovni a k zatížení respondentů sledují statistické akce uskutečňované k provádění programu tyto specifické cíle:

| — | cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností, |
| --- | --- |

—

cíl 1: poskytovat včas statistické informace na podporu rozvoje, monitorování a hodnocení politik Unie s náležitým zohledněním priorit, při zachování rovnováhy mezi oblastmi hospodářství, sociálních věcí a životního prostředí a při uspokojování potřeb širokého okruhu uživatelů evropské statistiky, včetně ostatních rozhodujících činitelů, výzkumných pracovníků, podniků a evropských občanů obecně, a to hospodárným způsobem bez zbytečného překrývání činností,

| — | cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality, |
| --- | --- |

—

cíl 2: zavést nové metody vypracovávání evropské statistiky ke zvýšení efektivity a zlepšení kvality,

| — | cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a |
| --- | --- |

—

cíl 3: posilovat partnerství v rámci ESS i mimo něj s cílem dále zvýšit jeho produktivitu a posílit celosvětově jeho vedoucí úlohu v oblasti oficiálních statistik, a

| — | cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS. |
| --- | --- |

—

cíl 4: zajistit, aby statistiky byly poskytovány soustavně po celou dobu trvání programu, pokud tím nedojde k narušení mechanismu určování priorit ESS.

Tyto specifické cíle jsou rozčleněny na jednotlivé prioritní oblasti popsané níže. Na cíle 1 a 4 se vztahuje oddíl „I. Statistické výstupy“, na cíl 2 oddíl „II. Metody vypracovávání evropské statistiky“ a na cíl 3 oddíl „III. Partnerství“.

I.   STATISTICKÉ VÝSTUPY

1.   Ukazatele

1.1   Strategie Evropa 2020

Potvrzením strategie Evropa 2020 na zasedání Evropské rady v červnu 2010 byla do značné míry zformována strategická agenda pro politiky Unie a členských států v nadcházejících letech. Tato agenda stanoví řadu hlavních cílů a stěžejních iniciativ, pro něž je třeba v ESS poskytnout statistické ukazatele v řadě oblastí (tj. pro zlepšování podmínek pro inovace, výzkum a vývoj, podporu zaměstnanosti, plnění cílů Unie v oblasti změny klimatu a energie, účinnost zdrojů, zvyšování úrovně vzdělávání včetně mobility ve vzdělávání, aktivní a zdravé stárnutí a podporu sociálního začleňování snižováním chudoby).

Cíl 1.1.1

Poskytovat kvalitní statistické informace pro monitorování provádění strategie Evropa 2020, které by měly být k dispozici včas. Nové ukazatele vycházejí v co nejvyšší míře z dostupných statistických údajů.

Tento cíl bude naplňován poskytováním:

| — | aktualizovaných hlavních cílových ukazatelů pro strategii Evropa 2020 (v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, inovací, energie a změny klimatu, vzdělávání, životního prostředí, sociální ochrany, sociálního začleňování a chudoby) na internetových stránkách Komise (Eurostatu), |
| --- | --- |

—

aktualizovaných hlavních cílových ukazatelů pro strategii Evropa 2020 (v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje, inovací, energie a změny klimatu, vzdělávání, životního prostředí, sociální ochrany, sociálního začleňování a chudoby) na internetových stránkách Komise (Eurostatu),

| — | statistik na podporu monitorování realizace stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

statistik na podporu monitorování realizace stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020,

| — | dalších ukazatelů, které slouží jako vstup pro hodnocení ex ante a ex post zaměřená na hospodářskou, sociální a environmentální politiku Unie, a |
| --- | --- |

—

dalších ukazatelů, které slouží jako vstup pro hodnocení ex ante a ex post zaměřená na hospodářskou, sociální a environmentální politiku Unie, a

| — | ukazatelů zaměstnanosti rozlišujících mezi částečným a plným úvazkem a ukazatelů nezaměstnanosti, které berou v potaz osoby účastnící se aktivačních politik, jako je odborné vzdělávání. |
| --- | --- |

—

ukazatelů zaměstnanosti rozlišujících mezi částečným a plným úvazkem a ukazatelů nezaměstnanosti, které berou v potaz osoby účastnící se aktivačních politik, jako je odborné vzdělávání.

1.2   Správa ekonomických záležitostí

Krize a napětí na finančních trzích zdůrazňují potřebu posílit správu ekonomických záležitostí Unie. Unie již přijala rozhodné kroky týkající se správy ekonomických záležitostí a koordinace a některé z nich budou mít významné statistické důsledky, které doplní probíhající statistické činnosti.

Cíl 1.2.1

Vyvinout nové a posílit stávající statistické informace důležité pro rozhodující činitele v Unii a širokou veřejnost, které se týkají posílené a integrované správy ekonomických záležitostí Unie a cyklu dohledu, jenž integruje Pakt o stabilitě a růstu a hospodářskou politiku.

Tento cíl bude naplňován:

| — | statistickým vstupem pro srovnávací přehled makroekonomických nerovnováh a pro podpůrnou analýzu, |
| --- | --- |

—

statistickým vstupem pro srovnávací přehled makroekonomických nerovnováh a pro podpůrnou analýzu,

| — | statistickým vstupem pro posílený Pakt o stabilitě a růstu, který se bude zvláště zaměřovat na vypracovávání a poskytování vysoce kvalitních statistik o veřejném dluhu, |
| --- | --- |

—

statistickým vstupem pro posílený Pakt o stabilitě a růstu, který se bude zvláště zaměřovat na vypracovávání a poskytování vysoce kvalitních statistik o veřejném dluhu,

| — | vývojem a vypracováváním souboru ukazatelů k měření konkurenceschopnosti, a |
| --- | --- |

—

vývojem a vypracováváním souboru ukazatelů k měření konkurenceschopnosti, a

| — | robustním řízením kvality prováděným v produkčním řetězci, které se vztahuje také na zdrojové údaje o veřejných financích a s nimi související pracovní postupy v členských státech. |
| --- | --- |

—

robustním řízením kvality prováděným v produkčním řetězci, které se vztahuje také na zdrojové údaje o veřejných financích a s nimi související pracovní postupy v členských státech.

Cíl 1.2.2

Poskytovat rozhodujícím činitelům v Unii spolehlivé statistiky a ukazatele pro správní a regulační účely a pro sledování konkrétních politických závazků Unie.

Tento cíl bude naplňován:

| — | vymezením rozsahu statistik pro správní a regulační účely a dohodou s uživateli o tomto rozsahu, a |
| --- | --- |

—

vymezením rozsahu statistik pro správní a regulační účely a dohodou s uživateli o tomto rozsahu, a

| — | případně vymezením, zavedením a vysvětlováním rámce pro robustní řízení kvality pro tyto ukazatele. |
| --- | --- |

—

případně vymezením, zavedením a vysvětlováním rámce pro robustní řízení kvality pro tyto ukazatele.

1.3   Hospodářská globalizace

Sociální, hospodářské a další dopady finanční krize, zvýšení přeshraničních toků a fragmentace produkčních procesů zvýraznily potřebu soudržnějšího rámce a dokonalejšího měření globalizované produkce.

Cíl 1.3.1

Posílit ukazatele a dostupné statistické informace o hospodářské globalizaci a globálních hodnotových řetězcích pro rozhodující činitele v Unii a širokou veřejnost.

Tento cíl bude naplňován:

| — | aktualizací stávajících ukazatelů hospodářské globalizace dostupných na internetových stránkách Komise (Eurostatu), |
| --- | --- |

—

aktualizací stávajících ukazatelů hospodářské globalizace dostupných na internetových stránkách Komise (Eurostatu),

| — | vývojem nových ukazatelů globálních hodnotových řetězců včetně toků přírodních zdrojů a závislosti na nich, |
| --- | --- |

—

vývojem nových ukazatelů globálních hodnotových řetězců včetně toků přírodních zdrojů a závislosti na nich,

| — | analýzou globálních hodnotových řetězců, případně pomocí odpovídajících input/output tabulek, a statistikou zahraničního obchodu a podniků včetně propojení mikrodat, a |
| --- | --- |

—

analýzou globálních hodnotových řetězců, případně pomocí odpovídajících input/output tabulek, a statistikou zahraničního obchodu a podniků včetně propojení mikrodat, a

| — | posouzením, zda je zapotřebí přehodnotit výpočty a rozvržení finančních zprostředkovatelských služeb. |
| --- | --- |

—

posouzením, zda je zapotřebí přehodnotit výpočty a rozvržení finančních zprostředkovatelských služeb.

2.   Účetní rámce

Sdělení Komise ze dne 20. srpna 2009 nazvané „Překročit HDP: Měření pokroku v měnícím se světě“ a zveřejnění Stiglitz-Sen-Fitoussiho zprávy o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku poskytly nový impulz hlavním výzvám pro ESS, konkrétně otázce, jak dosáhnout lepších statistik týkajících se průřezových záležitostí a integrovanějších statistik pro popis složitých sociálních, environmentálních a hospodářských jevů přesahujících tradiční měření hospodářské produkce. Evropský systém národních a regionálních účtů (dále jen „ESA“) nabízí integrovaný a soudržný rámec pro všechny ekonomické statistiky, který by měl být doplněn dalšími ukazateli, aby byly tvůrcům politiky a rozhodujícím činitelům poskytovány ucelenější informace.

2.1   Hospodářská a sociální výkonnost

Hospodářská krize zvýšila potřebu mít k dispozici soubor vysoce kvalitních makroekonomických ukazatelů, aby bylo možné lépe pochopit a analyzovat hospodářské výkyvy a jejich vliv na společnost, a tím usnadnit rozhodovací proces. Vzhledem ke stále globalizovanější produkci je nezbytné vyvinout soudržný rámec, který usnadní výklad a integraci statistik z různých oblastí.

Cíl 2.1.1

Doplnit měření hospodářské výkonnosti o rozměr globalizace, kvality života, přístupu ke zboží a službám, udržitelnosti životního prostředí, zdraví, životních podmínek, sociální soudržnosti a sociálního začlenění. Vyvinout rámec pro analýzu globalizované produkce.

Tento cíl bude naplňován:

| — | zaváděním a sestavováním ročních a čtvrtletních národních účtů a ročních regionálních účtů podle ESA, |
| --- | --- |

—

zaváděním a sestavováním ročních a čtvrtletních národních účtů a ročních regionálních účtů podle ESA,

| — | vytvořením ukazatelů rozdělení příjmů a spotřeby mezi domácnostmi (sesouhlasením souhrnných ukazatelů národních účtů a údajů ze zjišťování o domácnostech nebo z administrativních údajů), |
| --- | --- |

—

vytvořením ukazatelů rozdělení příjmů a spotřeby mezi domácnostmi (sesouhlasením souhrnných ukazatelů národních účtů a údajů ze zjišťování o domácnostech nebo z administrativních údajů),

| — | sestavováním včasné a kvalitní cenové statistiky, zejména harmonizovaných indexů spotřebitelských cen, |
| --- | --- |

—

sestavováním včasné a kvalitní cenové statistiky, zejména harmonizovaných indexů spotřebitelských cen,

| — | vývojem satelitních účtů pro nové oblasti, |
| --- | --- |

—

vývojem satelitních účtů pro nové oblasti,

| — | vytvořením databáze pro měření růstu a produktivity s ohledem na změny produktivity ve veřejném i soukromém sektoru, |
| --- | --- |

—

vytvořením databáze pro měření růstu a produktivity s ohledem na změny produktivity ve veřejném i soukromém sektoru,

| — | vývojem koncepčního rámce pro analýzu globalizované produkce, |
| --- | --- |

—

vývojem koncepčního rámce pro analýzu globalizované produkce,

| — | vytvořením koncepčního rámce pro měření kvality života a životních podmínek, a |
| --- | --- |

—

vytvořením koncepčního rámce pro měření kvality života a životních podmínek, a

| — | co největší harmonizací odpovídajících účetních a statistických pojmů. |
| --- | --- |

—

co největší harmonizací odpovídajících účetních a statistických pojmů.

Cíl 2.1.2

Poskytnout hlavní makroekonomické a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské ukazatele jakožto soudržný soubor ukazatelů, který vyhovuje požadavkům na statistické údaje Unie i globální statistické údaje, a přizpůsobit hlavní evropské hospodářské ukazatele tak, aby vyhovovaly vyvíjejícím se potřebám uživatelů.

Tento cíl bude naplňován:

| — | koordinovaným vývojem panelů (dashboards) hlavních makroekonomických a sociálních ukazatelů a ukazatelů udržitelného rozvoje, |
| --- | --- |

—

koordinovaným vývojem panelů (dashboards) hlavních makroekonomických a sociálních ukazatelů a ukazatelů udržitelného rozvoje,

| — | dostupností harmonizované metodiky pro hlavní makroekonomické a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské ukazatele, |
| --- | --- |

—

dostupností harmonizované metodiky pro hlavní makroekonomické a sociální ukazatele a hlavní evropské hospodářské ukazatele,

| — | zlepšením mezinárodní srovnatelnosti údajů, |
| --- | --- |

—

zlepšením mezinárodní srovnatelnosti údajů,

| — | zdokonalením nástrojů k usnadnění výkladu a sdělování ukazatelů, a |
| --- | --- |

—

zdokonalením nástrojů k usnadnění výkladu a sdělování ukazatelů, a

| — | dostupností harmonizované statistiky týkající se bydlení a souvisejících statistik za všechny členské státy. |
| --- | --- |

—

dostupností harmonizované statistiky týkající se bydlení a souvisejících statistik za všechny členské státy.

2.2   Udržitelnost životního prostředí

Ochrana, zachování a zlepšování životního prostředí pro současné a budoucí generace a boj proti účinkům změny klimatu zaujímají velmi vysokou příčku v evropské agendě a jsou cíli Smluv. Účinné politiky v těchto oblastech vyžadují statistické informace z různých oblastí.

Cíl 2.2.1

Poskytovat environmentální účty a statistiku týkající se změny klimatu, s ohledem na mezinárodní vývoj v této oblasti.

Tento cíl bude naplňován:

| — | vývojem soudržného systému environmentálních účtů jako „satelitních účtů“ hlavních národních účtů, který poskytuje informace o emisích do ovzduší, spotřebě energie, tocích a zásobách materiálních přírodních zdrojů a vody, obchodu se základními a kritickými surovinami, ekologickém zdanění a výdajích na ochranu životního prostředí, případně včetně ekologického růstu/veřejných zakázek, |
| --- | --- |

—

vývojem soudržného systému environmentálních účtů jako „satelitních účtů“ hlavních národních účtů, který poskytuje informace o emisích do ovzduší, spotřebě energie, tocích a zásobách materiálních přírodních zdrojů a vody, obchodu se základními a kritickými surovinami, ekologickém zdanění a výdajích na ochranu životního prostředí, případně včetně ekologického růstu/veřejných zakázek,

| — | aktualizací, vývojem, vypracováváním a šířením ukazatelů, které popisují sekundární tlaky, dopady změny klimatu, včetně dopadů na zdraví, zranitelné stránky a pokrok v přizpůsobování se, a |
| --- | --- |

—

aktualizací, vývojem, vypracováváním a šířením ukazatelů, které popisují sekundární tlaky, dopady změny klimatu, včetně dopadů na zdraví, zranitelné stránky a pokrok v přizpůsobování se, a

| — | vývojem hlavního ukazatele, jímž se bude měřit celosvětový environmentální tlak. |
| --- | --- |

—

vývojem hlavního ukazatele, jímž se bude měřit celosvětový environmentální tlak.

3.   Údaje

3.1   Podniky

Na evropské podniky se zaměřuje řada politik Unie. Kromě toho tyto podniky odpovídají za poskytování základních údajů. Z toho důvodu je po statistice podniků v širším smyslu velká poptávka, neboť mají podporovat rozhodovací proces, ale také pomoci evropským občanům a podnikům porozumět dopadu těchto politik, přičemž je třeba rozlišovat mezi velkými podniky, středně kapitalizovanými společnostmi a malými a středními podniky, za které je třeba mít v rostoucí míře podrobné a harmonizované statistiky. Současně je nutné snížit administrativní zátěž a zatížení respondentů.

Cíl 3.1.1

Zvýšit účinnost a efektivitu statistických produkčních procesů. Poskytovat vysoce kvalitní statistiky o hlavních oblastech, v nichž jsou podniky středem zájmu, například statistiky podniků, krátkodobé ukazatele, statistiky týkající se investic podniků do lidského kapitálu a dovedností, mezinárodních transakcí, globalizace, monitorování vnitřního trhu, výzkumu a vývoje a inovací a cestovního ruchu. Je třeba věnovat zvláštní pozornost dostupnosti údajů v odvětvích průmyslu a služeb s vysokou přidanou hodnotou, zejména v ekologické, digitální nebo sociální ekonomice (jako je zdravotnictví a vzdělávání).

Tento cíl bude naplňován:

| — | opětovným použitím údajů, které jsou dostupné ve statistickém systému nebo ve společnosti, a vytvořením společných infrastruktur a nástrojů, |
| --- | --- |

—

opětovným použitím údajů, které jsou dostupné ve statistickém systému nebo ve společnosti, a vytvořením společných infrastruktur a nástrojů,

| — | poskytováním statistických informací a ukazatelů o podnicích za rok i za kratší období, |
| --- | --- |

—

poskytováním statistických informací a ukazatelů o podnicích za rok i za kratší období,

| — | poskytováním statistických informací, které popisují postavení Evropy ve světě a vztahy Unie s ostatními částmi světa, |
| --- | --- |

—

poskytováním statistických informací, které popisují postavení Evropy ve světě a vztahy Unie s ostatními částmi světa,

| — | poskytováním statistických informací pro analýzu globálních hodnotových řetězců a vývojem registru Euroskupiny jako páteře pro shromažďování informací o globalizaci z různých oblastí, |
| --- | --- |

—

poskytováním statistických informací pro analýzu globálních hodnotových řetězců a vývojem registru Euroskupiny jako páteře pro shromažďování informací o globalizaci z různých oblastí,

| — | vyvážením shromažďování statistických informací o obchodu se zbožím a obchodu se službami s lepší dostupností údajů o službách a akcích s cílem vyvážit statistické informace o službách a zboží, |
| --- | --- |

—

vyvážením shromažďování statistických informací o obchodu se zbožím a obchodu se službami s lepší dostupností údajů o službách a akcích s cílem vyvážit statistické informace o službách a zboží,

| — | vývojem nástrojů pro monitorování vnitřního trhu, jako jsou nástroje pro monitorování cen potravin a související ukazatele, |
| --- | --- |

—

vývojem nástrojů pro monitorování vnitřního trhu, jako jsou nástroje pro monitorování cen potravin a související ukazatele,

| — | poskytováním statistik o hlavních oblastech inovací a výsledků výzkumu a vývoje poskytnutými prostřednictvím rozšířeného používání patentových rejstříků a rozšířeného zjišťování a statistického použití jednotlivých mikrodat, |
| --- | --- |

—

poskytováním statistik o hlavních oblastech inovací a výsledků výzkumu a vývoje poskytnutými prostřednictvím rozšířeného používání patentových rejstříků a rozšířeného zjišťování a statistického použití jednotlivých mikrodat,

| — | poskytováním statistik o nabídce a poptávce v oblasti cestovního ruchu poskytovanými prostřednictvím optimalizovaného sběru údajů a lepší integrací údajů o cestovním ruchu s údaji z jiných oblastí, a |
| --- | --- |

—

poskytováním statistik o nabídce a poptávce v oblasti cestovního ruchu poskytovanými prostřednictvím optimalizovaného sběru údajů a lepší integrací údajů o cestovním ruchu s údaji z jiných oblastí, a

| — | poskytováním statistik o využívání a účinnosti zdrojů, co nejvíce na základě stávajících sběrů údajů. |
| --- | --- |

—

poskytováním statistik o využívání a účinnosti zdrojů, co nejvíce na základě stávajících sběrů údajů.

3.2   Evropa občanů

Evropští občané jsou středem pozornosti politik Unie. Z toho důvodu je po sociální statistice v širším smyslu velká poptávka, neboť má podporovat rozhodovací proces a monitorovat výsledky sociálních politik, ale také pomoci evropským občanům posoudit dopad těchto politik na jejich životy a životní podmínky.

Cíl 3.2.1

Poskytovat kvalitní statistiky o hlavních oblastech sociální politiky, v nichž je občan středem zájmu, například o životních podmínkách, udržitelnosti, sociální soudržnosti, chudobě, nerovnostech, demografických výzvách (zejména o stárnutí populace a migraci), trhu práce, vzdělávání a odborné přípravě včetně vzdělávání dětí, vzdělávání dospělých, odborné přípravy a mobility mladých lidí ve vzdělávání, kultuře, tělesných aktivitách, kvalitě života, bezpečnosti, zdraví, postižení, spotřebě, volném pohybu a vnitřním trhu, mobilitě mladých lidí, technologických inovacích a volbách nových životních stylů. Tyto statistiky jsou ve vhodných případech rozčleněny podle pohlaví u skupin, kterým tvůrci sociálních politik věnují zvláštní pozornost. Priority se stanovují v souladu s článkem 6.

Tento cíl bude naplňován:

| — | zavedením konsolidované základní infrastruktury pro evropskou sociální statistiku včetně zjišťování a sběru administrativních údajů a společného souboru základních proměnných, |
| --- | --- |

—

zavedením konsolidované základní infrastruktury pro evropskou sociální statistiku včetně zjišťování a sběru administrativních údajů a společného souboru základních proměnných,

| — | rozvojem základních sociálních zjišťování, které poskytnou sjednocené údaje (včetně mikrodat) o osobách a domácnostech doplněné o dodatečné a méně běžné sběry mikrodat, |
| --- | --- |

—

rozvojem základních sociálních zjišťování, které poskytnou sjednocené údaje (včetně mikrodat) o osobách a domácnostech doplněné o dodatečné a méně běžné sběry mikrodat,

| — | rozvojem statistik týkajících se vzdělávání a odborné přípravy, včetně racionalizace a modernizace zjišťování o vzdělávání dospělých, |
| --- | --- |

—

rozvojem statistik týkajících se vzdělávání a odborné přípravy, včetně racionalizace a modernizace zjišťování o vzdělávání dospělých,

| — | poskytováním statistik o nerovnosti příjmů, které se stanou srovnatelným vnitrostátním hlavním ukazatelem, a údajů o nerovnostech v přístupu k základnímu zboží a službám, |
| --- | --- |

—

poskytováním statistik o nerovnosti příjmů, které se stanou srovnatelným vnitrostátním hlavním ukazatelem, a údajů o nerovnostech v přístupu k základnímu zboží a službám,

| — | metodickou činností na statistikách o tělesné aktivitě a kultuře, |
| --- | --- |

—

metodickou činností na statistikách o tělesné aktivitě a kultuře,

| — | poskytováním statistik o bezpečnosti před trestnou činností, zdraví, jak bylo schváleno v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne 16. prosince 2008 o statistice Společenství v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (1), a postižení, |
| --- | --- |

—

poskytováním statistik o bezpečnosti před trestnou činností, zdraví, jak bylo schváleno v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 ze dne 16. prosince 2008 o statistice Společenství v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci (1), a postižení,

| — | provedením akcí v pracovním programu, které mají začlenit statistiky o migraci, |
| --- | --- |

—

provedením akcí v pracovním programu, které mají začlenit statistiky o migraci,

| — | stanovením ukazatelů kvality života pro měření pokroku společností, a |
| --- | --- |

—

stanovením ukazatelů kvality života pro měření pokroku společností, a

| — | zahájením příprav na příští sčítání lidu (plánované na rok 2021). |
| --- | --- |

—

zahájením příprav na příští sčítání lidu (plánované na rok 2021).

3.3   Geoprostorové, environmentální, zemědělské a další odvětvové statistiky

Kombinace statistik s prostorově vymezenými údaji a geoprostorové analýzy poskytne nové příležitosti, které bude ESS dále zkoumat. Zvláštní pozornost bude třeba věnovat specifickým otázkám, například důvěrnosti a statistické platnosti odhadu pro malé oblasti.

V budoucnosti budou mít velký význam statistiky v oblasti energie a dopravy na podporu strategie Evropa 2020 a politik týkajících se změny klimatu.

Zemědělská politika zůstane v období let 2013–2017 jednou z důležitých politik Unie. Statistická činnost bude silně ovlivněna výsledkem úvah o společné zemědělské politice po roce 2013. Důraz by měl být kladen na oblasti týkající se životního prostředí, biologické rozmanitosti a ekosystémů, hospodářství, zdraví a bezpečnosti lidí a sociálního rozměru zemědělství.

Cíl 3.3.1

Prostřednictvím pružnějšího a rozsáhlejšího využívání prostorových informací v kombinaci se sociálními, hospodářskými a environmentálními statistickými informacemi podporovat tvorbu politiky založenou na faktech.

Tento cíl bude naplňován:

| — | dalším rozvojem, údržbou a provozováním Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství vytvořené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (2), a zejména geoportálu Unie, |
| --- | --- |

—

dalším rozvojem, údržbou a provozováním Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství vytvořené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (2), a zejména geoportálu Unie,

| — | zpřístupněním škály geografických informací získaných spoluprací s programy Unie pro zjišťování v oblasti využití půdy a dálkové zjišťování, a |
| --- | --- |

—

zpřístupněním škály geografických informací získaných spoluprací s programy Unie pro zjišťování v oblasti využití půdy a dálkové zjišťování, a

| — | ve vhodných případech integrací statistických údajů, čímž bude vytvořena pružná infrastruktura s více zdroji pro provádění cílené časoprostorové analýzy. |
| --- | --- |

—

ve vhodných případech integrací statistických údajů, čímž bude vytvořena pružná infrastruktura s více zdroji pro provádění cílené časoprostorové analýzy.

Cíl 3.3.2

Poskytovat environmentální statistiku na podporu tvorby politiky Unie.

Tento cíl bude naplňován:

| — | souborem hlavních environmentálních statistik o zdrojích, například o odpadu a recyklování, vodě, nalezištích surovin, ekosystémových službách a biologické rozmanitosti na celostátní a pokud možno regionální úrovni a souboru klíčových statistik týkajících se změny klimatu na podporu opatření a politik ke zmírnění účinků a přizpůsobení se účinkům změny klimatu na všech patřičných úrovních od místní po unijní. |
| --- | --- |

—

souborem hlavních environmentálních statistik o zdrojích, například o odpadu a recyklování, vodě, nalezištích surovin, ekosystémových službách a biologické rozmanitosti na celostátní a pokud možno regionální úrovni a souboru klíčových statistik týkajících se změny klimatu na podporu opatření a politik ke zmírnění účinků a přizpůsobení se účinkům změny klimatu na všech patřičných úrovních od místní po unijní.

Cíl 3.3.3

Poskytovat statistiky o energii a dopravě na podporu politik Unie.

Tento cíl bude naplňován vypracováváním a šířením statistik o:

| — | obnovitelné energii, |
| --- | --- |

—

obnovitelné energii,

| — | úsporách energie/energetické účinnosti, a |
| --- | --- |

—

úsporách energie/energetické účinnosti, a

| — | bezpečnosti dopravy, mobilitě cestujících, měření silničního provozu a intermodální nákladní dopravě. |
| --- | --- |

—

bezpečnosti dopravy, mobilitě cestujících, měření silničního provozu a intermodální nákladní dopravě.

Cíl 3.3.4

Poskytovat statistiky v oblasti zemědělství, rybolovu a lesnictví pro vývoj a monitorování společné zemědělské a rybářské politiky, které odrážejí hlavní evropské strategické priority týkající se udržitelnosti a rozvoje venkova, prováděním standardních činností týkajících se vývoje, vypracovávání a šíření statistiky.

Tento cíl bude naplňován:

| — | přezkumem a zjednodušením sběru zemědělských údajů v souladu s přezkumem společné zemědělské politiky po roce 2013, |
| --- | --- |

—

přezkumem a zjednodušením sběru zemědělských údajů v souladu s přezkumem společné zemědělské politiky po roce 2013,

| — | přepracováním koncepce sběru zemědělských údajů, zejména s cílem zlepšit kvalitu a včasnost poskytovaných údajů, |
| --- | --- |

—

přepracováním koncepce sběru zemědělských údajů, zejména s cílem zlepšit kvalitu a včasnost poskytovaných údajů,

| — | hloubkovým přezkumem systému řízení údajů o využití půdy/půdního pokryvu a vytvořením a zavedením nového systému na tomto základě, |
| --- | --- |

—

hloubkovým přezkumem systému řízení údajů o využití půdy/půdního pokryvu a vytvořením a zavedením nového systému na tomto základě,

| — | provedením systému sběru údajů pro soudržné agro-environmentální ukazatele, pokud možno na základě stávajících údajů, |
| --- | --- |

—

provedením systému sběru údajů pro soudržné agro-environmentální ukazatele, pokud možno na základě stávajících údajů,

| — | poskytnutím vhodného rozčlenění podle regionů, a |
| --- | --- |

—

poskytnutím vhodného rozčlenění podle regionů, a

| — | zavedením a šířením klíčového souboru údajů o lesnictví z integrovaného environmentálního a ekonomického účetnictví pro lesnictví, například o ploše lesa, objemu a hodnotě dřeva na pni a ekonomických účtech pro lesnictví a těžbu dřeva. |
| --- | --- |

—

zavedením a šířením klíčového souboru údajů o lesnictví z integrovaného environmentálního a ekonomického účetnictví pro lesnictví, například o ploše lesa, objemu a hodnotě dřeva na pni a ekonomických účtech pro lesnictví a těžbu dřeva.

II.   METODY VYPRACOVÁVÁNÍ EVROPSKÉ STATISTIKY

ESS v současnosti čelí řadě výzev: rostoucí poptávce po vysoce kvalitní statistice, rostoucí potřebě komplexních vícerozměrných statistik, výskytu nových subjektů na trhu s informacemi, omezením zdrojů, potřebě dále snižovat statistickou zátěž respondentů, jakož i diverzifikaci komunikačních nástrojů. To znamená, že je třeba postupně přizpůsobit metody vypracovávání a šíření evropské oficiální statistiky.

1.   Řízení kvality ESS

Cíl 1.1

Realizovat systém řízení kvalit v ESS na základě Kodexu.

Posílit sdílení osvědčených postupů při provádění Kodexu a zaručit, že se zprávy o kvalitě zaměřují na různé potřeby uživatelů.

Tento cíl bude naplňován:

| — | zavedením nových monitorovacích mechanismů a druhého kola vzájemných hodnocení s cílem posoudit soulad s Kodexem, |
| --- | --- |

—

zavedením nových monitorovacích mechanismů a druhého kola vzájemných hodnocení s cílem posoudit soulad s Kodexem,

| — | sladěním rámců pro prokazování kvality ESS a evropského systému centrálních bank (dále jen „ESCB“), |
| --- | --- |

—

sladěním rámců pro prokazování kvality ESS a evropského systému centrálních bank (dále jen „ESCB“),

| — | uspokojováním potřeb uživatelů ohledně zpráv o kvalitě, a |
| --- | --- |

—

uspokojováním potřeb uživatelů ohledně zpráv o kvalitě, a

| — | standardizací zpráv o kvalitě v různých statistických oblastech na úrovni Unie. |
| --- | --- |

—

standardizací zpráv o kvalitě v různých statistických oblastech na úrovni Unie.

2.   Stanovení priorit a zjednodušení

ESS čelí důležité výzvě: jak poskytovat vysoce kvalitní evropskou statistiku, která by uspokojila sílící poptávku po statistice, v souvislosti s podstatným snížením rozpočtů členských států a politikou nulového růstu lidských zdrojů v Komisi i v členských státech, která v některých orgánech povede k reálnému snížení lidských zdrojů. Vzhledem k těmto omezením zdrojů na evropské i vnitrostátní úrovni je důležité posílit opatření pro stanovení priorit a zjednodušení, což vyžaduje angažovanost všech partnerů ESS. Jako nedílná součást přípravy ročních pracovních programů byl zaveden mechanismus pro stanovení priorit, jenž bude prováděn po celou dobu trvání programu. Zahrnuje mimo jiné roční přezkum stávajících statistických požadavků, který vychází z iniciativ navržených Komisí ke snížení statistických požadavků s ohledem na zájmy uživatelů, tvůrců a respondentů. Tento proces by měl probíhat v úzké spolupráci s uživateli a tvůrci evropských statistik.

Cíl 2.1

Zavést mechanismus pro stanovení priorit pro ESS s cílem zjednodušit zpravodajskou povinnost a přizpůsobit se novým potřebám ohledně statistik a zároveň zohledňovat omezení tvůrců, zátěž respondentů a potřeby uživatelů.

Tento cíl bude naplňován:

| — | vymezením priorit a náležitým přidělováním zdrojů, |
| --- | --- |

—

vymezením priorit a náležitým přidělováním zdrojů,

| — | vymezením priorit pro ESS v rámci ročního pracovního programu uvedeného v článku 9, |
| --- | --- |

—

vymezením priorit pro ESS v rámci ročního pracovního programu uvedeného v článku 9,

| — | zohledněním výsledků konzultací s uživateli a tvůrci v ročním pracovním programu, a |
| --- | --- |

—

zohledněním výsledků konzultací s uživateli a tvůrci v ročním pracovním programu, a

| — | tím, že uživatelům budou sděleny statistické oblasti, které mají být zjednodušeny, a sběr údajů, který má být omezen nebo přerušen. |
| --- | --- |

—

tím, že uživatelům budou sděleny statistické oblasti, které mají být zjednodušeny, a sběr údajů, který má být omezen nebo přerušen.

3.   Víceúčelové statistiky a zvýšení účinnosti vypracovávání

Cíl 3.1

Postupně zavést architekturu ESS, která umožní integrovanější vypracovávání evropské statistiky, s ohledem na náklady, které to bude pro ESS představovat; harmonizovat a normalizovat metody vypracovávání statistiky a metadata; posílit horizontální (napříč oblastmi statistiky) a vertikální (napříč partnery ESS) integraci procesů vypracovávání statistiky v ESS s ohledem na zásadu subsidiarity; používat a integrovat různé zdroje údajů; a vypracovat víceúčelovou statistiku. Zvláštní pozornost bude věnována otázce důvěrnosti, která vyplyne ze zvýšeného používání, opětovného používání a výměny mikrodat a administrativních záznamů.

Tento cíl bude naplňován:

| — | větším používáním vhodných administrativních údajů ve všech oblastech statistiky, |
| --- | --- |

—

větším používáním vhodných administrativních údajů ve všech oblastech statistiky,

| — | identifikací a využitím nových zdrojů údajů pro evropskou statistiku, |
| --- | --- |

—

identifikací a využitím nových zdrojů údajů pro evropskou statistiku,

| — | intenzivnějším zapojením Komise (Eurostatu) a vnitrostátních statistických orgánů do koncipování administrativních záznamů, |
| --- | --- |

—

intenzivnějším zapojením Komise (Eurostatu) a vnitrostátních statistických orgánů do koncipování administrativních záznamů,

| — | rozsáhlejším používáním metod porovnávání statistik a propojování statistických údajů s cílem rozšířit nabídku evropské statistiky, |
| --- | --- |

—

rozsáhlejším používáním metod porovnávání statistik a propojování statistických údajů s cílem rozšířit nabídku evropské statistiky,

| — | uplatněním evropského přístupu ke statistice pro účely rychlé reakce politiky ve specifických a náležitě odůvodněných případech, |
| --- | --- |

—

uplatněním evropského přístupu ke statistice pro účely rychlé reakce politiky ve specifických a náležitě odůvodněných případech,

| — | větší integrací procesů vypracovávání evropské statistiky prostřednictvím koordinovaných akcí v rámci ESS, |
| --- | --- |

—

větší integrací procesů vypracovávání evropské statistiky prostřednictvím koordinovaných akcí v rámci ESS,

| — | další harmonizací statistických koncepcí v různých oblastech statistiky, |
| --- | --- |

—

další harmonizací statistických koncepcí v různých oblastech statistiky,

| — | vývojem a zavedením pružné referenční infrastruktury informačních technologií a technických norem pro zvýšení interoperability, sdílení údajů a metadat a pro společné modelování dat, |
| --- | --- |

—

vývojem a zavedením pružné referenční infrastruktury informačních technologií a technických norem pro zvýšení interoperability, sdílení údajů a metadat a pro společné modelování dat,

| — | použitím standardních nástrojů informačních technologií ve statistických činnostech, |
| --- | --- |

—

použitím standardních nástrojů informačních technologií ve statistických činnostech,

| — | vytvářením metodických norem s cílem zlepšit využití a dostupnost harmonizovaných metodik (včetně přístupů ke sběru údajů, v nichž se slučují různé způsoby) a harmonizovaných metadat, |
| --- | --- |

—

vytvářením metodických norem s cílem zlepšit využití a dostupnost harmonizovaných metodik (včetně přístupů ke sběru údajů, v nichž se slučují různé způsoby) a harmonizovaných metadat,

| — | posílením úlohy statistických registrů hospodářských subjektů jakožto místa, kde jsou uchovávány a využívány statistické jednotky pro veškeré statistiky podniků jako zdroj pro národní účty, a |
| --- | --- |

—

posílením úlohy statistických registrů hospodářských subjektů jakožto místa, kde jsou uchovávány a využívány statistické jednotky pro veškeré statistiky podniků jako zdroj pro národní účty, a

| — | lepším poskytováním metadat, zejména podkladových informací o způsobu, jakým jsou údaje shromažďovány, o kvalitě údajů a o tom, jak dosáhnut toho, aby byly údaje pro uživatele snadněji srozumitelné. |
| --- | --- |

—

lepším poskytováním metadat, zejména podkladových informací o způsobu, jakým jsou údaje shromažďovány, o kvalitě údajů a o tom, jak dosáhnut toho, aby byly údaje pro uživatele snadněji srozumitelné.

Cíl 3.2

Zajistit řádné fungování a soudržnost ESS účinnou spoluprací a komunikací.

Tento cíl bude naplňován:

| — | účinnou a efektivní podporou partnerství v ESS, |
| --- | --- |

—

účinnou a efektivní podporou partnerství v ESS,

| — | vymezením a prováděním procesů pro sdílení zátěže a práce v rámci ESS, a |
| --- | --- |

—

vymezením a prováděním procesů pro sdílení zátěže a práce v rámci ESS, a

| — | dalším vývojem a zprovozněním sítí spolupráce. |
| --- | --- |

—

dalším vývojem a zprovozněním sítí spolupráce.

4.   Šíření a komunikace

Cíl 4.1

Vytvořit z ESS první zdroj údajů o evropské statistice pro všechny uživatele, a zejména pro rozhodující činitele ve veřejném a soukromém sektoru, poskytováním kvalitních statistických informačních služeb na základě zásad volného a snadného přístupu k evropské statistice.

Posílit a rozšířit dialog mezi uživateli a tvůrci statistiky tak, aby byly uspokojeny potřeby uživatelů ohledně kvalitní statistiky. Klíčem ke zvýšení účinnosti a efektivity ESS je včasné zapojení uživatelů do nového vývoje.

Využitím nových technologií rozšířit a racionalizovat škálu šířených produktů, aby byly uspokojeny potřeby uživatelů.

Zřídit v rámci ESS nákladově efektivní, integrovanou a bezpečnou infrastrukturu pro přístup k důvěrným údajům pro vědecké účely.

Tento cíl bude naplňován:

| — | uznáním ESS jako prvního referenčního místa pro uživatele evropské statistiky, |
| --- | --- |

—

uznáním ESS jako prvního referenčního místa pro uživatele evropské statistiky,

| — | zavedením integrované zabezpečené infrastruktury pro přístup k mikrodatům Unie, |
| --- | --- |

—

zavedením integrované zabezpečené infrastruktury pro přístup k mikrodatům Unie,

| — | zavedením systému pro vyřizování žádostí uživatelů o okamžitý přístup ke statistickým informacím a poradenství při výkladu těchto informací, |
| --- | --- |

—

zavedením systému pro vyřizování žádostí uživatelů o okamžitý přístup ke statistickým informacím a poradenství při výkladu těchto informací,

| — | přizpůsobením šířených produktů potřebám uživatelů využitím nových technologií, |
| --- | --- |

—

přizpůsobením šířených produktů potřebám uživatelů využitím nových technologií,

| — | zvýšením počtu statistických výstupů týkajících se průřezových otázek, |
| --- | --- |

—

zvýšením počtu statistických výstupů týkajících se průřezových otázek,

| — | intenzivnějším využíváním nových komunikačních technologií a technologií pro šíření (například založených na SDMX), |
| --- | --- |

—

intenzivnějším využíváním nových komunikačních technologií a technologií pro šíření (například založených na SDMX),

| — | prostřednictvím větší nabídky souborů mikrodat pro statistické výzkumné účely, v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy o důvěrnosti údajů, a |
| --- | --- |

—

prostřednictvím větší nabídky souborů mikrodat pro statistické výzkumné účely, v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy o důvěrnosti údajů, a

| — | přípravou souborů údajů s cílem usnadnit používání statistických údajů ke vzdělávacím a výzkumným účelům. |
| --- | --- |

—

přípravou souborů údajů s cílem usnadnit používání statistických údajů ke vzdělávacím a výzkumným účelům.

5.   Odborná příprava, inovace a výzkum

Cíl 5.1

Uspokojit potřeby ohledně vzdělávání a rozvoje v rámci ESS na základě kombinace kurzů odborné přípravy a příležitostí k učení a rozvoji.

Zlepšit spolupráci mezi členy ESS za účelem přenosu znalostí a sdílení a provádění osvědčených postupů a společných inovativních přístupů při vypracovávání statistiky.

Organizovat činnosti, účast a přínos výzkumných obcí v souvislosti se zlepšováním statistických produkčních řetězců a kvality oficiálních statistických informací.

Tento cíl bude naplňován:

| — | vytvořením diplomu postgraduálního studia (například magistr v oboru oficiálních statistik), |
| --- | --- |

—

vytvořením diplomu postgraduálního studia (například magistr v oboru oficiálních statistik),

| — | nabídkou programů odborné přípravy zaměřených na potřeby uživatelů a ostatních občanů, |
| --- | --- |

—

nabídkou programů odborné přípravy zaměřených na potřeby uživatelů a ostatních občanů,

| — | širším uplatněním výsledků výzkumných projektů při vypracovávání a šíření statistiky, |
| --- | --- |

—

širším uplatněním výsledků výzkumných projektů při vypracovávání a šíření statistiky,

| — | uznáním ESS jako referenčního místa pro statistické výzkumné obce, |
| --- | --- |

—

uznáním ESS jako referenčního místa pro statistické výzkumné obce,

| — | rozsáhlým zapojením výzkumných obcí do výzkumných činností v oblasti oficiální statistiky, a |
| --- | --- |

—

rozsáhlým zapojením výzkumných obcí do výzkumných činností v oblasti oficiální statistiky, a

| — | zavedením vhodných nástrojů pro výměnu postupů a zavádění společných řešení v ESS. |
| --- | --- |

—

zavedením vhodných nástrojů pro výměnu postupů a zavádění společných řešení v ESS.

III.   PARTNERSTVÍ

1.   Partnerství v rámci ESS i mimo něj

V duchu partnerství odpovídají za vývoj, vypracovávání a šíření evropských statistik vnitrostátní statistické orgány a Komise (Eurostat).

Cíl 1.1

Zavést posílený rámec pro správu ESS.

Tento cíl bude naplňován přezkumem nařízení (ES) č. 223/2009 a rozhodnutí Komise 2012/504/EU ze dne 17. září 2012 o Eurostatu (3).

Cíl 1.2

Posílit koordinační úlohu Komise (Eurostatu) jakožto statistického úřadu Evropské unie.

Tento cíl bude naplňován:

| — | tím, že se Komise (Eurostat) v rané fázi přidruží ke všem iniciativám Komise, pokud jde o statistické aspekty, a |
| --- | --- |

—

tím, že se Komise (Eurostat) v rané fázi přidruží ke všem iniciativám Komise, pokud jde o statistické aspekty, a

| — | pravidelnými dialogy se zúčastněnými subjekty na úrovni vrcholového řízení. |
| --- | --- |

—

pravidelnými dialogy se zúčastněnými subjekty na úrovni vrcholového řízení.

Cíl 1.3

Prostřednictvím společných projektů a koordinovaného vývoje posílit spolupráci s ESCB a evropskými a mezinárodními organizacemi, které se podílejí na tvorbě údajů pro statistické nebo správní účely. Zajistit soulad norem Unie a mezinárodních norem.

Tento cíl bude naplňován:

| — | vytvořením společného rámce pro kvalitu pro ESS a ESCB, |
| --- | --- |

—

vytvořením společného rámce pro kvalitu pro ESS a ESCB,

| — | zvýšenou účastí Komise (Eurostatu) v mezinárodních poradních skupinách, |
| --- | --- |

—

zvýšenou účastí Komise (Eurostatu) v mezinárodních poradních skupinách,

| — | vymezením a prováděním nových způsobů spolupráce k zajištění toho, aby byl statistický vývoj dobře koordinován mezi mezinárodními organizacemi a aby byla práce účinně rozdělována, a |
| --- | --- |

—

vymezením a prováděním nových způsobů spolupráce k zajištění toho, aby byl statistický vývoj dobře koordinován mezi mezinárodními organizacemi a aby byla práce účinně rozdělována, a

| — | zavedením příruček pro nové systémy národních účtů, ESA, pro systémy environmentálních a hospodářských účtů Organizace spojených národů, evropské environmentální hospodářské účty a pro platební bilanci. |
| --- | --- |

—

zavedením příruček pro nové systémy národních účtů, ESA, pro systémy environmentálních a hospodářských účtů Organizace spojených národů, evropské environmentální hospodářské účty a pro platební bilanci.

Cíl 1.4

Podporovat a provádět činnosti spojené se statistickým poradenstvím a statistickou pomocí v zemích mimo Unii v souladu s prioritami zahraniční politiky Unie se zvláštním důrazem na rozšíření a evropskou politiku sousedství.

Tento cíl bude naplňován:

| — | tím, že se ESS ujme vedoucí úlohy na mezinárodní scéně, |
| --- | --- |

—

tím, že se ESS ujme vedoucí úlohy na mezinárodní scéně,

| — | poskytováním údajů pro účely zahraniční politiky Unie, |
| --- | --- |

—

poskytováním údajů pro účely zahraniční politiky Unie,

| — | podporou útvarů Komise při provádění rozvojové politiky a politiky mezinárodní spolupráce, ve vztazích s mezinárodními organizacemi a v otázkách společného statistického zájmu s regiony třetích zemí nebo třetími zeměmi, |
| --- | --- |

—

podporou útvarů Komise při provádění rozvojové politiky a politiky mezinárodní spolupráce, ve vztazích s mezinárodními organizacemi a v otázkách společného statistického zájmu s regiony třetích zemí nebo třetími zeměmi,

| — | šířením příslušných statistických údajů na podporu procesu rozšíření a jednání o rozšíření, |
| --- | --- |

—

šířením příslušných statistických údajů na podporu procesu rozšíření a jednání o rozšíření,

| — | minimalizací počtu žádostí nových členských států o odchylky, jež by vedly k nedostupnosti údajů, |
| --- | --- |

—

minimalizací počtu žádostí nových členských států o odchylky, jež by vedly k nedostupnosti údajů,

| — | uzavřením dohod a memorand o porozumění podepsaných se třetími zeměmi, |
| --- | --- |

—

uzavřením dohod a memorand o porozumění podepsaných se třetími zeměmi,

| — | navržením a prováděním programů technické spolupráce, |
| --- | --- |

—

navržením a prováděním programů technické spolupráce,

| — | zaměřením technické pomoci na harmonizaci a poskytování údajů, a |
| --- | --- |

—

zaměřením technické pomoci na harmonizaci a poskytování údajů, a

| — | zlepšením spolupráce a koordinačních činností mezi členy ESS. |
| --- | --- |

—

zlepšením spolupráce a koordinačních činností mezi členy ESS.

---

(1)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 70.

(2)  Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 251, 18.9.2012, s. 49.

---

| 9.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 39/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 39/30

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 100/2013

ze dne 15. ledna 2013,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3), které bylo přijato v reakci na havárii tankeru Erika, byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3), které bylo přijato v reakci na havárii tankeru Erika, byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí.

| (2) | Po havárii tankeru Prestige v roce 2002 bylo nařízení (ES) č.1406/2002 změněno tak, aby agentuře ukládalo více úkolů v oblasti boje proti znečištění. |
| --- | --- |

(2)

Po havárii tankeru Prestige v roce 2002 bylo nařízení (ES) č.1406/2002 změněno tak, aby agentuře ukládalo více úkolů v oblasti boje proti znečištění.

| (3) | Je třeba jasně stanovit, na které druhy znečištění moří by se měly vztahovat cíle nařízení (ES) č.1406/2002. Znečištění moří způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu by proto mělo být chápáno jako znečištění ropou nebo látkou jinou než ropa, u níž je pravděpodobné, že vyskytne-li se v mořském prostředí, bude představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000. |
| --- | --- |

(3)

Je třeba jasně stanovit, na které druhy znečištění moří by se měly vztahovat cíle nařízení (ES) č.1406/2002. Znečištění moří způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu by proto mělo být chápáno jako znečištění ropou nebo látkou jinou než ropa, u níž je pravděpodobné, že vyskytne-li se v mořském prostředí, bude představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000.

| (4) | Správní rada agentury (dále jen „správní rada“) v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1406/2002 zadala v roce 2007 nezávislé externí vyhodnocení uplatňování uvedeného nařízení. Na základě tohoto vyhodnocení podala v červnu 2008 doporučení týkající se změn fungování agentury, oblasti její působnosti a jejích pracovních postupů. |
| --- | --- |

(4)

Správní rada agentury (dále jen „správní rada“) v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1406/2002 zadala v roce 2007 nezávislé externí vyhodnocení uplatňování uvedeného nařízení. Na základě tohoto vyhodnocení podala v červnu 2008 doporučení týkající se změn fungování agentury, oblasti její působnosti a jejích pracovních postupů.

| (5) | Na základě zjištění externího vyhodnocení a na základě doporučení a víceleté strategie přijaté správní radou v březnu 2010 by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 měla být vyjasněna a aktualizována. Agentura by se měla soustředit na své prioritní úkoly v oblasti námořní bezpečnosti, přičemž by měla dostat řadu nových hlavních a doplňkových úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na unijní a mezinárodní úrovni. S ohledem na rozpočtová omezení Unie je nutná značná prověrka a přerozdělení prostředků, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu a aby se zamezilo jakýmkoli duplicitám. Potřeby ohledně zaměstnanců nutných pro nové hlavní a doplňkové úkoly by měly být v zásadě pokryty vnitřním přesunem, který provede agentura. Současně by agentura měla v případě potřeby obdržet financování z jiných částí rozpočtu Unie, zejména z nástroje evropské politiky sousedství. Plnění veškerých nových hlavních a doplňkových úkolů agenturou bude probíhat v mezích stávajícího finančního výhledu a rozpočtu agentury, aniž jsou dotčena jednání a rozhodnutí týkající se budoucího víceletého finančního rámce. Vzhledem k tomu, že toto nařízení není rozhodnutím o financování, měl by rozpočtový orgán rozhodnout o zdrojích agentury v rámci ročního rozpočtového procesu. |
| --- | --- |

(5)

Na základě zjištění externího vyhodnocení a na základě doporučení a víceleté strategie přijaté správní radou v březnu 2010 by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 měla být vyjasněna a aktualizována. Agentura by se měla soustředit na své prioritní úkoly v oblasti námořní bezpečnosti, přičemž by měla dostat řadu nových hlavních a doplňkových úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na unijní a mezinárodní úrovni. S ohledem na rozpočtová omezení Unie je nutná značná prověrka a přerozdělení prostředků, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu a aby se zamezilo jakýmkoli duplicitám. Potřeby ohledně zaměstnanců nutných pro nové hlavní a doplňkové úkoly by měly být v zásadě pokryty vnitřním přesunem, který provede agentura. Současně by agentura měla v případě potřeby obdržet financování z jiných částí rozpočtu Unie, zejména z nástroje evropské politiky sousedství. Plnění veškerých nových hlavních a doplňkových úkolů agenturou bude probíhat v mezích stávajícího finančního výhledu a rozpočtu agentury, aniž jsou dotčena jednání a rozhodnutí týkající se budoucího víceletého finančního rámce. Vzhledem k tomu, že toto nařízení není rozhodnutím o financování, měl by rozpočtový orgán rozhodnout o zdrojích agentury v rámci ročního rozpočtového procesu.

| (6) | Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit jakékoli jejich duplicitě. |
| --- | --- |

(6)

Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit jakékoli jejich duplicitě.

| (7) | Agentura prokázala, že některé úkoly mohou být uskutečněny efektivněji na evropské úrovni, což může v některých případech pro členské státy znamenat úsporu ve vnitrostátních rozpočtech, a pokud se tak ukáže, i představovat skutečnou evropskou přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(7)

Agentura prokázala, že některé úkoly mohou být uskutečněny efektivněji na evropské úrovni, což může v některých případech pro členské státy znamenat úsporu ve vnitrostátních rozpočtech, a pokud se tak ukáže, i představovat skutečnou evropskou přidanou hodnotu.

| (8) | Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik Unie uložené Smlouvou o fungování Evropské unie by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejích úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002. |
| --- | --- |

(8)

Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik Unie uložené Smlouvou o fungování Evropské unie by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejích úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002.

| (9) | Při jmenování členů správní rady, při volbě jejího předsedy a místopředsedy a při jmenování vedoucích jednotek by se měl plně zohledňovat význam zajištění rovnováhy v zastoupení žen a mužů. |
| --- | --- |

(9)

Při jmenování členů správní rady, při volbě jejího předsedy a místopředsedy a při jmenování vedoucích jednotek by se měl plně zohledňovat význam zajištění rovnováhy v zastoupení žen a mužů.

| (10) | Veškeré odkazy na příslušné právní akty Unie je třeba chápat jako odkazy na akty v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně a rovněž i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu. |
| --- | --- |

(10)

Veškeré odkazy na příslušné právní akty Unie je třeba chápat jako odkazy na akty v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně a rovněž i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.

| (11) | Pro účely tohoto nařízení je třeba „bezpečnost námořní dopravy“ chápat – v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (4) – jako kombinaci preventivních opatření k ochraně námořní dopravy a přístavních zařízení před ohrožením úmyslnými protiprávními činy. Bezpečnostního cíle by mělo být dosaženo přijetím vhodných opatření v oblasti politiky námořní dopravy, aniž jsou dotčeny předpisy členských států v oblasti národní bezpečnosti, obrany a veřejné bezpečnosti a v oblasti boje proti finanční trestné činnosti namířené proti státu. |
| --- | --- |

(11)

Pro účely tohoto nařízení je třeba „bezpečnost námořní dopravy“ chápat – v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (4) – jako kombinaci preventivních opatření k ochraně námořní dopravy a přístavních zařízení před ohrožením úmyslnými protiprávními činy. Bezpečnostního cíle by mělo být dosaženo přijetím vhodných opatření v oblasti politiky námořní dopravy, aniž jsou dotčeny předpisy členských států v oblasti národní bezpečnosti, obrany a veřejné bezpečnosti a v oblasti boje proti finanční trestné činnosti namířené proti státu.

| (12) | Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i situaci, kdy je agentura pověřena úkolem jednat v oblasti své působnosti mimo území členských států a v zájmu podpory politiky námořní bezpečnosti Unie poskytovat technickou pomoc příslušným třetím zemím. |
| --- | --- |

(12)

Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i situaci, kdy je agentura pověřena úkolem jednat v oblasti své působnosti mimo území členských států a v zájmu podpory politiky námořní bezpečnosti Unie poskytovat technickou pomoc příslušným třetím zemím.

| (13) | Agentura by měla členským státům poskytovat technickou pomoc, která by měla usnadnit vytváření nezbytné vnitrostátní kapacity k provádění acquis Unie. |
| --- | --- |

(13)

Agentura by měla členským státům poskytovat technickou pomoc, která by měla usnadnit vytváření nezbytné vnitrostátní kapacity k provádění acquis Unie.

| (14) | Agentura by měla členským státům a Komisi poskytovat operační pomoc. Součástí této pomoci by měly být služby, jako jsou systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet), evropský satelitní dohled pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet), datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (datové centrum EU LRIT) a systém pro provádění režimu státní kontroly v přístavech EU (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Agentura by měla členským státům a Komisi poskytovat operační pomoc. Součástí této pomoci by měly být služby, jako jsou systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet), evropský satelitní dohled pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet), datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (datové centrum EU LRIT) a systém pro provádění režimu státní kontroly v přístavech EU (Thetis).

| (15) | Odborné znalosti agentury v oblasti elektronického předávání údajů a systémů pro výměnu informací na moři by měly být využity ke zjednodušení ohlašovacích formalit lodí za účelem odstranění překážek v námořní dopravě a k vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Agentura by zejména měla podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (5). |
| --- | --- |

(15)

Odborné znalosti agentury v oblasti elektronického předávání údajů a systémů pro výměnu informací na moři by měly být využity ke zjednodušení ohlašovacích formalit lodí za účelem odstranění překážek v námořní dopravě a k vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Agentura by zejména měla podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (5).

| (16) | Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci ve vztahu k existujícímu výzkumnému rámci Unie. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů. |
| --- | --- |

(16)

Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci ve vztahu k existujícímu výzkumnému rámci Unie. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů.

| (17) | Na základě rozvoje nových inovačních aplikací a služeb a zlepšování stávajících aplikací a služeb a s cílem realizovat evropský námořní prostor bez překážek by agentura měla plně využívat možnosti poskytované evropskými družicovými navigačními programy (EGNOS a Galileo) a programem globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES). |
| --- | --- |

(17)

Na základě rozvoje nových inovačních aplikací a služeb a zlepšování stávajících aplikací a služeb a s cílem realizovat evropský námořní prostor bez překážek by agentura měla plně využívat možnosti poskytované evropskými družicovými navigačními programy (EGNOS a Galileo) a programem globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES).

| (18) | Po ukončení platnosti rámce Unie pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES (6) by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dříve na základě uvedeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře. Činnost agentury v této oblasti by neměla zbavovat pobřežní státy odpovědnosti za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění a měla by respektovat stávající ujednání o spolupráci mezi členskými státy nebo uskupeními členských států. |
| --- | --- |

(18)

Po ukončení platnosti rámce Unie pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES (6) by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dříve na základě uvedeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře. Činnost agentury v této oblasti by neměla zbavovat pobřežní státy odpovědnosti za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění a měla by respektovat stávající ujednání o spolupráci mezi členskými státy nebo uskupeními členských států.

| (19) | Agentura na požádání poskytuje členským státům prostřednictvím systému CleanSeaNet podrobné informace o možných případech znečištění z lodí, aby jim umožnila plnit jejich povinnosti vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (7). Účinnost prosazování se však značně liší i přesto, že takové znečištění může zasáhnout vody jiných zemí. Ve své příští zprávě podle článku 12 uvedené směrnice by proto Komise měla informovat Evropský parlament a Radu o účinnosti a soudržnosti prosazování této směrnice a poskytnout i další důležité informace ohledně jejího používání. |
| --- | --- |

(19)

Agentura na požádání poskytuje členským státům prostřednictvím systému CleanSeaNet podrobné informace o možných případech znečištění z lodí, aby jim umožnila plnit jejich povinnosti vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (7). Účinnost prosazování se však značně liší i přesto, že takové znečištění může zasáhnout vody jiných zemí. Ve své příští zprávě podle článku 12 uvedené směrnice by proto Komise měla informovat Evropský parlament a Radu o účinnosti a soudržnosti prosazování této směrnice a poskytnout i další důležité informace ohledně jejího používání.

| (20) | Žádosti postižených států o zahájení činností, které agentura vykonává v rámci boje proti znečištění, by měly být podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8). Komise však může mít za to, že za jiných okolností než v případě žádosti o spuštění pohotovostních plavidel na odstraňování znečištění a dalšího vybavení mohou být vhodnější alternativní způsoby komunikace, založené na používání pokročilých informačních technologií, a může tedy informovat žadatelský členský stát. |
| --- | --- |

(20)

Žádosti postižených států o zahájení činností, které agentura vykonává v rámci boje proti znečištění, by měly být podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8). Komise však může mít za to, že za jiných okolností než v případě žádosti o spuštění pohotovostních plavidel na odstraňování znečištění a dalšího vybavení mohou být vhodnější alternativní způsoby komunikace, založené na používání pokročilých informačních technologií, a může tedy informovat žadatelský členský stát.

| (21) | Události z poslední doby podtrhly rizika těžby ropy a plynu a výrobních činností na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Reakční schopnosti agentury v případě znečištění ropou a její odborné znalosti v oblasti znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami by se měly využívat tak, aby na žádost postiženého státu zahrnovaly i reakci na znečištění způsobené takovými činnostmi. |
| --- | --- |

(21)

Události z poslední doby podtrhly rizika těžby ropy a plynu a výrobních činností na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Reakční schopnosti agentury v případě znečištění ropou a její odborné znalosti v oblasti znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami by se měly využívat tak, aby na žádost postiženého státu zahrnovaly i reakci na znečištění způsobené takovými činnostmi.

| (22) | Zejména systém CleanSeaNet, který je v současnosti používán na pořizování fotografických důkazů o ropných skvrnách z plavidel, by měl být agenturou využíván také k odhalování a záznamu skvrn z výzkumu ropy a plynu a výrobních činností na moři, aniž by to mělo jakékoli neblahé dopady na službu, která je poskytována námořní dopravě. |
| --- | --- |

(22)

Zejména systém CleanSeaNet, který je v současnosti používán na pořizování fotografických důkazů o ropných skvrnách z plavidel, by měl být agenturou využíván také k odhalování a záznamu skvrn z výzkumu ropy a plynu a výrobních činností na moři, aniž by to mělo jakékoli neblahé dopady na službu, která je poskytována námořní dopravě.

| (23) | Agentura disponuje uznávanými cennými odbornými znalostmi a nástroji v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně. Tyto odborné znalosti a nástroje mohou být důležité pro další činnosti Unie týkající se politiky Unie v oblasti námořní dopravy. Agentura by proto měla být při rozvoji a provádění těchto činností Unie Komisi a členským státům na požádání nápomocna, pokud to správní rada v kontextu ročního pracovního programu agentury schválí. Tato pomoc by měla být předmětem podrobné analýzy nákladů a přínosů a neměla by narušovat hlavní úkoly agentury. |
| --- | --- |

(23)

Agentura disponuje uznávanými cennými odbornými znalostmi a nástroji v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně. Tyto odborné znalosti a nástroje mohou být důležité pro další činnosti Unie týkající se politiky Unie v oblasti námořní dopravy. Agentura by proto měla být při rozvoji a provádění těchto činností Unie Komisi a členským státům na požádání nápomocna, pokud to správní rada v kontextu ročního pracovního programu agentury schválí. Tato pomoc by měla být předmětem podrobné analýzy nákladů a přínosů a neměla by narušovat hlavní úkoly agentury.

| (24) | Agentura skrze technickou pomoc, kterou poskytuje, přispívá také k rozvoji námořní dopravy šetrné k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

(24)

Agentura skrze technickou pomoc, kterou poskytuje, přispívá také k rozvoji námořní dopravy šetrné k životnímu prostředí.

| (25) | Pokud jde o klasifikační společnosti, většina klasifikačních společností se zabývá jak námořními plavidly, tak plavidly vnitrozemské plavby. Na základě zkušeností agentury s klasifikačními společnostmi pro námořní plavidla by agentura mohla Komisi poskytovat příslušné informace týkající se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby, a umožnit tak zvýšení efektivity. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o klasifikační společnosti, většina klasifikačních společností se zabývá jak námořními plavidly, tak plavidly vnitrozemské plavby. Na základě zkušeností agentury s klasifikačními společnostmi pro námořní plavidla by agentura mohla Komisi poskytovat příslušné informace týkající se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby, a umožnit tak zvýšení efektivity.

| (26) | Pokud jde o rozhraní mezi dopravními informačními systémy, měla by agentura napomáhat Komisi a členským státům tím, že ve spolupráci s příslušnými orgány pro informační systémy služeb vnitrozemské vodní dopravy prozkoumá možnost sdílení informací mezi těmito systémy. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o rozhraní mezi dopravními informačními systémy, měla by agentura napomáhat Komisi a členským státům tím, že ve spolupráci s příslušnými orgány pro informační systémy služeb vnitrozemské vodní dopravy prozkoumá možnost sdílení informací mezi těmito systémy.

| (27) | Aniž je dotčena odpovědnost příslušných orgánů, měla by být agentura nápomocna Komisi a členským státům při rozvoji a realizaci budoucí iniciativy e-Maritime, jejímž cílem je zvýšit účinnost odvětví evropské námořní dopravy tím, že usnadní využívání pokročilých informačních technologií. |
| --- | --- |

(27)

Aniž je dotčena odpovědnost příslušných orgánů, měla by být agentura nápomocna Komisi a členským státům při rozvoji a realizaci budoucí iniciativy e-Maritime, jejímž cílem je zvýšit účinnost odvětví evropské námořní dopravy tím, že usnadní využívání pokročilých informačních technologií.

| (28) | Za účelem vytvoření jednotného trhu a evropského prostoru námořní dopravy bez překážek by měla být snížena administrativní zátěž lodní dopravy, a tím také mimo jiné podporována pobřežní plavba. V této souvislosti by se mohl koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime případně využít jako prostředek k omezení ohlašovacích formalit požadovaných od obchodních lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich. |
| --- | --- |

(28)

Za účelem vytvoření jednotného trhu a evropského prostoru námořní dopravy bez překážek by měla být snížena administrativní zátěž lodní dopravy, a tím také mimo jiné podporována pobřežní plavba. V této souvislosti by se mohl koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime případně využít jako prostředek k omezení ohlašovacích formalit požadovaných od obchodních lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich.

| (29) | Je třeba připomenout, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie a v zájmu respektování zásady institucionální rovnováhy nelze agentuře svěřit pravomoc přijímat rozhodnutí s obecnou působností. |
| --- | --- |

(29)

Je třeba připomenout, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie a v zájmu respektování zásady institucionální rovnováhy nelze agentuře svěřit pravomoc přijímat rozhodnutí s obecnou působností.

| (30) | Aniž jsou dotčeny cíle a úkoly stanovené nařízením (ES) č. 1406/2002, měla by Komise do jednoho roku ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost v těsné spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami vypracovat a předložit studii proveditelnosti za účelem zhodnocení a určení možností posílení koordinace a spolupráce různých pobřežních funkcí. Tato studie by měla zohlednit stávající právní rámec a relevantní doporučení příslušných fór Unie, jakož i současný rozvoj společného prostředí pro sdílení informací (CISE), a měla by plně respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a Evropskému parlamentu a Radě objasnit náklady a výnosy. |
| --- | --- |

(30)

Aniž jsou dotčeny cíle a úkoly stanovené nařízením (ES) č. 1406/2002, měla by Komise do jednoho roku ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost v těsné spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami vypracovat a předložit studii proveditelnosti za účelem zhodnocení a určení možností posílení koordinace a spolupráce různých pobřežních funkcí. Tato studie by měla zohlednit stávající právní rámec a relevantní doporučení příslušných fór Unie, jakož i současný rozvoj společného prostředí pro sdílení informací (CISE), a měla by plně respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a Evropskému parlamentu a Radě objasnit náklady a výnosy.

| (31) | Pro konkurenceschopnost námořních seskupení Unie je důležité získávat evropské námořníky s kvalitním výcvikem. Vzhledem k současné i budoucí poptávce v Unii po vysoce kvalifikovaných námořnících by tudíž agentura měla v případě potřeby poskytnout členským státům a Komisi podporu při propagaci námořního výcviku usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku. Podpora by mohla zahrnovat pomoc kompetentním evropským zúčastněným stranám při dosahování špičkové kvality vzdělávání a výcviku v námořních oborech na dobrovolném základě, plně v souladu s odpovědností členských států za obsah a organizaci tohoto výcviku. |
| --- | --- |

(31)

Pro konkurenceschopnost námořních seskupení Unie je důležité získávat evropské námořníky s kvalitním výcvikem. Vzhledem k současné i budoucí poptávce v Unii po vysoce kvalifikovaných námořnících by tudíž agentura měla v případě potřeby poskytnout členským státům a Komisi podporu při propagaci námořního výcviku usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku. Podpora by mohla zahrnovat pomoc kompetentním evropským zúčastněným stranám při dosahování špičkové kvality vzdělávání a výcviku v námořních oborech na dobrovolném základě, plně v souladu s odpovědností členských států za obsah a organizaci tohoto výcviku.

| (32) | Pro boj s rostoucím rizikem pirátství by agentura měla případně nadále předávat příslušným vnitrostátním orgánům a jiným významným subjektům, včetně operací jako je operace námořních sil EU Atalanta, podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou členských států v oblastech označovaných za velice nebezpečné. Agentura má kromě toho k dispozici prostředky, které by mohly být užitečné, zejména v souvislosti s rozvojem CISE. Je proto vhodné, aby agentura poskytovala příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie jako Frontex a Europol na požádání relevantní informace o poloze lodí a údaje z pozorování Země pro usnadnění preventivních opatření proti úmyslným protiprávním činům, jak vyplývá z příslušných právních předpisů Unie, aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států, a v souladu s použitelným vnitrostátním právem a právem Unie, zejména s ohledem na subjekty, které údaje požadují. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky v souladu s postupy, které stanoví správní rada. |
| --- | --- |

(32)

Pro boj s rostoucím rizikem pirátství by agentura měla případně nadále předávat příslušným vnitrostátním orgánům a jiným významným subjektům, včetně operací jako je operace námořních sil EU Atalanta, podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou členských států v oblastech označovaných za velice nebezpečné. Agentura má kromě toho k dispozici prostředky, které by mohly být užitečné, zejména v souvislosti s rozvojem CISE. Je proto vhodné, aby agentura poskytovala příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie jako Frontex a Europol na požádání relevantní informace o poloze lodí a údaje z pozorování Země pro usnadnění preventivních opatření proti úmyslným protiprávním činům, jak vyplývá z příslušných právních předpisů Unie, aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států, a v souladu s použitelným vnitrostátním právem a právem Unie, zejména s ohledem na subjekty, které údaje požadují. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky v souladu s postupy, které stanoví správní rada.

| (33) | Při zveřejňování informací v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (9) by Komise a agentura měly v zájmu zajištění soudržnosti vycházet z odborných znalostí a zkušeností získaných na základě Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“). |
| --- | --- |

(33)

Při zveřejňování informací v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (9) by Komise a agentura měly v zájmu zajištění soudržnosti vycházet z odborných znalostí a zkušeností získaných na základě Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“).

| (34) | Pomocí, kterou agentura poskytuje členským státům a Komisi v souvislosti s příslušnou činností mezinárodních a regionálních organizací, by neměl být dotčen vztah mezi těmito organizacemi a členskými státy vyplývající z členství členských států v těchto organizacích. |
| --- | --- |

(34)

Pomocí, kterou agentura poskytuje členským státům a Komisi v souvislosti s příslušnou činností mezinárodních a regionálních organizací, by neměl být dotčen vztah mezi těmito organizacemi a členskými státy vyplývající z členství členských států v těchto organizacích.

| (35) | Unie přistoupila k následujícím nástrojům zřizujícím regionální organizace, na jejichž činnost se rovněž vztahují cíle agentury: k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992) (10); k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (Barcelonská úmluva) (11) a její revizi z roku 1995 (12) a k řadě protokolů k této úmluvě; k Dohodě o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (13); k Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR) (14); k Dohodě o spolupráci při ochraně pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním, podepsané dne 17. října 1990 (Lisabonská dohoda) (15), spolu s jejím Dodatkovým protokolem, podepsaným dne 20. května 2008, jenž dosud nevstoupil v platnost (16). Unie jedná rovněž o přistoupení k Úmluvě o ochraně Černého moře před znečištěním, podepsané v dubnu roku 1992 (Bukurešťská úmluva). Agentura by proto měla členským státům a Komisi poskytovat technickou pomoc umožňující jim podílet se na příslušné činnosti těchto regionálních organizací. |
| --- | --- |

(35)

Unie přistoupila k následujícím nástrojům zřizujícím regionální organizace, na jejichž činnost se rovněž vztahují cíle agentury: k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992) (10); k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (Barcelonská úmluva) (11) a její revizi z roku 1995 (12) a k řadě protokolů k této úmluvě; k Dohodě o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (13); k Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR) (14); k Dohodě o spolupráci při ochraně pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním, podepsané dne 17. října 1990 (Lisabonská dohoda) (15), spolu s jejím Dodatkovým protokolem, podepsaným dne 20. května 2008, jenž dosud nevstoupil v platnost (16). Unie jedná rovněž o přistoupení k Úmluvě o ochraně Černého moře před znečištěním, podepsané v dubnu roku 1992 (Bukurešťská úmluva). Agentura by proto měla členským státům a Komisi poskytovat technickou pomoc umožňující jim podílet se na příslušné činnosti těchto regionálních organizací.

| (36) | Vedle těchto regionálních organizací existuje řada jiných regionálních, subregionálních a dvoustranných ujednání o koordinaci a spolupráci týkajících se reakce na znečištění. Při poskytování pomoci týkající se reakce na znečištění třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií by agentura měla jednat s ohledem na tato ujednání. |
| --- | --- |

(36)

Vedle těchto regionálních organizací existuje řada jiných regionálních, subregionálních a dvoustranných ujednání o koordinaci a spolupráci týkajících se reakce na znečištění. Při poskytování pomoci týkající se reakce na znečištění třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií by agentura měla jednat s ohledem na tato ujednání.

| (37) | Unie sdílí regionální mořské oblasti Středozemního moře, Černého moře a Baltského moře se sousedními zeměmi. Na žádost Komise by agentura měla těmto zemím poskytovat pomoc týkající se reakce na znečištění. |
| --- | --- |

(37)

Unie sdílí regionální mořské oblasti Středozemního moře, Černého moře a Baltského moře se sousedními zeměmi. Na žádost Komise by agentura měla těmto zemím poskytovat pomoc týkající se reakce na znečištění.

| (38) | Pro dosažení maximální účinnosti by agentura měla co nejvíce spolupracovat v rámci Pařížského memoranda o porozumění. Komise a členské státy by měly pokračovat v posuzování všech možností vedoucích k dalšímu zvyšování účinnosti, které by mohly být v rámci Pařížského memoranda o porozumění předloženy ke zvážení. |
| --- | --- |

(38)

Pro dosažení maximální účinnosti by agentura měla co nejvíce spolupracovat v rámci Pařížského memoranda o porozumění. Komise a členské státy by měly pokračovat v posuzování všech možností vedoucích k dalšímu zvyšování účinnosti, které by mohly být v rámci Pařížského memoranda o porozumění předloženy ke zvážení.

| (39) | S cílem zajistit správné provádění závazných právních aktů Unie v oblasti námořní bezpečnosti a v oblasti zabránění znečištění z lodí v praxi by agentura měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět návštěvy členských států. Tyto návštěvy vnitrostátních správních orgánů by měly agentuře umožnit nashromáždění veškerých informací nezbytných k tomu, aby Komisi předložila komplexní zprávu za účelem dalšího posouzení. Tyto návštěvy by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a takovým způsobem, aby se minimalizovala administrativní zátěž pro vnitrostátní orgány námořní správy. Tyto návštěvy by dále měly být vykonávány v souladu se stanoveným postupem včetně standardní metodiky přijatými správní radou. |
| --- | --- |

(39)

S cílem zajistit správné provádění závazných právních aktů Unie v oblasti námořní bezpečnosti a v oblasti zabránění znečištění z lodí v praxi by agentura měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět návštěvy členských států. Tyto návštěvy vnitrostátních správních orgánů by měly agentuře umožnit nashromáždění veškerých informací nezbytných k tomu, aby Komisi předložila komplexní zprávu za účelem dalšího posouzení. Tyto návštěvy by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a takovým způsobem, aby se minimalizovala administrativní zátěž pro vnitrostátní orgány námořní správy. Tyto návštěvy by dále měly být vykonávány v souladu se stanoveným postupem včetně standardní metodiky přijatými správní radou.

| (40) | Agentura by měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět inspekce uznaných subjektů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (17). Tyto inspekce mohou probíhat rovněž ve třetích zemích. Komise a agentura by měly zajistit, aby byly dotčené členské státy náležitě informovány. Agentura by rovněž měla plnit inspekční úkoly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (18), které se týkají výcviku námořníků a vydávání průkazu způsobilosti a jimiž agenturu pověřila Komise. Do nařízení (ES) č. 1406/2002 by neměly být zahrnuty podrobnosti technické pomoci poskytované agenturou inspekcím v oblasti bezpečnosti námořní dopravy, které provádí Komise v souladu s nařízením Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (19). |
| --- | --- |

(40)

Agentura by měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět inspekce uznaných subjektů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (17). Tyto inspekce mohou probíhat rovněž ve třetích zemích. Komise a agentura by měly zajistit, aby byly dotčené členské státy náležitě informovány. Agentura by rovněž měla plnit inspekční úkoly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (18), které se týkají výcviku námořníků a vydávání průkazu způsobilosti a jimiž agenturu pověřila Komise. Do nařízení (ES) č. 1406/2002 by neměly být zahrnuty podrobnosti technické pomoci poskytované agenturou inspekcím v oblasti bezpečnosti námořní dopravy, které provádí Komise v souladu s nařízením Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (19).

| (41) | S cílem zajistit soulad s politickými cíli a institucionálním uspořádáním Unie, jakož i s platnými správními a finančními postupy by Komise měla vydat formální doporučení v podobě písemného stanoviska k návrhu víceleté strategie a k návrhu ročních pracovních programů agentury, k němuž by správní rada měla před přijetím těchto dokumentů přihlédnout. |
| --- | --- |

(41)

S cílem zajistit soulad s politickými cíli a institucionálním uspořádáním Unie, jakož i s platnými správními a finančními postupy by Komise měla vydat formální doporučení v podobě písemného stanoviska k návrhu víceleté strategie a k návrhu ročních pracovních programů agentury, k němuž by správní rada měla před přijetím těchto dokumentů přihlédnout.

| (42) | V zájmu zajištění spravedlivého a transparentního postupu při jmenování výkonného ředitele by postup výběrového řízení, který je třeba dodržovat, měl být v souladu s pokyny Komise pro výběr a jmenování ředitelů agentur Unie. V těchto pokynech je stanoveno, že žádost mohou podat státní příslušníci kteréhokoli členského státu. Z týchž důvodů by měl správní radu v rámci výboru pro předběžný výběr zastupovat pozorovatel. Tento pozorovatel by měl být během dalších fází výběrového řízení průběžně informován. V době, kdy správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, by měli její členové mít možnost položit Komisi dotazy ohledně výběrového řízení. Správní rada by dále měla mít možnost vést s kandidáty z užšího seznamu pohovor, a to v souladu se standardním postupem.Ve všech fázích výběrového řízení a jmenování na místo výkonného ředitele agentury by měly všechny zapojené strany zajistit, aby byly osobní údaje kandidátů zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (20). |
| --- | --- |

(42)

V zájmu zajištění spravedlivého a transparentního postupu při jmenování výkonného ředitele by postup výběrového řízení, který je třeba dodržovat, měl být v souladu s pokyny Komise pro výběr a jmenování ředitelů agentur Unie. V těchto pokynech je stanoveno, že žádost mohou podat státní příslušníci kteréhokoli členského státu. Z týchž důvodů by měl správní radu v rámci výboru pro předběžný výběr zastupovat pozorovatel. Tento pozorovatel by měl být během dalších fází výběrového řízení průběžně informován. V době, kdy správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, by měli její členové mít možnost položit Komisi dotazy ohledně výběrového řízení. Správní rada by dále měla mít možnost vést s kandidáty z užšího seznamu pohovor, a to v souladu se standardním postupem.Ve všech fázích výběrového řízení a jmenování na místo výkonného ředitele agentury by měly všechny zapojené strany zajistit, aby byly osobní údaje kandidátů zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (20).

| (43) | Agentura je sice financována především prostřednictvím příspěvku Unie, má však rovněž příjmy plynoucí z poplatků a plateb spojených s jejími službami. Tyto poplatky a platby se týkají zejména provozu datového centra EU LRIT a jsou uplatňovány v souladu s usnesením Rady přijatým ve dnech 1. a 2. října 2007 a 9. prosince 2008 týkajícím se zřízení datového centra EU LRIT, a zejména s body ohledně zpráv o financování systému LRIT. |
| --- | --- |

(43)

Agentura je sice financována především prostřednictvím příspěvku Unie, má však rovněž příjmy plynoucí z poplatků a plateb spojených s jejími službami. Tyto poplatky a platby se týkají zejména provozu datového centra EU LRIT a jsou uplatňovány v souladu s usnesením Rady přijatým ve dnech 1. a 2. října 2007 a 9. prosince 2008 týkajícím se zřízení datového centra EU LRIT, a zejména s body ohledně zpráv o financování systému LRIT.

| (44) | Ve zprávě o pokroku podávané na základě nařízení (ES) č. 1406/2002 by Komise měla také posoudit případný příspěvek agentury k provádění budoucího legislativního aktu o bezpečnosti činností v oblasti vyhledávání, průzkumu a těžby ropy a zemního plynu na moři, který v současné době posuzují Evropský parlament a Rada, s ohledem na zabránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři a s přihlédnutím k zavedeným a uznávaným odborným zkušenostem a nástrojům agentury. |
| --- | --- |

(44)

Ve zprávě o pokroku podávané na základě nařízení (ES) č. 1406/2002 by Komise měla také posoudit případný příspěvek agentury k provádění budoucího legislativního aktu o bezpečnosti činností v oblasti vyhledávání, průzkumu a těžby ropy a zemního plynu na moři, který v současné době posuzují Evropský parlament a Rada, s ohledem na zabránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři a s přihlédnutím k zavedeným a uznávaným odborným zkušenostem a nástrojům agentury.

| (45) | Činnosti agentury by měly případně přispívat také k vytvoření skutečného evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. |
| --- | --- |

(45)

Činnosti agentury by měly případně přispívat také k vytvoření skutečného evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.

| (46) | Mělo by být zohledněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (21), a zejména článek 208 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(46)

Mělo by být zohledněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (21), a zejména článek 208 uvedeného nařízení.

| (47) | Nařízení (ES) č. 1406/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(47)

Nařízení (ES) č. 1406/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 1406/2002

Nařízení (ES) č. 1406/2002 se mění takto:

| 1) | Články 1 až 3 se nahrazují tímto:
  „Článek 1
  Cíle
  1.   Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně, jakož i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
  2.   Za tímto účelem agentura spolupracuje s členskými státy a Komisí a poskytuje jim technickou, operační a vědeckou pomoc v oblastech uvedených v odstavci 1 tohoto článku v mezích hlavních úkolů popsaných v článku 2 a v příslušných případech doplňkových úkolů stanovených v článku 2a, a to zejména s cílem pomoci členským státům a Komisi řádně uplatňovat příslušné právní akty Unie. V souvislosti s reakcí na znečištění poskytuje agentura operační pomoc pouze na žádost postiženého státu či postižených států.
  3.   Poskytnutím pomoci podle odstavce 2 agentura ve vhodných případech přispívá k celkové účinnosti námořní dopravy a přepravy, jak stanovuje toto nařízení, aby tak usnadnila vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
  Článek 2
  Hlavní úkoly agentury
  1.   Za účelem zajištění řádného plnění cílů stanovených v článku 1 vykonává agentura hlavní úkoly vyjmenované v tomto článku.
  2.   Agentura je Komisi nápomocna:






  a) | v přípravných pracích na aktualizaci a vypracování příslušných právních aktů Unie, zejména v souladu s vývojem mezinárodních právních předpisů; |
| --- | --- | --- |

1)

Články 1 až 3 se nahrazují tímto:

„Článek 1

Cíle

1.   Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně, jakož i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.

2.   Za tímto účelem agentura spolupracuje s členskými státy a Komisí a poskytuje jim technickou, operační a vědeckou pomoc v oblastech uvedených v odstavci 1 tohoto článku v mezích hlavních úkolů popsaných v článku 2 a v příslušných případech doplňkových úkolů stanovených v článku 2a, a to zejména s cílem pomoci členským státům a Komisi řádně uplatňovat příslušné právní akty Unie. V souvislosti s reakcí na znečištění poskytuje agentura operační pomoc pouze na žádost postiženého státu či postižených států.

3.   Poskytnutím pomoci podle odstavce 2 agentura ve vhodných případech přispívá k celkové účinnosti námořní dopravy a přepravy, jak stanovuje toto nařízení, aby tak usnadnila vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.

Článek 2

Hlavní úkoly agentury

1.   Za účelem zajištění řádného plnění cílů stanovených v článku 1 vykonává agentura hlavní úkoly vyjmenované v tomto článku.

2.   Agentura je Komisi nápomocna:

a)

v přípravných pracích na aktualizaci a vypracování příslušných právních aktů Unie, zejména v souladu s vývojem mezinárodních právních předpisů;

| b) | v účinném provádění příslušných závazných právních aktů Unie, zejména vykonáváním návštěv a inspekcí uvedených v článku 3 tohoto nařízení a poskytováním technické pomoci Komisi při plnění úkolů inspekce, kterými je Komise pověřena podle čl. 9 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (22). V této souvislosti může Komisi podávat návrhy na jakákoli případná zlepšení zmíněných závazných právních aktů; |
| --- | --- |

b)

v účinném provádění příslušných závazných právních aktů Unie, zejména vykonáváním návštěv a inspekcí uvedených v článku 3 tohoto nařízení a poskytováním technické pomoci Komisi při plnění úkolů inspekce, kterými je Komise pověřena podle čl. 9 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (22). V této souvislosti může Komisi podávat návrhy na jakákoli případná zlepšení zmíněných závazných právních aktů;

| c) | v analýze probíhajících a dokončených výzkumných projektů vztahujících se k cílům agentury; to může zahrnovat určení případných navazujících opatření vyplývajících z konkrétních výzkumných projektů; |
| --- | --- |

c)

v analýze probíhajících a dokončených výzkumných projektů vztahujících se k cílům agentury; to může zahrnovat určení případných navazujících opatření vyplývajících z konkrétních výzkumných projektů;

| d) | v plnění jakéhokoli jiného úkolu, jímž je v legislativních aktech Unie v souvislosti s cíli agentury pověřena Komise. |
| --- | --- |

d)

v plnění jakéhokoli jiného úkolu, jímž je v legislativních aktech Unie v souvislosti s cíli agentury pověřena Komise.

3.   Agentura spolupracuje s členskými státy na:

| a) | případném organizování příslušných činností odborné přípravy v oblastech, za něž jsou odpovědné členské státy; |
| --- | --- |

a)

případném organizování příslušných činností odborné přípravy v oblastech, za něž jsou odpovědné členské státy;

| b) | zpracování technických řešení, včetně poskytování příslušných operačních služeb, a poskytování technické pomoci v souvislosti s vytvářením nezbytné kapacity členských států k provádění příslušných právních aktů Unie; |
| --- | --- |

b)

zpracování technických řešení, včetně poskytování příslušných operačních služeb, a poskytování technické pomoci v souvislosti s vytvářením nezbytné kapacity členských států k provádění příslušných právních aktů Unie;

| c) | poskytování vhodných informací na žádost členského státu vyplývajících z inspekcí podle článku 3 za účelem podpory kontrol uznaných subjektů, jež vydávají osvědčení jménem členských států v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lidí a pro související činnosti námořní správy (23), aniž jsou dotčena práva a povinnosti státu vlajky; |
| --- | --- |

c)

poskytování vhodných informací na žádost členského státu vyplývajících z inspekcí podle článku 3 za účelem podpory kontrol uznaných subjektů, jež vydávají osvědčení jménem členských států v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lidí a pro související činnosti námořní správy (23), aniž jsou dotčena práva a povinnosti státu vlajky;

| d) | podpoře ve formě dodatečných prostředků poskytovaných nákladově efektivním způsobem v případě znečištění z lodí i v případě znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, je-li podána žádost postiženým členským státem, v jehož působnosti jsou prováděny čistící práce, aniž je dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění, a při respektování stávající spolupráce členských států v této oblasti. Žádosti o spuštění činností v rámci boje proti znečištění by měly být v příslušných případech podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (24). |
| --- | --- |

d)

podpoře ve formě dodatečných prostředků poskytovaných nákladově efektivním způsobem v případě znečištění z lodí i v případě znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, je-li podána žádost postiženým členským státem, v jehož působnosti jsou prováděny čistící práce, aniž je dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění, a při respektování stávající spolupráce členských států v této oblasti. Žádosti o spuštění činností v rámci boje proti znečištění by měly být v příslušných případech podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (24).

4.   Agentura usnadňuje spolupráci mezi členskými státy a Komisí:

| a) | v oblasti sledování dopravy, na niž se vztahuje směrnice 2002/59/ES, tím, že agentura podporuje zejména spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných námořních oblastech a rozvíjí a provozuje datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti i systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet) uvedené v článcích 6b a 22a zmíněné směrnice, jakož i mezinárodní systém výměny informací pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti v souladu se závazky přijatými v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO); |
| --- | --- |

a)

v oblasti sledování dopravy, na niž se vztahuje směrnice 2002/59/ES, tím, že agentura podporuje zejména spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných námořních oblastech a rozvíjí a provozuje datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti i systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet) uvedené v článcích 6b a 22a zmíněné směrnice, jakož i mezinárodní systém výměny informací pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti v souladu se závazky přijatými v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO);

| b) | tím, že na požádání a aniž je dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, poskytuje příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie v rámci jejich mandátu relevantní informace o poloze plavidel a údaje z pozorování Země s cílem usnadnit opatření proti hrozbám pirátství a úmyslných protiprávních činů, jak stanoví platné právo Unie, nebo na základě mezinárodně schválených právních nástrojů v oblasti námořní dopravy, přičemž se uplatňují příslušná pravidla o ochraně údajů a dodržují správní postupy, které v případě potřeby vypracuje správní rada nebo řídící skupina na vysoké úrovni vytvořená podle směrnice 2002/59/ES. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky; |
| --- | --- |

b)

tím, že na požádání a aniž je dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, poskytuje příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie v rámci jejich mandátu relevantní informace o poloze plavidel a údaje z pozorování Země s cílem usnadnit opatření proti hrozbám pirátství a úmyslných protiprávních činů, jak stanoví platné právo Unie, nebo na základě mezinárodně schválených právních nástrojů v oblasti námořní dopravy, přičemž se uplatňují příslušná pravidla o ochraně údajů a dodržují správní postupy, které v případě potřeby vypracuje správní rada nebo řídící skupina na vysoké úrovni vytvořená podle směrnice 2002/59/ES. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky;

| c) | v oblasti vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy (25). Je-li o to agentura požádána příslušnými členskými státy, a za předpokladu, že nedochází ke střetu zájmů, poskytuje těmto členským státům operační podporu v souvislosti s vyšetřováním vážných nebo velmi vážných nehod a provádí analýzu zpráv o bezpečnostním vyšetřování nehod za účelem určení přidané hodnoty na úrovni Unie, pokud jde o příslušná poučení, jež je třeba vyvodit. Na základě údajů poskytnutých členskými státy podle článku 17 uvedené směrnice agentura sestavuje roční přehled námořních nehod a mimořádných událostí; |
| --- | --- |

c)

v oblasti vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy (25). Je-li o to agentura požádána příslušnými členskými státy, a za předpokladu, že nedochází ke střetu zájmů, poskytuje těmto členským státům operační podporu v souvislosti s vyšetřováním vážných nebo velmi vážných nehod a provádí analýzu zpráv o bezpečnostním vyšetřování nehod za účelem určení přidané hodnoty na úrovni Unie, pokud jde o příslušná poučení, jež je třeba vyvodit. Na základě údajů poskytnutých členskými státy podle článku 17 uvedené směrnice agentura sestavuje roční přehled námořních nehod a mimořádných událostí;

| d) | v poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných statistik, informací a údajů s cílem umožnit Komisi a členským státům učinit potřebné kroky ke zlepšení jejich opatření a vyhodnotit účinnost a nákladovou efektivnost existujících opatření. Tyto úkoly zahrnují sběr, uchovávání a hodnocení technických údajů, systematické využívání existujících databází, včetně výměny dat a případně rozvoje dalších databází. Agentura na základě shromážděných údajů pomáhá Komisi ve zveřejňování informací týkajících se lodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (26); |
| --- | --- |

d)

v poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných statistik, informací a údajů s cílem umožnit Komisi a členským státům učinit potřebné kroky ke zlepšení jejich opatření a vyhodnotit účinnost a nákladovou efektivnost existujících opatření. Tyto úkoly zahrnují sběr, uchovávání a hodnocení technických údajů, systematické využívání existujících databází, včetně výměny dat a případně rozvoje dalších databází. Agentura na základě shromážděných údajů pomáhá Komisi ve zveřejňování informací týkajících se lodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (26);

| e) | v oblasti shromažďování a analýzy údajů o námořnících, které jsou poskytovány a využívány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (27); |
| --- | --- |

e)

v oblasti shromažďování a analýzy údajů o námořnících, které jsou poskytovány a využívány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (27);

| f) | při zlepšování identifikace a stíhání lodí, které nezákonně vypouštějí nečistoty, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (28); |
| --- | --- |

f)

při zlepšování identifikace a stíhání lodí, které nezákonně vypouštějí nečistoty, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (28);

| g) | v souvislosti se znečištěním moří ropou způsobeným zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu s využitím evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem kontroly rozsahu a ekologického dopadu takového znečištění; |
| --- | --- |

g)

v souvislosti se znečištěním moří ropou způsobeným zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu s využitím evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem kontroly rozsahu a ekologického dopadu takového znečištění;

| h) | při poskytování technické pomoci členským státům a Komisi, která je nezbytná k tomu, aby se podílely na příslušných činnostech technických orgánů IMO, Mezinárodní organizace práce v souvislosti s námořní dopravou, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“) a příslušných regionálních organizací, jichž je Unie členem, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie; |
| --- | --- |

h)

při poskytování technické pomoci členským státům a Komisi, která je nezbytná k tomu, aby se podílely na příslušných činnostech technických orgánů IMO, Mezinárodní organizace práce v souvislosti s námořní dopravou, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“) a příslušných regionálních organizací, jichž je Unie členem, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie;

| i) | s ohledem na provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (29), zejména zjednodušením elektronického přenosu údajů prostřednictvím systému SafeSeaNet a podporou vytvoření jednotného kontaktního místa. |
| --- | --- |

i)

s ohledem na provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (29), zejména zjednodušením elektronického přenosu údajů prostřednictvím systému SafeSeaNet a podporou vytvoření jednotného kontaktního místa.

5.   Agentura může na žádost Komise poskytnout technickou pomoc včetně organizace příslušných činností odborné přípravy, pokud jde o příslušné právní akty Unie, státům, které žádají o přistoupení k Unii, a případně partnerským zemím v rámci evropského sousedství a zemím, které se účastní Pařížského memoranda o porozumění.

Agentura může také poskytnout pomoc v případě znečištění z lodí či znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, jež postihuje třetí země mající společné regionální moře s Unií, v souladu s mechanismem civilní ochrany Unie zavedeným rozhodnutím 2007/779/ES, Euratom a podle podmínek vztahujících se na členské státy podle odst. 3 písm. d) tohoto článku. Tyto úkoly jsou koordinovány s existujícími regionálními ujednáními o spolupráci, jež se týkají znečištění moře.

Článek 2a

Doplňkové úkoly agentury

1.   Aniž jsou dotčeny hlavní úkoly podle článku 2, je agentura v příslušných případech nápomocna Komisi a členským státům při rozvíjení a uskutečňování činností Unie, které jsou uvedeny v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a které souvisejí s cíli agentury, jestliže k tomu disponuje uznávanými odbornými znalostmi a nástroji. Doplňkové úkoly uvedené v tomto článku:

| a) | jsou odůvodněné a přínosné; |
| --- | --- |

a)

jsou odůvodněné a přínosné;

| b) | brání duplicitnímu vynakládání úsilí; |
| --- | --- |

b)

brání duplicitnímu vynakládání úsilí;

| c) | jsou v zájmu námořní dopravní politiky Unie; |
| --- | --- |

c)

jsou v zájmu námořní dopravní politiky Unie;

| d) | nenarušují hlavní úkoly agentury a |
| --- | --- |

d)

nenarušují hlavní úkoly agentury a

| e) | nezasahují do práv a povinností členských států, zejména v jejich úloze států vlajky, států přístavu a pobřežních států. |
| --- | --- |

e)

nezasahují do práv a povinností členských států, zejména v jejich úloze států vlajky, států přístavu a pobřežních států.

2.   Agentura je Komisi nápomocna:

| a) | v souvislosti s prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (30) tím, že přispívá k dosažení cíle v podobě dosažení dobrého environmentálního stavu mořských vod, pokud jde o její prvky související s lodní plavbou, a při využívání výsledků stávajících nástrojů typu SafeSeaNet a CleanSeaNet; |
| --- | --- |

a)

v souvislosti s prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (30) tím, že přispívá k dosažení cíle v podobě dosažení dobrého environmentálního stavu mořských vod, pokud jde o její prvky související s lodní plavbou, a při využívání výsledků stávajících nástrojů typu SafeSeaNet a CleanSeaNet;

| b) | poskytováním technické pomoci týkající se emisí skleníkových plynů z lodí, zejména v návaznosti na aktuální mezinárodní vývoj; |
| --- | --- |

b)

poskytováním technické pomoci týkající se emisí skleníkových plynů z lodí, zejména v návaznosti na aktuální mezinárodní vývoj;

| c) | v souvislosti s programem Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) tím, že v rámci řízení GMES podporuje využívání údajů a služeb GMES k námořním účelům; |
| --- | --- |

c)

v souvislosti s programem Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) tím, že v rámci řízení GMES podporuje využívání údajů a služeb GMES k námořním účelům;

| d) | při rozvíjení společného prostředí pro sdílení informací v evropské námořní oblasti; |
| --- | --- |

d)

při rozvíjení společného prostředí pro sdílení informací v evropské námořní oblasti;

| e) | v souvislosti s mobilními zařízeními pro těžbu plynu a ropy na moři tím, že analyzuje požadavky Mezinárodní námořní organizace a shromažďuje základní informace o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí; |
| --- | --- |

e)

v souvislosti s mobilními zařízeními pro těžbu plynu a ropy na moři tím, že analyzuje požadavky Mezinárodní námořní organizace a shromažďuje základní informace o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí;

| f) | poskytováním příslušných informací týkajících se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (31). Tyto informace budou rovněž uvedeny ve zprávách podle čl. 3 odst. 4 a 5 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

f)

poskytováním příslušných informací týkajících se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (31). Tyto informace budou rovněž uvedeny ve zprávách podle čl. 3 odst. 4 a 5 tohoto nařízení.

3.   Agentura je nápomocna Komisi a členským státům:

| a) | při posuzování proveditelnosti a uskutečňování politik a projektů na podporu budování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, jako jsou koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime, jakož i mořské dálnice. Za tímto účelem bude zejména přezkoumána možnost doplnění dalších funkcí do systému SafeSeaNet, aniž by byla dotčena úloha řídící skupiny na vysoké úrovni vytvořené podle směrnice 2002/59/ES; |
| --- | --- |

a)

při posuzování proveditelnosti a uskutečňování politik a projektů na podporu budování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, jako jsou koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime, jakož i mořské dálnice. Za tímto účelem bude zejména přezkoumána možnost doplnění dalších funkcí do systému SafeSeaNet, aniž by byla dotčena úloha řídící skupiny na vysoké úrovni vytvořené podle směrnice 2002/59/ES;

| b) | přezkumem provedeným ve spolupráci s příslušnými orgány pro systém říčních informačních služeb, jehož předmětem bude možnost sdílení informací mezi tímto systémem a informačními systémy námořní dopravy na základě zprávy podle článku 15 směrnice 2010/65/EU; |
| --- | --- |

b)

přezkumem provedeným ve spolupráci s příslušnými orgány pro systém říčních informačních služeb, jehož předmětem bude možnost sdílení informací mezi tímto systémem a informačními systémy námořní dopravy na základě zprávy podle článku 15 směrnice 2010/65/EU;

| c) | usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů v námořním výcviku a vzdělávání v rámci Unie a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku, a to při plném dodržování článku 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). |
| --- | --- |

c)

usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů v námořním výcviku a vzdělávání v rámci Unie a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku, a to při plném dodržování článku 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).

Článek 3

Návštěvy členských států a inspekce

1.   K plnění úkolů jí svěřených a s cílem pomoci Komisi v plnění jejích povinností podle Smlouvy o fungování EU, a zejména v hodnocení účinného provádění příslušného práva Unie, agentura provádí návštěvy členských států v souladu s metodikou definovanou správní radou.

2.   Agentura s dostatečným předstihem informuje daný členský stát o plánované návštěvě, o jménech zmocněných úředníků, o dni zahájení návštěvy a o jejím předpokládaném trvání. Úředníci agentury pověření provedením těchto návštěv předloží písemné rozhodnutí výkonného ředitele agentury upřesňující účel a cíle návštěvy.

3.   Agentura vykonává inspekce jménem Komise podle požadavků závazných právních aktů Unie, pokud jde o subjekty uznané Unií v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (32), a pokud jde o výcvik a osvědčování námořníků ve třetích zemích v souladu se směrnicí 2008/106/ES.

4.   Na konci každé návštěvy nebo inspekce agentura vypracuje zprávu a zašle ji Komisi a danému členskému státu.

5.   Je-li to vhodné, a v každém případě když je uzavřen cyklus návštěv nebo inspekcí, agentura analyzuje zprávy z tohoto cyklu za účelem určení horizontálních zjištění a obecných závěrů o účinnosti a nákladové efektivnosti zavedených opatření. Agentura předloží tuto analýzu Komisi k dalšímu projednání se členskými státy, aby byly vyvozeny příslušné závěry a usnadnilo se šíření osvědčených pracovních postupů.

| 2) | V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
  „3.   Správní rada přijme praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2 včetně případných opatření ohledně konzultace s členskými státy před zveřejněním informací.
  4.   Na informace shromážděné a zpracovávané Komisí a agenturou v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), přičemž agentura přijme nezbytná opatření k zajištění bezpečného nakládání s důvěrnými informaci a jejich bezpečného zpracovávání. |
| --- | --- |

2)

V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:

„3.   Správní rada přijme praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2 včetně případných opatření ohledně konzultace s členskými státy před zveřejněním informací.

4.   Na informace shromážděné a zpracovávané Komisí a agenturou v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), přičemž agentura přijme nezbytná opatření k zajištění bezpečného nakládání s důvěrnými informaci a jejich bezpečného zpracovávání.

| 3) | V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Na požádání Komise může správní rada se souhlasem daných členských států a ve spolupráci s nimi a s náležitým přihlédnutím k rozpočtovým důsledkům, včetně jakéhokoli případného příspěvku ze strany daných členských států, rozhodnout o zřízení regionálních středisek nezbytných k plnění některých úkolů agentury co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem. Při přijímání takového rozhodnutí správní rada přesně vymezí rozsah činností regionálního střediska, přičemž se vyhýbá nadbytečným finančním výdajům a posiluje spolupráci se stávajícími regionálními a vnitrostátními sítěmi.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Na požádání Komise může správní rada se souhlasem daných členských států a ve spolupráci s nimi a s náležitým přihlédnutím k rozpočtovým důsledkům, včetně jakéhokoli případného příspěvku ze strany daných členských států, rozhodnout o zřízení regionálních středisek nezbytných k plnění některých úkolů agentury co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem. Při přijímání takového rozhodnutí správní rada přesně vymezí rozsah činností regionálního střediska, přičemž se vyhýbá nadbytečným finančním výdajům a posiluje spolupráci se stávajícími regionálními a vnitrostátními sítěmi.“

| 4) | V článku 10 se odstavec 2 mění takto:






  a) | písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a každý rok ji do 15. června předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.
  Agentura každý rok předává rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V článku 10 se odstavec 2 mění takto:

a)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a každý rok ji do 15. června předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.

Agentura každý rok předává rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů;“;

| b) | písmeno c) se nahrazuje tímto:






  „c) | v rámci přípravy pracovního programu posuzuje a schvaluje žádosti o pomoc Komisi podle čl. 2 odst. 2 písm. d), žádosti členských států o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 3, žádosti o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 5 a žádosti o pomoc podle článku 2a; |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno c) se nahrazuje tímto:

„c)

v rámci přípravy pracovního programu posuzuje a schvaluje žádosti o pomoc Komisi podle čl. 2 odst. 2 písm. d), žádosti členských států o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 3, žádosti o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 5 a žádosti o pomoc podle článku 2a;

| ca) | s přihlédnutím k písemnému stanovisku Komise posuzuje a přijímá víceletou strategii agentury na období pěti let; |
| --- | --- |

ca)

s přihlédnutím k písemnému stanovisku Komise posuzuje a přijímá víceletou strategii agentury na období pěti let;

| cb) | posuzuje a přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury; |
| --- | --- |

cb)

posuzuje a přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury;

| cc) | projednává návrhy správních ujednání podle čl. 15 odst. 2 písm. ba);“; |
| --- | --- |

cc)

projednává návrhy správních ujednání podle čl. 15 odst. 2 písm. ba);“;

| c) | písmeno g) se nahrazuje tímto:






  „g) | stanoví metodiku návštěv, které mají být vykonány podle článku 3. Pokud s touto metodikou Komise do 15 dnů ode dne schválení vyjádří nesouhlas, správní rada ji znovu posoudí a schválí s případnými změnami ve druhém čtení buď dvoutřetinovou většinou zahrnující zástupce Komise, nebo jednomyslně zástupci členských států;“; |
| --- | --- | --- |

c)

písmeno g) se nahrazuje tímto:

„g)

stanoví metodiku návštěv, které mají být vykonány podle článku 3. Pokud s touto metodikou Komise do 15 dnů ode dne schválení vyjádří nesouhlas, správní rada ji znovu posoudí a schválí s případnými změnami ve druhém čtení buď dvoutřetinovou většinou zahrnující zástupce Komise, nebo jednomyslně zástupci členských států;“;

| d) | písmeno h) se nahrazuje tímto:






  „h) | vykonává funkce vztahující se k rozpočtu agentury podle článků 18, 19 a 21 a provádí sledování a zajišťuje odpovídající kroky v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z různých auditních zpráv a hodnocení, jak interních, tak externích;“; |
| --- | --- | --- |

d)

písmeno h) se nahrazuje tímto:

„h)

vykonává funkce vztahující se k rozpočtu agentury podle článků 18, 19 a 21 a provádí sledování a zajišťuje odpovídající kroky v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z různých auditních zpráv a hodnocení, jak interních, tak externích;“;

| e) | písmeno i) se nahrazuje tímto:






  „i) | vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a vedoucím jednotek uvedeným v článku 16;“; |
| --- | --- | --- |

e)

písmeno i) se nahrazuje tímto:

„i)

vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a vedoucím jednotek uvedeným v článku 16;“;

| f) | písmeno l) se nahrazuje tímto:






  „l) | přezkoumává finanční plnění podrobného plánu uvedeného v písmenu k) tohoto odstavce a rozpočtové závazky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí (34); |
| --- | --- | --- |

f)

písmeno l) se nahrazuje tímto:

„l)

přezkoumává finanční plnění podrobného plánu uvedeného v písmenu k) tohoto odstavce a rozpočtové závazky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí (34);

| g) | doplňuje se nové písmeno, které zní:






  „m) | jmenuje z řad svých členů pozorovatele, jenž bude sledovat výběrové řízení Komise pro jmenování výkonného ředitele.“ |
| --- | --- | --- |

g)

doplňuje se nové písmeno, které zní:

„m)

jmenuje z řad svých členů pozorovatele, jenž bude sledovat výběrové řízení Komise pro jmenování výkonného ředitele.“

| 5) | Článek 11 se mění takto:






  a) | v článku 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Členové správní rady jsou jmenováni na základě stupně své zkušenosti a odbornosti v oblastech uvedených v článku 1. Členské státy a Komise usilují o to, aby ve správní radě panovala rovnováha v zastoupení žen a mužů.“; |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 11 se mění takto:

a)

v článku 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Členové správní rady jsou jmenováni na základě stupně své zkušenosti a odbornosti v oblastech uvedených v článku 1. Členské státy a Komise usilují o to, aby ve správní radě panovala rovnováha v zastoupení žen a mužů.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Funkční období je čtyřleté. Členové mohou být jmenováni opakovaně.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Funkční období je čtyřleté. Členové mohou být jmenováni opakovaně.“

| 6) | V článku 13 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
  „4.   Jde-li o důvěrné záležitosti nebo střet zájmů, může správní rada rozhodnout o přezkoumání určitých bodů pořadu jednání za nepřítomnosti dotčených členů. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto ustanovení stanoví jednací řád.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 13 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

„4.   Jde-li o důvěrné záležitosti nebo střet zájmů, může správní rada rozhodnout o přezkoumání určitých bodů pořadu jednání za nepřítomnosti dotčených členů. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto ustanovení stanoví jednací řád.“

| 7) | Článek 15 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:






  „a) | zpracovává víceletou strategii agentury a po konzultaci s Komisí ji předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Článek 15 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

zpracovává víceletou strategii agentury a po konzultaci s Komisí ji předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady;

| aa) | zpracovává víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději čtyři týdny před jejím příslušným zasedáním; |
| --- | --- |

aa)

zpracovává víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději čtyři týdny před jejím příslušným zasedáním;

| ab) | zpracovává roční pracovní program, v němž jsou uvedeny předpokládané lidské a finanční zdroje přidělené na každou z činností, a podrobný plán činností týkajících se připravenosti a reakce agentury na znečištění a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady. Výkonný ředitel přijímá opatření nezbytná pro jejich provedení. Vyřizuje každou žádost členského státu o pomoc v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c); |
| --- | --- |

ab)

zpracovává roční pracovní program, v němž jsou uvedeny předpokládané lidské a finanční zdroje přidělené na každou z činností, a podrobný plán činností týkajících se připravenosti a reakce agentury na znečištění a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady. Výkonný ředitel přijímá opatření nezbytná pro jejich provedení. Vyřizuje každou žádost členského státu o pomoc v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c);

| b) | po konzultaci s Komisí a na základě metodiky návštěv stanovené správní radou v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. g) rozhoduje o provedení návštěv a inspekcí stanovených v článku 3; |
| --- | --- |

b)

po konzultaci s Komisí a na základě metodiky návštěv stanovené správní radou v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. g) rozhoduje o provedení návštěv a inspekcí stanovených v článku 3;

| ba) | může uzavírat správní ujednání s jinými orgány, které pracují v oblasti činností agentury, pokud byl návrh ujednání předložen ke konzultaci správní radě a ta vůči němu během čtyř týdnů nevznesla námitky;“; |
| --- | --- |

ba)

může uzavírat správní ujednání s jinými orgány, které pracují v oblasti činností agentury, pokud byl návrh ujednání předložen ke konzultaci správní radě a ta vůči němu během čtyř týdnů nevznesla námitky;“;

| b) | v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | organizuje účinný systém kontroly s cílem umožnit srovnání výsledků agentury s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto nařízení. K tomuto účelu vytvoří po dohodě s Komisí a správní radou specificky koncipované ukazatele výkonnosti, které umožní efektivní posouzení dosažených výsledků. Zajistí, aby se organizační struktura agentury v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů pravidelně přizpůsobovala vznikajícím potřebám. Na tomto základě výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh souhrnné zprávy a předá ho k projednání správní radě. Zpráva obsahuje vyhrazený oddíl týkající se finančního plnění podrobného plánu pro činnosti připravenosti a reakce agentury na znečištění a uvádí aktualizovaný stav všech opatření financovaných podle tohoto plánu. Výkonný ředitel stanoví postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané odborné normy;“; |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

organizuje účinný systém kontroly s cílem umožnit srovnání výsledků agentury s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto nařízení. K tomuto účelu vytvoří po dohodě s Komisí a správní radou specificky koncipované ukazatele výkonnosti, které umožní efektivní posouzení dosažených výsledků. Zajistí, aby se organizační struktura agentury v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů pravidelně přizpůsobovala vznikajícím potřebám. Na tomto základě výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh souhrnné zprávy a předá ho k projednání správní radě. Zpráva obsahuje vyhrazený oddíl týkající se finančního plnění podrobného plánu pro činnosti připravenosti a reakce agentury na znečištění a uvádí aktualizovaný stav všech opatření financovaných podle tohoto plánu. Výkonný ředitel stanoví postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané odborné normy;“;

| c) | v odstavci 2 se písmeno g) zrušuje; |
| --- | --- |

c)

v odstavci 2 se písmeno g) zrušuje;

| d) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Výkonný ředitel případně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o plnění svých úkolů.
  Zejména prezentuje aktuální stav příprav víceleté strategie a ročního pracovního programu.“ |
| --- | --- |

d)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Výkonný ředitel případně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o plnění svých úkolů.

Zejména prezentuje aktuální stav příprav víceleté strategie a ročního pracovního programu.“

| 8) | Článek 16 se nahrazuje tímto:
  „Článek 16
  Jmenování a odvolání výkonného ředitele a vedoucích jednotek
  1.   Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován po vyslechnutí stanoviska pozorovatele podle článku 10 na období pěti let na základě výkonnosti a doložené správní a řídicí způsobilosti, jakož i doložené zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Je jmenován ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po provedení otevřeného výběrového řízení poté, co byla v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných publikacích zveřejněna výzva k projevení zájmu. Kandidát zvolený správní radou může být vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Odvolání projedná správní rada na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů. O jmenování či odvolání rozhoduje správní rada čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem.
  2.   Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu jednou prodloužit nejvýše o další čtyři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve funkci až do jmenování svého nástupce.
  3.   Výkonnému řediteli může pomáhat jeden nebo více vedoucích jednotek. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, zastupuje ho jeden z vedoucích jednotek.
  4.   Vedoucí jednotek jsou jmenováni na základě výkonnosti a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž konkrétní odbornosti a zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Vedoucí jednotek jmenuje nebo odvolává výkonný ředitel po obdržení kladného stanoviska správní rady.“ |
| --- | --- |

8)

Článek 16 se nahrazuje tímto:

„Článek 16

Jmenování a odvolání výkonného ředitele a vedoucích jednotek

1.   Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován po vyslechnutí stanoviska pozorovatele podle článku 10 na období pěti let na základě výkonnosti a doložené správní a řídicí způsobilosti, jakož i doložené zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Je jmenován ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po provedení otevřeného výběrového řízení poté, co byla v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných publikacích zveřejněna výzva k projevení zájmu. Kandidát zvolený správní radou může být vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Odvolání projedná správní rada na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů. O jmenování či odvolání rozhoduje správní rada čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem.

2.   Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu jednou prodloužit nejvýše o další čtyři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve funkci až do jmenování svého nástupce.

3.   Výkonnému řediteli může pomáhat jeden nebo více vedoucích jednotek. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, zastupuje ho jeden z vedoucích jednotek.

4.   Vedoucí jednotek jsou jmenováni na základě výkonnosti a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž konkrétní odbornosti a zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Vedoucí jednotek jmenuje nebo odvolává výkonný ředitel po obdržení kladného stanoviska správní rady.“

| 9) | Článek 18 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:






  „c) | z poplatků a plateb za publikace, odbornou přípravu nebo jiné služby poskytované agenturou.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Článek 18 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c)

z poplatků a plateb za publikace, odbornou přípravu nebo jiné služby poskytované agenturou.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Výkonný ředitel sestaví návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, a to na principu sestavování rozpočtu podle jednotlivých činností, a předá jej spolu s návrhem plánu pracovních míst správní radě.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Výkonný ředitel sestaví návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, a to na principu sestavování rozpočtu podle jednotlivých činností, a předá jej spolu s návrhem plánu pracovních míst správní radě.“;

| c) | odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:
  „7.   Komise předloží odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
  8.   Komise na základě odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, společně s popisem a odůvodněním jakéhokoli rozdílu mezi odhadem agentury a dotací ze souhrnného rozpočtu.“; |
| --- | --- |

c)

odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:

„7.   Komise předloží odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.

8.   Komise na základě odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, společně s popisem a odůvodněním jakéhokoli rozdílu mezi odhadem agentury a dotací ze souhrnného rozpočtu.“;

| d) | odstavec 10 se nahrazuje tímto:
  „10.   Správní rada schvaluje rozpočet. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví a spolu s ním také roční pracovní program.“ |
| --- | --- |

d)

odstavec 10 se nahrazuje tímto:

„10.   Správní rada schvaluje rozpočet. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví a spolu s ním také roční pracovní program.“

| 10) | Článek 22 se nahrazuje tímto:
  „Článek 22
  Hodnocení
  1.   Správní rada v pravidelných intervalech nejméně každých pět let zajistí nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura pro toto hodnocení považuje za relevantní.
  2.   V hodnocení se posoudí dopad tohoto nařízení, jakož i užitečnost, význam, dosažená přidaná hodnota a efektivnost agentury a jejích pracovních postupů. V hodnocení se přihlédne k názorům všech zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni. Bude se zejména zabývat možnou potřebou změnit úkoly agentury. Správní rada po dohodě s Komisí a návazně na konzultace se zúčastněnými stranami stanoví zvláštní zmocnění.
  3.   Správní rada obdrží hodnocení a vydá doporučení ohledně změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a předloží je Komisi. Výsledky hodnocení i navrhovaná doporučení předá Komise Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní je. Podle potřeby je připojen plán činností s časovým rozvrhem.“ |
| --- | --- |

10)

Článek 22 se nahrazuje tímto:

„Článek 22

Hodnocení

1.   Správní rada v pravidelných intervalech nejméně každých pět let zajistí nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura pro toto hodnocení považuje za relevantní.

2.   V hodnocení se posoudí dopad tohoto nařízení, jakož i užitečnost, význam, dosažená přidaná hodnota a efektivnost agentury a jejích pracovních postupů. V hodnocení se přihlédne k názorům všech zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni. Bude se zejména zabývat možnou potřebou změnit úkoly agentury. Správní rada po dohodě s Komisí a návazně na konzultace se zúčastněnými stranami stanoví zvláštní zmocnění.

3.   Správní rada obdrží hodnocení a vydá doporučení ohledně změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a předloží je Komisi. Výsledky hodnocení i navrhovaná doporučení předá Komise Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní je. Podle potřeby je připojen plán činností s časovým rozvrhem.“

| 11) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 22a
  Zpráva o pokroku
  Do dne 2. března 2018 a s přihlédnutím k hodnotící zprávě podle článku 22 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž v zájmu identifikace možnosti dalšího zvyšování efektivity uvede, jak agentura splnila dodatečné povinnosti stanovené tímto nařízením, a případně důvody pro změny jejích cílů a úkolů.“ |
| --- | --- |

11)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 22a

Zpráva o pokroku

Do dne 2. března 2018 a s přihlédnutím k hodnotící zprávě podle článku 22 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž v zájmu identifikace možnosti dalšího zvyšování efektivity uvede, jak agentura splnila dodatečné povinnosti stanovené tímto nařízením, a případně důvody pro změny jejích cílů a úkolů.“

| 12) | Článek 23 se zrušuje. |
| --- | --- |

12)

Článek 23 se zrušuje.

Článek 2

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.

Za Evropský parlament

předseda

M. SCHULZ

Za Radu

předsedkyně

L. CREIGHTON

---

(1)  Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 68.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 15. prosince 2011 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 4. října 2012 (Úř. věst. C 352 E, 16.11.2012, s. 1). Postoj Evropského parlamentu ze dne 13. prosince 2012.

2

(3)  Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.

4

(5)  Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.

7

(8)  Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.

8

(9)  Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57.

9

(10)  Rozhodnutí Rady 94/157/ES (Úř. věst. L 73, 16.3.1994, s. 19).

10

(11)  Rozhodnutí Rady 77/585/EHS (Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1).

11

(12)  Rozhodnutí Rady 1999/802/ES (Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32).

12

(13)  Rozhodnutí Rady 84/358/EHS (Úř. věst. L 188, 16.7.1984, s. 7).

13

(14)  Rozhodnutí Rady 98/249/ES (Úř. věst. L 104, 3.4.1998, s. 1).

14

(15)  Rozhodnutí Rady 93/550/EHS (Úř. věst. L 267, 28.10.1993, s. 20).

15

(16)  Rozhodnutí Rady 2010/655/EU (Úř. věst. L 285, 30.10.2010, s. 1).

16

(17)  Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11.

17

(18)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.

18

(19)  Úř. věst. L 98, 10.4.2008, s. 5.

19

(20)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

20

(21)  Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.

21

(22)  Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.

22

(23)  Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 47.

23

(24)  Úř. věst. L 314, 1.12.2007, s. 9.

24

(25)  Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 114.

25

(26)  Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57.

26

(27)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 33.

27

(28)  Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11.

28

(29)  Úř. věst. 283, 29.10.2010, s. 1.

29

(30)  Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.

30

(31)  Úř. věst. L 389, 30.12.2006, s. 1.

31

(32)  Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11.“

32

(33)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.“

33

(34)  Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 1.“;

34

---