# Az Európai Unió L 29/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 29 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. február 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 29

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. február 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/180 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 24.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a benchmark-portfóliók értékelésére vonatkozó követelményekre és az értékelésmegosztási eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/181 végrehajtási rendelete (2017. január 27.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/182 végrehajtási rendelete (2017. január 27.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 13 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/183 végrehajtási rendelete (2017. január 27.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/184 végrehajtási rendelete (2017. február 1.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/185 rendelete (2017. február 2.) a 853/2004/EK és a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/186 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) bizonyos harmadik országokból származó szállítmányoknak az Unióba történő behozatalára mikrobiológiai szennyezettség miatt alkalmazandó egyedi feltételek meghatározásáról, valamint a 669/2009/EK rendelet módosításáról (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/187 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) a Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lactosan GmbH & Co. KG) (
  1
  ) | 35 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/188 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 38 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2017/189 határozata (2017. január 16.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás alapján létrehozott állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságban, a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottságban, a vámügyekkel foglalkozó albizottságban és a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban az említett albizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontokról | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/190 határozata (2017. február 1.) a komponensek beszerelésével kapcsolatos bizonyos közös repülésbiztonsági szabályoktól való eltérésnek a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján Franciaország számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 458. számú dokumentummal történt) | 61 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/191 végrehajtási határozata (2017. február 1.) a 2010/166/EU határozatnak az Európai Unióban a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) terén új technológiák és frekvenciasávok bevezetése érdekében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 450. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 63 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/180 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. október 24.) a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a benchmark-portfóliók értékelésére vonatkozó követelményekre és az értékelésmegosztási eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2017/181 végrehajtási rendelete (2017. január 27.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

10

*

A Bizottság (EU) 2017/182 végrehajtási rendelete (2017. január 27.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

13

*

A Bizottság (EU) 2017/183 végrehajtási rendelete (2017. január 27.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

16

*

A Bizottság (EU) 2017/184 végrehajtási rendelete (2017. február 1.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

19

*

A Bizottság (EU) 2017/185 rendelete (2017. február 2.) a 853/2004/EK és a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (
  1
  )

1

21

*

A Bizottság (EU) 2017/186 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) bizonyos harmadik országokból származó szállítmányoknak az Unióba történő behozatalára mikrobiológiai szennyezettség miatt alkalmazandó egyedi feltételek meghatározásáról, valamint a 669/2009/EK rendelet módosításáról (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság (EU) 2017/187 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) a Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lactosan GmbH & Co. KG) (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

35

A Bizottság (EU) 2017/188 végrehajtási rendelete (2017. február 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

38

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2017/189 határozata (2017. január 16.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás alapján létrehozott állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságban, a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottságban, a vámügyekkel foglalkozó albizottságban és a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban az említett albizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontokról

40

*

A Bizottság (EU) 2017/190 határozata (2017. február 1.) a komponensek beszerelésével kapcsolatos bizonyos közös repülésbiztonsági szabályoktól való eltérésnek a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján Franciaország számára történő engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2017) 458. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 458. számú dokumentummal történt)

61

*

A Bizottság (EU) 2017/191 végrehajtási határozata (2017. február 1.) a 2010/166/EU határozatnak az Európai Unióban a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) terén új technológiák és frekvenciasávok bevezetése érdekében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2017) 450. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2017) 450. számú dokumentummal történt)

1

63

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESZTÓR) szóló, 2016. december 12-i (KKBP) 2016/2240 tanácsi határozathoz ( HL L 337., 2016.12.13. ) | 69 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESZTÓR) szóló, 2016. december 12-i (KKBP) 2016/2240 tanácsi határozathoz ( HL L 337., 2016.12.13. )

( HL L 337., 2016.12.13. )

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/180 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. október 24.)

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a benchmark-portfóliók értékelésére vonatkozó követelményekre és az értékelésmegosztási eljárásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 78. cikke (7) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Meg kell határozni az intézmények által a szavatolótőke-követelmények számításához használt belső módszerek illetékes hatóságok általi értékelésére vonatkozó követelményeket, és részletes szabályokat kell megállapítani ezen értékelések azon illetékes hatóságok közötti megosztására, amelyek felhatalmazással rendelkeznek a kockázattal súlyozott kitettségértékek vagy sajáttőke-követelmények belső módszerek alapján történő számítására jogosult intézmények kockázattal súlyozott kitettségérték-tartományainak vagy szavatolótőke-követelményeinek nyomon követésére. |
| --- | --- |

(1)

Meg kell határozni az intézmények által a szavatolótőke-követelmények számításához használt belső módszerek illetékes hatóságok általi értékelésére vonatkozó követelményeket, és részletes szabályokat kell megállapítani ezen értékelések azon illetékes hatóságok közötti megosztására, amelyek felhatalmazással rendelkeznek a kockázattal súlyozott kitettségértékek vagy sajáttőke-követelmények belső módszerek alapján történő számítására jogosult intézmények kockázattal súlyozott kitettségérték-tartományainak vagy szavatolótőke-követelményeinek nyomon követésére.

| (2) | Az intézmények által használt fejlett módszerek minőségének értékelése lehetővé teszi a belső módszerek uniós szintű összehasonlítását, és ezáltal az Európai Bankhatóság (EBH) elősegíti, hogy az illetékes hatóságok feltárhassák a sajáttőke-követelmények esetleges alulbecslésének veszélyét. Az értékelések megosztására vonatkozó szabályok körében megfelelő rendelkezéseket kell elfogadni az értékelések releváns illetékes hatóságokkal és az EBH-val való megosztásának időzítéséről. |
| --- | --- |

(2)

Az intézmények által használt fejlett módszerek minőségének értékelése lehetővé teszi a belső módszerek uniós szintű összehasonlítását, és ezáltal az Európai Bankhatóság (EBH) elősegíti, hogy az illetékes hatóságok feltárhassák a sajáttőke-követelmények esetleges alulbecslésének veszélyét. Az értékelések megosztására vonatkozó szabályok körében megfelelő rendelkezéseket kell elfogadni az értékelések releváns illetékes hatóságokkal és az EBH-val való megosztásának időzítéséről.

| (3) | Az összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportokhoz sorolt intézmények felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak jogos érdekük fűződik az adott intézmények által használt belső módszerek jó minőségéhez, mivel hozzájárulnak a belső módszerek jóváhagyásáról szóló, az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 20. cikke szerinti együttes határozatokhoz. A 2013/36/EU irányelv 78. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelések megosztására vonatkozó szabályok körében azt is meg kell határozni, milyen módon alkalmazandók a benchmarkolási gyakorlat keretében a felügyeleti kollégiumokon belüli együttműködésre és információcserére vonatkozó általános szabályok. |
| --- | --- |

(3)

Az összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportokhoz sorolt intézmények felügyeletéért felelős illetékes hatóságoknak jogos érdekük fűződik az adott intézmények által használt belső módszerek jó minőségéhez, mivel hozzájárulnak a belső módszerek jóváhagyásáról szóló, az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 20. cikke szerinti együttes határozatokhoz. A 2013/36/EU irányelv 78. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelések megosztására vonatkozó szabályok körében azt is meg kell határozni, milyen módon alkalmazandók a benchmarkolási gyakorlat keretében a felügyeleti kollégiumokon belüli együttműködésre és információcserére vonatkozó általános szabályok.

| (4) | A 2013/36/EU irányelv 78. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelések hatékony és gyakorlatias módon történő megosztása érdekében az illetékes hatóságoknak tájékoztatást kell adniuk az intézmények által használt belső módszerek használatából eredő potenciális szavatolótőkekövetelmény-alulbecslés szintjére vonatkozó becslésükről vagy álláspontjukról és az illetékes hatósági értékelés következtetéseit megalapozó tényezőkről. Emellett az összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportokhoz sorolt intézmények felügyeletéért felelős valamennyi más illetékes hatóság számára ugyancsak fontos, hogy tudomást szerezzen az irányelv 78. cikkének (4) bekezdése szerinti tényleges vagy tervezett korrekciós intézkedésekről, mivel ezen illetékes hatóságoknak jogos érdekük fűződik az intézmények által használt belső módszerek folyamatosan jó minőségéhez. Az illetékes hatóságok által foganatosítandó tényleges vagy tervezett korrekciós intézkedésekről az irányelv 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az EBH-t is tájékoztatni kell, mivel ezen intézkedések szükségesek az EBH számára feladatának ellátásához. |
| --- | --- |

(4)

A 2013/36/EU irányelv 78. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelések hatékony és gyakorlatias módon történő megosztása érdekében az illetékes hatóságoknak tájékoztatást kell adniuk az intézmények által használt belső módszerek használatából eredő potenciális szavatolótőkekövetelmény-alulbecslés szintjére vonatkozó becslésükről vagy álláspontjukról és az illetékes hatósági értékelés következtetéseit megalapozó tényezőkről. Emellett az összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportokhoz sorolt intézmények felügyeletéért felelős valamennyi más illetékes hatóság számára ugyancsak fontos, hogy tudomást szerezzen az irányelv 78. cikkének (4) bekezdése szerinti tényleges vagy tervezett korrekciós intézkedésekről, mivel ezen illetékes hatóságoknak jogos érdekük fűződik az intézmények által használt belső módszerek folyamatosan jó minőségéhez. Az illetékes hatóságok által foganatosítandó tényleges vagy tervezett korrekciós intézkedésekről az irányelv 107. cikkének (1) bekezdése értelmében az EBH-t is tájékoztatni kell, mivel ezen intézkedések szükségesek az EBH számára feladatának ellátásához.

| (5) | A benchmarkolási gyakorlat egyik legfontosabb eleme az illetékes hatóságokat a belső módszerek minőségértékelésében segítő EBH-jelentés, amely tartalmazza a releváns intézmények uniós szintű összehasonlításának eredményeit. Következésképpen az illetékes hatóságoknak az EBH-jelentés alapján kell megállapítaniuk, mely vállalkozásokra és portfóliókra kell a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdése első albekezdésének megfelelően „különös figyelmet” fordítani az értékelés során. |
| --- | --- |

(5)

A benchmarkolási gyakorlat egyik legfontosabb eleme az illetékes hatóságokat a belső módszerek minőségértékelésében segítő EBH-jelentés, amely tartalmazza a releváns intézmények uniós szintű összehasonlításának eredményeit. Következésképpen az illetékes hatóságoknak az EBH-jelentés alapján kell megállapítaniuk, mely vállalkozásokra és portfóliókra kell a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdése első albekezdésének megfelelően „különös figyelmet” fordítani az értékelés során.

| (6) | A belső módszerek minőségértékelésének eredményei a releváns intézmények által az (EU) 2016/2070 bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerint szolgáltatott adatok minőségétől függnek, amelynek ugyancsak konzisztensnek és összehasonlíthatónak kell lennie. Ezért az illetékes hatóságoknak meg kell erősíteniük az említett végrehajtási rendelet intézmények általi helyes alkalmazásának tényét, különös tekintettel bizonyos egyedi portfóliók bejelentésének elhagyását az intézmények számára lehetővé tevő opció alkalmazására. |
| --- | --- |

(6)

A belső módszerek minőségértékelésének eredményei a releváns intézmények által az (EU) 2016/2070 bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerint szolgáltatott adatok minőségétől függnek, amelynek ugyancsak konzisztensnek és összehasonlíthatónak kell lennie. Ezért az illetékes hatóságoknak meg kell erősíteniük az említett végrehajtási rendelet intézmények általi helyes alkalmazásának tényét, különös tekintettel bizonyos egyedi portfóliók bejelentésének elhagyását az intézmények számára lehetővé tevő opció alkalmazására.

| (7) | Amikor az illetékes hatóságok a sztenderd módszer alapján számítanak referenciaértékeket, a sztenderd módszer alapján adódó, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket prudenciális okból ki kell igazítaniuk. A kiigazítás mértékét az átmeneti Bázel I-es alsó korlátnak az 575/2013/EU rendelet 500. cikke szerinti számításához alkalmazott szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(7)

Amikor az illetékes hatóságok a sztenderd módszer alapján számítanak referenciaértékeket, a sztenderd módszer alapján adódó, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményeket prudenciális okból ki kell igazítaniuk. A kiigazítás mértékét az átmeneti Bázel I-es alsó korlátnak az 575/2013/EU rendelet 500. cikke szerinti számításához alkalmazott szinten kell meghatározni.

| (8) | A jelenlegi álláspont szerint a piaci kockázat esetében nem célszerű sztenderd módszeren alapuló referenciaértékeket számolni, mivel ezek torzulásokhoz vezethetnek. A sztenderd módszer és a belső módszerek szerinti szavatolótőkekövetelmény-számítás jelentős módszertani különbségei következtében, mely különbségek oka az egyes pozíciók aggregálásával és diverzifikálásával kapcsolatos számottevő eltérésekben keresendő, a két mérőszám összehasonlítása a kis portfóliókat érintő piaci kockázat esetében nem eredményezne a szavatolótőke-követelmény potenciális alulbecslésének indikációja tekintetében értelmezhető eredményeket. Amennyiben az illetékes hatóságok figyelembe vesznek sztenderd módszer szerinti számításokat a hitelkockázati modellek értékelése során, e számításokat csak értékelési referenciaértékként használhatják, nem pedig alsó korlátként. |
| --- | --- |

(8)

A jelenlegi álláspont szerint a piaci kockázat esetében nem célszerű sztenderd módszeren alapuló referenciaértékeket számolni, mivel ezek torzulásokhoz vezethetnek. A sztenderd módszer és a belső módszerek szerinti szavatolótőkekövetelmény-számítás jelentős módszertani különbségei következtében, mely különbségek oka az egyes pozíciók aggregálásával és diverzifikálásával kapcsolatos számottevő eltérésekben keresendő, a két mérőszám összehasonlítása a kis portfóliókat érintő piaci kockázat esetében nem eredményezne a szavatolótőke-követelmény potenciális alulbecslésének indikációja tekintetében értelmezhető eredményeket. Amennyiben az illetékes hatóságok figyelembe vesznek sztenderd módszer szerinti számításokat a hitelkockázati modellek értékelése során, e számításokat csak értékelési referenciaértékként használhatják, nem pedig alsó korlátként.

| (9) | Az intézmények belső módszerei általános minőségének és az egyes módszerek közötti eltérések fokának értékelése során az illetékes hatóságoknak nemcsak az eredményeket kell szem előtt tartaniuk, hanem az eltérésekhez vezető főbb tényezőket is fel kell tárniuk, és következtetéseket kell levonniuk a különböző modellezési megközelítésekről. Ezért az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük az eredmény-idősoron alapuló alternatív kockáztatottérték (VaR)- és stresszhelyzeti kockáztatottérték (sVar)-számítások eredményeit. |
| --- | --- |

(9)

Az intézmények belső módszerei általános minőségének és az egyes módszerek közötti eltérések fokának értékelése során az illetékes hatóságoknak nemcsak az eredményeket kell szem előtt tartaniuk, hanem az eltérésekhez vezető főbb tényezőket is fel kell tárniuk, és következtetéseket kell levonniuk a különböző modellezési megközelítésekről. Ezért az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük az eredmény-idősoron alapuló alternatív kockáztatottérték (VaR)- és stresszhelyzeti kockáztatottérték (sVar)-számítások eredményeit.

| (10) | Tekintettel arra, hogy az illetékes hatóságok alapvető szerepet játszanak a belső módszerek minőségének feltárásában és jóváhagyásában, az illetékes hatóságoknak az intézmények által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint benyújtott információkon kívül kezdeményező módon alkalmazniuk kell a számukra az 575/2013/EU rendeletben a belső módszerek jóváhagyása és felülvizsgálata tekintetében biztosított hatásköröket, és be kell szerezniük minden olyan további információt, amely hasznos lehet a belső módszerek minőségének esedékes értékeléséhez. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel arra, hogy az illetékes hatóságok alapvető szerepet játszanak a belső módszerek minőségének feltárásában és jóváhagyásában, az illetékes hatóságoknak az intézmények által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint benyújtott információkon kívül kezdeményező módon alkalmazniuk kell a számukra az 575/2013/EU rendeletben a belső módszerek jóváhagyása és felülvizsgálata tekintetében biztosított hatásköröket, és be kell szerezniük minden olyan további információt, amely hasznos lehet a belső módszerek minőségének esedékes értékeléséhez.

| (11) | Ami a piaci kockázat értékelését illeti, a portfólióérték feltételezett és tényleges változásain alapuló, naponta a teljes portfólió nap végi pozíciója alapján elvégzendő utótesztelés követelményéről már rendelkezik az 575/2013/EU rendelet 366. cikkének (3) bekezdése. A túllépések számát jelenteni kell az illetékes hatóságok számára, amelyek azt rendszeresen felhasználják a modellek teljesítményének értékeléséhez és a szabályozói VaR és sVAR multiplikátorok többlettényezőinek meghatározásához. Ennek megfelelően a piaci kockázati belső módszerekkel kapcsolatos portfóliók esetében nem kell további utótesztelést alkalmazni vagy értékelni. |
| --- | --- |

(11)

Ami a piaci kockázat értékelését illeti, a portfólióérték feltételezett és tényleges változásain alapuló, naponta a teljes portfólió nap végi pozíciója alapján elvégzendő utótesztelés követelményéről már rendelkezik az 575/2013/EU rendelet 366. cikkének (3) bekezdése. A túllépések számát jelenteni kell az illetékes hatóságok számára, amelyek azt rendszeresen felhasználják a modellek teljesítményének értékeléséhez és a szabályozói VaR és sVAR multiplikátorok többlettényezőinek meghatározásához. Ennek megfelelően a piaci kockázati belső módszerekkel kapcsolatos portfóliók esetében nem kell további utótesztelést alkalmazni vagy értékelni.

| (12) | Az a tény, hogy a benchmarkolási gyakorlat eredményeként valamely egyedi portfólió esetében szélsőséges érték vagy olyan érték adódik, amelyet az EBH-jelentés az illetékes hatóság által felülvizsgálandóként azonosít, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az intézmény által használt modell helytelen vagy hibás. E tekintetben az illetékes hatóságok által elvégzett értékelések során mélyrehatóbb ismereteket kell szerezni az intézmények által használt modellekről és modellezési feltételezésekről. Ezenfelül az intézmények által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmény és a historikusan megfigyelt kockázati paraméterek („kimenetek”) alkalmazásából adódó hitelkockázati szavatolótőke-követelmény közötti esetleges eltéréseket az illetékes hatóságoknak a szavatolótőke-követelmények jelentős és szisztematikus alulbecslését jelző közvetett mutatóként kell használniuk, de az semmilyen esetben nem helyettesítheti a belső módszer megfelelő ellenőrzését. |
| --- | --- |

(12)

Az a tény, hogy a benchmarkolási gyakorlat eredményeként valamely egyedi portfólió esetében szélsőséges érték vagy olyan érték adódik, amelyet az EBH-jelentés az illetékes hatóság által felülvizsgálandóként azonosít, nem feltétlenül jelenti azt, hogy az intézmény által használt modell helytelen vagy hibás. E tekintetben az illetékes hatóságok által elvégzett értékelések során mélyrehatóbb ismereteket kell szerezni az intézmények által használt modellekről és modellezési feltételezésekről. Ezenfelül az intézmények által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmény és a historikusan megfigyelt kockázati paraméterek („kimenetek”) alkalmazásából adódó hitelkockázati szavatolótőke-követelmény közötti esetleges eltéréseket az illetékes hatóságoknak a szavatolótőke-követelmények jelentős és szisztematikus alulbecslését jelző közvetett mutatóként kell használniuk, de az semmilyen esetben nem helyettesítheti a belső módszer megfelelő ellenőrzését.

| (13) | A benchmarkolási eredmények használata során az illetékes hatóságoknak tekintetbe kell venniük az adatok esetleges korlátozott rendelkezésre állását, és ezt a megfelelőnek tekintett módon tükrözniük kell az értékelésben. A begyűjtött információk alapján az EBH-nak a kimeneteken alapuló, kiegészítő mérőszámokat kell számítania az elemzés további elősegítése céljából. Hasonlóképpen, mivel a piaci kockázati modellek alkalmazásával számolt szavatolótőke-követelmények portfóliófüggők, és az aggregálatlan szinteken megfogalmazott következtetések nem terjeszthetők ki fenntartás nélkül az intézmények tényleges portfólióira, a kizárólag az aggregált portfóliókból levezetett teljes tőkeszinten alapuló előzetes következtetéseket megfelelő óvatossággal kell kezelni. A kapott eredmények értékelése során az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük, hogy méretük és szerkezetük tekintetében még a legtöbb eszközt tartalmazó aggregált portfóliók is jelentősen eltérnek majd a tényleges portfólióktól. Ezenfelül, mivel a legtöbb intézmény nem lesz képes az összes nem aggregált portfólió modellezésére, az eredmények nem szükségképpen lesznek minden esetben összemérhetők. Tekintetbe kell továbbá venni azt is, hogy az adatok nem tükröznek majd a szavatoló tőkével kapcsolatos minden intézkedést, például a diverzifikációs nyereségre vonatkozó korlátokat vagy az ismert modellezési hibák vagy hiányzó kockázati tényezők miatt bevezetett szavatolótőke-többleteket. |
| --- | --- |

(13)

A benchmarkolási eredmények használata során az illetékes hatóságoknak tekintetbe kell venniük az adatok esetleges korlátozott rendelkezésre állását, és ezt a megfelelőnek tekintett módon tükrözniük kell az értékelésben. A begyűjtött információk alapján az EBH-nak a kimeneteken alapuló, kiegészítő mérőszámokat kell számítania az elemzés további elősegítése céljából. Hasonlóképpen, mivel a piaci kockázati modellek alkalmazásával számolt szavatolótőke-követelmények portfóliófüggők, és az aggregálatlan szinteken megfogalmazott következtetések nem terjeszthetők ki fenntartás nélkül az intézmények tényleges portfólióira, a kizárólag az aggregált portfóliókból levezetett teljes tőkeszinten alapuló előzetes következtetéseket megfelelő óvatossággal kell kezelni. A kapott eredmények értékelése során az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük, hogy méretük és szerkezetük tekintetében még a legtöbb eszközt tartalmazó aggregált portfóliók is jelentősen eltérnek majd a tényleges portfólióktól. Ezenfelül, mivel a legtöbb intézmény nem lesz képes az összes nem aggregált portfólió modellezésére, az eredmények nem szükségképpen lesznek minden esetben összemérhetők. Tekintetbe kell továbbá venni azt is, hogy az adatok nem tükröznek majd a szavatoló tőkével kapcsolatos minden intézkedést, például a diverzifikációs nyereségre vonatkozó korlátokat vagy az ismert modellezési hibák vagy hiányzó kockázati tényezők miatt bevezetett szavatolótőke-többleteket.

| (14) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul. |
| --- | --- |

(14)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeten alapul.

| (15) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az értékelések megosztására vonatkozó eljárások

(1)   Az intézmények belső módszereinek a 2013/36/EU irányelv 78. cikkének (3) bekezdése szerinti éves minőségértékelését végző illetékes hatóságok az irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentés köröztetését követő három hónapon belül megosztják az általuk készített értékelést minden más releváns illetékes hatósággal és az EBH-val.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékelés kézhezvételét követően az EBH megosztja az értékelést az összevont alapú felügyelet alá tartozó csoportba sorolt intézmények felügyeletéért felelős releváns illetékes hatóságokkal, amennyiben az értékelést készítő illetékes hatóság ezt még nem tette meg.

2. cikk

Az információknak más illetékes hatóságokkal és az EBH-val való megosztására vonatkozó eljárások

A 2013/36/EU irányelv 78. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelés megosztása során az illetékes hatóságok tájékoztatást adnak a következőkről:

| a) | az értékelés következtetései és az azt megalapozó tényezők, az értékelésre vonatkozóan a 3–11. cikkben megállapított követelmények alapján; |
| --- | --- |

a)

az értékelés következtetései és az azt megalapozó tényezők, az értékelésre vonatkozóan a 3–11. cikkben megállapított követelmények alapján;

| b) | az intézmények által használt belső módszerek használatából eredő potenciális szavatolótőkekövetelmény-alulbecslés szintjével kapcsolatos véleményük. |
| --- | --- |

b)

az intézmények által használt belső módszerek használatából eredő potenciális szavatolótőkekövetelmény-alulbecslés szintjével kapcsolatos véleményük.

3. cikk

Áttekintés

(1)   A 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében említett értékelés során az illetékes hatóságok azonosítják azokat a belső módszereket, amelyek esetében külön értékelést kell alkalmazni az üzleti modell kockázatainak jellegével, nagyságrendjével és összetettségével, valamint azzal arányos módon, hogy az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendeletben meghatározott portfóliók milyen mértékben relevánsak az intézmény számára annak kockázati profilja vonatkozásában. Az illetékes hatóságok emellett figyelembe veszik a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentésben található elemzést, éspedig a következők szerint:

| a) | az EBH-jelentésben szélsőségesként azonosított modellezési értékeket a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős eltérésre utaló jelként kezelik; |
| --- | --- |

a)

az EBH-jelentésben szélsőségesként azonosított modellezési értékeket a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős eltérésre utaló jelként kezelik;

| b) | az EBH-jelentésben azonosított, az ugyanabban a benchmark-portfólióban vagy a hasonló benchmark-portfóliókban szereplő kitettségekre vonatkozó modellezési értékeket és ezek szórását a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős eltérésre és magas vagy adott esetben alacsony eltérésre utaló előzetes jelként kezelik; |
| --- | --- |

b)

az EBH-jelentésben azonosított, az ugyanabban a benchmark-portfólióban vagy a hasonló benchmark-portfóliókban szereplő kitettségekre vonatkozó modellezési értékeket és ezek szórását a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős eltérésre és magas vagy adott esetben alacsony eltérésre utaló előzetes jelként kezelik;

| c) | az e rendelet 4. cikke szerint számított potenciális eltéréseket a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős és szisztematikus alulbecslésre utaló előzetes jelként kezelik; |
| --- | --- |

c)

az e rendelet 4. cikke szerint számított potenciális eltéréseket a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős és szisztematikus alulbecslésre utaló előzetes jelként kezelik;

| d) | az intézmény által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett becsült kockázati paraméterek és az intézmény által az említett végrehajtási rendelet szerint jelentett historikusan megfigyelt kockázati paraméterek („kimenetek”) közötti esetleges eltéréseket a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős eltérésre utaló előzetes jelként kezelik; |
| --- | --- |

d)

az intézmény által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett becsült kockázati paraméterek és az intézmény által az említett végrehajtási rendelet szerint jelentett historikusan megfigyelt kockázati paraméterek („kimenetek”) közötti esetleges eltéréseket a szavatolótőke-követelmények tekintetében a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős eltérésre utaló előzetes jelként kezelik;

| e) | az intézmény által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények és a kimenetek használatával az intézmény által az említett végrehajtási rendeletnek megfelelően számított vagy az EBH által a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentésben számított, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények közötti esetleges eltéréseket a szavatolótőke-követelmények a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős és szisztematikus alulbecslésére utaló előzetes jelként kezelik. Az EBH-jelentés használata során az illetékes hatóságok figyelembe vehetik az adatok esetleges korlátozott rendelkezésre állását, és ezt a megfelelőnek tekintett módon tükrözniük kell az értékelésben. |
| --- | --- |

e)

az intézmény által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények és a kimenetek használatával az intézmény által az említett végrehajtási rendeletnek megfelelően számított vagy az EBH által a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentésben számított, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelmények közötti esetleges eltéréseket a szavatolótőke-követelmények a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének első albekezdése szerinti jelentős és szisztematikus alulbecslésére utaló előzetes jelként kezelik. Az EBH-jelentés használata során az illetékes hatóságok figyelembe vehetik az adatok esetleges korlátozott rendelkezésre állását, és ezt a megfelelőnek tekintett módon tükrözniük kell az értékelésben.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett értékelés során az illetékes hatóságok a 6–11. cikkben meghatározott értékelési követelményeknek megfelelően járnak el.

4. cikk

A hitelkockázatra vonatkozó tőkekövetelmény tekintetében mért potenciális eltérések sztenderd módszer használatával történő számítása

(1)   Az illetékes hatóságok a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett potenciális eltérést úgy számítják ki, hogy az intézmény által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet szerint jelentett, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményt levonják a sztenderd módszer alkalmazásával számított, hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményből. Ezen eltérések tekintetében továbbá a következők szerint készítenek benchmark-statisztikát:

| a) | az alacsony nemteljesítési arányú portfóliók (LDP) esetében portfóliószinten, a tagállamok központi kormányzataival és központi bankjaival szembeni, a központi kormányzat és a központi bank hazai pénznemében denominált és finanszírozott, az 575/2013/EU rendelet 114. cikkének (4) bekezdésében említett kitettségek kizárásával; |
| --- | --- |

a)

az alacsony nemteljesítési arányú portfóliók (LDP) esetében portfóliószinten, a tagállamok központi kormányzataival és központi bankjaival szembeni, a központi kormányzat és a központi bank hazai pénznemében denominált és finanszírozott, az 575/2013/EU rendelet 114. cikkének (4) bekezdésében említett kitettségek kizárásával;

| b) | a magas nemteljesítési arányú portfóliók (HDP) esetében portfóliószinten. |
| --- | --- |

b)

a magas nemteljesítési arányú portfóliók (HDP) esetében portfóliószinten.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett benchmark-statisztikák számításához az illetékes hatóságok a hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményeknek az átmeneti Bázel I-es alsó korlát az 575/2013/EU rendelet 500. cikke alapján történő számítása szerint kiigazított szintjét használják.

5. cikk

A hitelkockázatra vonatkozó tőkekövetelmény tekintetében mért potenciális eltérések kimenetek használatával történő számítása

A 3. cikk (1) bekezdése d) és e) pontjának céljára az illetékes hatóságok egyéves és ötéves átlagos kimenetek alapján számítják az eltéréseket.

6. cikk

Az értékelésre vonatkozó követelmények

(1)   Az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett értékelés során az illetékes hatóságok értékelik, hogy az intézmények betartják-e az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet követelményeit abban az esetben, amikor az említett végrehajtási rendelet 3. cikke (2) bekezdésében az említett végrehajtási rendelet szerinti adatszolgáltatás szűkítése tekintetében biztosított opciót gyakorolják. Az illetékes hatóságok ezt azáltal teszik meg, hogy megerősítik az adatszolgáltatás szűkítésének az intézmény által az említett végrehajtási rendelet értelmében benyújtott indokolását.

(2)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelés során az illetékes hatóságok megvizsgálják a szavatolótőke-követelmények az említett bekezdésben említett jelentős és szisztematikus alulbecslésének és magas vagy alacsony eltérésének okait, éspedig a következők szerint:

| a) | a hitelkockázati módszerekkel kapcsolatos értékelés esetében a 7. és 8. cikkben említett követelmények alkalmazásával; |
| --- | --- |

a)

a hitelkockázati módszerekkel kapcsolatos értékelés esetében a 7. és 8. cikkben említett követelmények alkalmazásával;

| b) | a piaci kockázati módszerekkel kapcsolatos értékelés esetében a 9–11. cikkben említett követelmények alkalmazásával. |
| --- | --- |

b)

a piaci kockázati módszerekkel kapcsolatos értékelés esetében a 9–11. cikkben említett követelmények alkalmazásával.

7. cikk

A hitelkockázati belső módszerek értékelésének általános követelményei

(1)   A hitelkockázati módszerek 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelése során az illetékes hatóságok adott esetben felhasználják legalább a felügyeleti benchmark-portfóliókra alkalmazott belső módszerekre vonatkozó, a következő dokumentumokban található információkat:

| a) | a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentés; |
| --- | --- |

a)

a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentés;

| b) | az intézmény rendszeres validációs jelentései; |
| --- | --- |

b)

az intézmény rendszeres validációs jelentései;

| c) | kézikönyvek, a modell kidolgozásával és kalibrálásával foglalkozó és a belső módszerek metodológiáját ismertető dokumentáció és egyéb mintadokumentáció; |
| --- | --- |

c)

kézikönyvek, a modell kidolgozásával és kalibrálásával foglalkozó és a belső módszerek metodológiáját ismertető dokumentáció és egyéb mintadokumentáció;

| d) | helyszíni látogatásokra vonatkozó jelentések. |
| --- | --- |

d)

helyszíni látogatásokra vonatkozó jelentések.

(2)   A hitelkockázati módszerek 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelése során az illetékes hatóságok adott esetben figyelembe veszik a következő tényezőket:

| a) | használ-e az intézmény saját becsléseket a nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) és a hitel-egyenértékesítési tényező meghatározására az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

használ-e az intézmény saját becsléseket a nemteljesítéskori veszteségráta (LGD) és a hitel-egyenértékesítési tényező meghatározására az 575/2013/EU rendelet 143. cikkének megfelelően;

| b) | a modell alkalmazási köre és a benchmark-portfóliók reprezentativitása; |
| --- | --- |

b)

a modell alkalmazási köre és a benchmark-portfóliók reprezentativitása;

| c) | a modell fő jellemzői, így például a központi, csoportszinten kidolgozott és kalibrált (globális) modellek és a helyi joghatóság szintjén kidolgozott és kalibrált (lokális) modellek megkülönböztetése, az értékesítői (vendor) modellek és az intézményi modellek megkülönböztetése, valamint a belső adatok használatával kidolgozott és kalibrált modellek és a külső adatok használatával kidolgozott és kalibrált modellek megkülönböztetése; |
| --- | --- |

c)

a modell fő jellemzői, így például a központi, csoportszinten kidolgozott és kalibrált (globális) modellek és a helyi joghatóság szintjén kidolgozott és kalibrált (lokális) modellek megkülönböztetése, az értékesítői (vendor) modellek és az intézményi modellek megkülönböztetése, valamint a belső adatok használatával kidolgozott és kalibrált modellek és a külső adatok használatával kidolgozott és kalibrált modellek megkülönböztetése;

| d) | a modell jóváhagyásának időpontja és a modell fejlesztésének időpontja; |
| --- | --- |

d)

a modell jóváhagyásának időpontja és a modell fejlesztésének időpontja;

| e) | az előre jelzett és a megfigyelt nemteljesítési ráták összehasonlítása megfelelő időszakon belül; |
| --- | --- |

e)

az előre jelzett és a megfigyelt nemteljesítési ráták összehasonlítása megfelelő időszakon belül;

| f) | a gazdasági visszaeséskor előre jelzett LGD-k és a megfigyelt LGD-k összehasonlítása; |
| --- | --- |

f)

a gazdasági visszaeséskor előre jelzett LGD-k és a megfigyelt LGD-k összehasonlítása;

| g) | a becsült és megfigyelt nemteljesítéskori kitettség összehasonlítása; |
| --- | --- |

g)

a becsült és megfigyelt nemteljesítéskori kitettség összehasonlítása;

| h) | a használt idősorok hossza és adott esetben az idősorokban szereplő különösen nehéz időszakok vagy a modell kalibrálását érintő, a gazdasági visszaesés körülményeit tükröző kiigazítások, illetve újonnan beépített óvatossági pufferek jellege és mértéke; |
| --- | --- |

h)

a használt idősorok hossza és adott esetben az idősorokban szereplő különösen nehéz időszakok vagy a modell kalibrálását érintő, a gazdasági visszaesés körülményeit tükröző kiigazítások, illetve újonnan beépített óvatossági pufferek jellege és mértéke;

| i) | az intézmény belső módszerrel számolt portfóliójának összetételét érintő közelmúltbeli változások; |
| --- | --- |

i)

az intézmény belső módszerrel számolt portfóliójának összetételét érintő közelmúltbeli változások;

| j) | az intézményi portfólió mikro- és makrogazdasági helyzete, a kockázati és üzleti stratégia és a belső eljárások, például a nemteljesítő eszközök visszanyerésére kidolgozott eljárások (workout); |
| --- | --- |

j)

az intézményi portfólió mikro- és makrogazdasági helyzete, a kockázati és üzleti stratégia és a belső eljárások, például a nemteljesítő eszközök visszanyerésére kidolgozott eljárások (workout);

| k) | a gazdasági ciklus aktuális állapota, a választott minősítési megközelítés – „pillanatnyi helyzet” (PIT) vagy „teljes ciklus” (TTC) módszer – és a modell megfigyelt ciklikussága; |
| --- | --- |

k)

a gazdasági ciklus aktuális állapota, a választott minősítési megközelítés – „pillanatnyi helyzet” (PIT) vagy „teljes ciklus” (TTC) módszer – és a modell megfigyelt ciklikussága;

| l) | nemteljesítési valószínűség (PD), az LGD és a hitel-egyenértékesítési tényező számítása során az intézmény által használt minősítési fokozatok és dimenziók; |
| --- | --- |

l)

nemteljesítési valószínűség (PD), az LGD és a hitel-egyenértékesítési tényező számítása során az intézmény által használt minősítési fokozatok és dimenziók;

| m) | a nemteljesítési ráta és gyógyulási arány intézmény által használt definíciója; |
| --- | --- |

m)

a nemteljesítési ráta és gyógyulási arány intézmény által használt definíciója;

| n) | adott esetben tartalmaznak-e az LGD-modellek kalibrálásához használt idősorok nemteljesítő eszközök visszanyerésére szolgáló nyílt eljárásokat (open workout). |
| --- | --- |

n)

adott esetben tartalmaznak-e az LGD-modellek kalibrálásához használt idősorok nemteljesítő eszközök visszanyerésére szolgáló nyílt eljárásokat (open workout).

(3)   Amennyiben az illetékes hatóságok arra a megállapításra jutnak, hogy az (1) bekezdésben említett információk nem elegendőek a (2) bekezdésben említett tényezőkkel kapcsolatos következtetés kialakítására, késedelem nélkül beszerzik az intézményektől azokat a kiegészítő információkat, amelyeket szükségesnek tartanak az értékelés véglegesítéséhez.

A kiegészítő információk meghatározása során az illetékes hatóságok figyelembe veszik az intézmény paraméterei és szavatolótőke-követelményei eltérésének mértékét és relevanciáját. Az illetékes hatóságok a kiegészítő információkat az általuk legmegfelelőbbnek tartott módon szerzik be, például kérdőívek, interjúk és eseti helyszíni látogatások segítségével.

8. cikk

A hitelkockázati belső módszerek értékelésének különös követelményei az LDP esetében

(1)   Az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelet I. melléklete 101 számú táblájában meghatározott LDP-partnerek 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelése során az illetékes hatóságok értékelik, hogy egy adott intézmény hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményei és más intézmények hitelkockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményei közötti eltérések okai között szerepel-e a következők bármelyike:

| a) | az LDP-mintákba felvett partnerek eltérő besorolása vagy az egyes fokozatokhoz rendelt PD-szintek eltérése; |
| --- | --- |

a)

az LDP-mintákba felvett partnerek eltérő besorolása vagy az egyes fokozatokhoz rendelt PD-szintek eltérése;

| b) | speciális hitelkerettípusok és fedezeti eszközök vagy a partner speciális földrajzi elhelyezkedése; |
| --- | --- |

b)

speciális hitelkerettípusok és fedezeti eszközök vagy a partner speciális földrajzi elhelyezkedése;

| c) | heterogén PD-értékek, LGD-értékek, lejáratok és hitel-egyenértékesítési tényezők; |
| --- | --- |

c)

heterogén PD-értékek, LGD-értékek, lejáratok és hitel-egyenértékesítési tényezők;

| d) | fedezeti gyakorlatok; |
| --- | --- |

d)

fedezeti gyakorlatok;

| e) | a külső minősítéstől való függetlenség szintje és a belső minősítés aktualizálásának gyakorisága. |
| --- | --- |

e)

a külső minősítéstől való függetlenség szintje és a belső minősítés aktualizálásának gyakorisága.

(2)   Amennyiben egy intézmény „nemteljesítőnek” minősít egy olyan partnert, amelyet más intézmények „teljesítőnek” minősítenek, vagy fordítva, az illetékes hatóságok az adott partnerre az (1) bekezdésben említett megközelítést alkalmazzák.

9. cikk

A piaci kockázati belső módszerek értékelésének általános követelményei

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelés során az illetékes hatóságok adott esetben felhasználják legalább a felügyeleti benchmark-portfóliókra alkalmazott belső módszerekre vonatkozó, a következő dokumentumokban található információkat:

| a) | a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentés; |
| --- | --- |

a)

a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentés;

| b) | az intézmények független, megfelelő szakértelemmel rendelkező felek által a belső modell kidolgozásakor és a modellt érintő jelentős módosításokkor készített validációs jelentései. Ezeknek tartalmazniuk kell az azon tesztekre vonatkozó információkat, amelyek igazolják, hogy a belső módszerekben alkalmazott feltételezések megfelelőek és nem becsülik sem alá, sem fölé a kockázatokat, továbbá tartalmazniuk kell a portfólió kockázataira és szerkezetére vonatkozóan kialakított specifikus utótesztelésre vonatkozó információkat és azon hipotetikus portfóliók alkalmazására vonatkozó információkat, amelyek biztosítják, hogy a belső módszerek képesek számot adni az esetlegesen felmerülő strukturális jellemzőkről, például a lényeges báziskockázatról és a koncentrációs kockázatról; |
| --- | --- |

b)

az intézmények független, megfelelő szakértelemmel rendelkező felek által a belső modell kidolgozásakor és a modellt érintő jelentős módosításokkor készített validációs jelentései. Ezeknek tartalmazniuk kell az azon tesztekre vonatkozó információkat, amelyek igazolják, hogy a belső módszerekben alkalmazott feltételezések megfelelőek és nem becsülik sem alá, sem fölé a kockázatokat, továbbá tartalmazniuk kell a portfólió kockázataira és szerkezetére vonatkozóan kialakított specifikus utótesztelésre vonatkozó információkat és azon hipotetikus portfóliók alkalmazására vonatkozó információkat, amelyek biztosítják, hogy a belső módszerek képesek számot adni az esetlegesen felmerülő strukturális jellemzőkről, például a lényeges báziskockázatról és a koncentrációs kockázatról;

| c) | az utótesztelés során az előző évben észlelt túllépések napi számát és indoklását tartalmazó értesítések a portfólió értékének hipotetikus és tényleges változásaira vonatkozó utótesztelés alapján; |
| --- | --- |

c)

az utótesztelés során az előző évben észlelt túllépések napi számát és indoklását tartalmazó értesítések a portfólió értékének hipotetikus és tényleges változásaira vonatkozó utótesztelés alapján;

| d) | kézikönyvek, a modell kidolgozásával és kalibrálásával foglalkozó és a belső módszerek metodológiáját ismertető dokumentáció és egyéb mintadokumentáció; |
| --- | --- |

d)

kézikönyvek, a modell kidolgozásával és kalibrálásával foglalkozó és a belső módszerek metodológiáját ismertető dokumentáció és egyéb mintadokumentáció;

| e) | helyszíni látogatásokra vonatkozó jelentések. |
| --- | --- |

e)

helyszíni látogatásokra vonatkozó jelentések.

(2)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelés során az illetékes hatóságok adott esetben figyelembe veszik a következő tényezőket:

| a) | az intézmény által választott VaR-módszertan; |
| --- | --- |

a)

az intézmény által választott VaR-módszertan;

| b) | a modell alkalmazási köre és a benchmark-portfóliók reprezentativitása; |
| --- | --- |

b)

a modell alkalmazási köre és a benchmark-portfóliók reprezentativitása;

| c) | annak indoklása és logikája, amikor valamely kockázati tényezőt az intézmény beépít árazási modelljébe, de nem épít be kockázatmérési modelljébe; |
| --- | --- |

c)

annak indoklása és logikája, amikor valamely kockázati tényezőt az intézmény beépít árazási modelljébe, de nem épít be kockázatmérési modelljébe;

| d) | a modellbe beépített kockázati tényezőket minden egyes olyan pénznem kamatlábaira vonatkozóan, amelyben az intézmény mérlegben szereplő vagy mérlegen kívüli, kamatláb-érzékeny pozícióval rendelkezik; |
| --- | --- |

d)

a modellbe beépített kockázati tényezőket minden egyes olyan pénznem kamatlábaira vonatkozóan, amelyben az intézmény mérlegben szereplő vagy mérlegen kívüli, kamatláb-érzékeny pozícióval rendelkezik;

| e) | az egyes hozamgörbék felosztására alkalmazott lejárati sávok száma; |
| --- | --- |

e)

az egyes hozamgörbék felosztására alkalmazott lejárati sávok száma;

| f) | a különböző hozamgörbék közötti, nem tökéletes korrelációban lévő mozgások kockázatát kimutatni hivatott módszertan; |
| --- | --- |

f)

a különböző hozamgörbék közötti, nem tökéletes korrelációban lévő mozgások kockázatát kimutatni hivatott módszertan;

| g) | a modellbe beépített, az arannyal és az intézmény által tartott pozíciók különböző külföldi pénznemeivel összefüggő kockázati tényezőket; |
| --- | --- |

g)

a modellbe beépített, az arannyal és az intézmény által tartott pozíciók különböző külföldi pénznemeivel összefüggő kockázati tényezőket;

| h) | a részvénypiaci kockázat kimutatására hivatott kockázati tényezők száma; |
| --- | --- |

h)

a részvénypiaci kockázat kimutatására hivatott kockázati tényezők száma;

| i) | a kevésbé likvid és a korlátozott árátláthatósággal rendelkező pozíciókból adódó, reális piaci helyzetekben megvalósuló kockázat megállapítására alkalmazott módszertan; |
| --- | --- |

i)

a kevésbé likvid és a korlátozott árátláthatósággal rendelkező pozíciókból adódó, reális piaci helyzetekben megvalósuló kockázat megállapítására alkalmazott módszertan;

| j) | a modellben alkalmazott helyettesítő értékek megfelelőségére vonatkozó korábbi tapasztalatok, valamint a helyettesítő értékek kockázati mérőszámokra gyakorolt hatásának értékelése; |
| --- | --- |

j)

a modellben alkalmazott helyettesítő értékek megfelelőségére vonatkozó korábbi tapasztalatok, valamint a helyettesítő értékek kockázati mérőszámokra gyakorolt hatásának értékelése;

| k) | a VaR számításához használt idősorok hossza; |
| --- | --- |

k)

a VaR számításához használt idősorok hossza;

| l) | az sVaR esetében a stresszidőszak meghatározásához használt módszertan, a választott stresszidőszak megfelelősége a benchmark-portfóliók tekintetében; |
| --- | --- |

l)

az sVaR esetében a stresszidőszak meghatározásához használt módszertan, a választott stresszidőszak megfelelősége a benchmark-portfóliók tekintetében;

| m) | a kockázatmérési modellben az opciók és egyéb termékek nemlineáris jellegének kimutatására, valamint a korrelációs és a báziskockázat mérésére használt módszertan (opciók esetében különösen akkor, ha az intézmény Taylor-közelítést alkalmaz teljes átértékelés helyett); |
| --- | --- |

m)

a kockázatmérési modellben az opciók és egyéb termékek nemlineáris jellegének kimutatására, valamint a korrelációs és a báziskockázat mérésére használt módszertan (opciók esetében különösen akkor, ha az intézmény Taylor-közelítést alkalmaz teljes átértékelés helyett);

| n) | a névhez kapcsolódó báziskockázat mérésére alkalmazott módszertan, és hogy e módszertan érzékeny-e a hasonló, de nem azonos pozíciók közötti lényeges idioszinkratikus különbségekre; |
| --- | --- |

n)

a névhez kapcsolódó báziskockázat mérésére alkalmazott módszertan, és hogy e módszertan érzékeny-e a hasonló, de nem azonos pozíciók közötti lényeges idioszinkratikus különbségekre;

| o) | az eseménykockázat mérésére alkalmazott módszertan; |
| --- | --- |

o)

az eseménykockázat mérésére alkalmazott módszertan;

| p) | a járulékos nemteljesítési és átminősítési kockázatra vonatkozó belső modell (IRC) tekintetében a pozíciónkénti likviditási horizont meghatározására alkalmazott módszertan, valamint az 575/2013/EU rendelet 374. cikkében említett szimuláció során használt PD-értékek, LGD-értékek és átmeneti mátrixok; |
| --- | --- |

p)

a járulékos nemteljesítési és átminősítési kockázatra vonatkozó belső modell (IRC) tekintetében a pozíciónkénti likviditási horizont meghatározására alkalmazott módszertan, valamint az 575/2013/EU rendelet 374. cikkében említett szimuláció során használt PD-értékek, LGD-értékek és átmeneti mátrixok;

| q) | a korrelációkereskedés belső modellje tekintetében az 575/2013/EU rendelet 377. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kockázatok mérésére alkalmazott módszertan, valamint a releváns, modellezett kockázati tényezők közötti korrelációra vonatkozó feltételezések. |
| --- | --- |

q)

a korrelációkereskedés belső modellje tekintetében az 575/2013/EU rendelet 377. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kockázatok mérésére alkalmazott módszertan, valamint a releváns, modellezett kockázati tényezők közötti korrelációra vonatkozó feltételezések.

(3)   Amennyiben az illetékes hatóságok arra a megállapításra jutnak, hogy az (1) bekezdésben említett információk nem elegendőek a (2) bekezdésben említett tényezőkkel kapcsolatos következtetés kialakítására, késedelem nélkül beszerzik az intézményektől azokat a kiegészítő információkat, amelyeket szükségesnek tartanak az értékelés véglegesítéséhez.

A kiegészítő információk meghatározása során az illetékes hatóságok figyelembe veszik az intézmény paraméterei és szavatolótőke-követelményei eltérésének mértékét és relevanciáját. Az illetékes hatóságok a kiegészítő információkat az általuk legmegfelelőbb módon szerzik be, például kérdőívek, interjúk és eseti helyszíni látogatások segítségével.

10. cikk

A piaci kockázati belső módszerek eredménykülönbségeinek értékelése

(1)   A piaci kockázati módszerek 3. cikk (1) bekezdésében említett értékelése során az illetékes hatóságok az e cikk (2)–(8) bekezdésében meghatározott követelményeket alkalmazzák.

(2)   A VaR-értékekben tapasztalt eltérések okainak értékelése során az illetékes hatóságok figyelembe veszik a következőket:

| a) | a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett jelentésben az EBH által esetlegesen közölt, a rendelkezésre álló P&L-adatokat felhasználó alternatív homogenizált VaR számítást; valamint |
| --- | --- |

a)

a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett jelentésben az EBH által esetlegesen közölt, a rendelkezésre álló P&L-adatokat felhasználó alternatív homogenizált VaR számítást; valamint

| b) | az intézmények által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendeletnek megfelelően közölt VaR-mérőszám tekintetében megfigyelt szóródást. |
| --- | --- |

b)

az intézmények által az (EU) 2016/2070 végrehajtási rendeletnek megfelelően közölt VaR-mérőszám tekintetében megfigyelt szóródást.

(3)   A historikus szimulációt alkalmazó intézmények esetében a historikus szimuláció során az intézmények által alkalmazott különböző opciók hatásának meghatározása érdekében az illetékes hatóságok értékelik mind az alternatív homogenizált VaR-számításokban megfigyelt eltéréseket, mind az intézmények által a (2) bekezdésnek megfelelően jelentett VaR-adatokban megfigyelt eltéréseket.

(4)   Az illetékes hatóságok a nem aggregált benchmark-portfóliók esetében historikus szimulációt alkalmazó intézmények által közölt P&L-vektorban megfigyelt volatilitás és korreláció használatával értékelik az intézmények között az egyes nem aggregált benchmark-portfóliók egyes kockázati tényezői tekintetében megfigyelhető szóródást.

(5)   Az illetékes hatóságok elemzik az azon portfóliókra alkalmazott intézményi VaR-modelleket, amelyek P&L-idősorai a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentés szerint jelentősen eltérhetnek más intézmények P&L-idősoraitól; az elemzést abban az esetben is elvégzik, ha az adott portfólió esetében a szavatolótőke-követelményre vonatkozó végleges eredmény abszolút értékben hasonló a más intézmények által közölt eredményhez.

(6)   Ezenfelül a VaR, az sVaR, az IRC és a korrelációkereskedési modellek tekintetében az illetékes hatóságok a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentésben közölt adatok használatával és a paraméter-eredmények modellezési opciók szerinti klaszterezésével értékelik a szabályozói eltérésekhez vezető tényezők hatását.

(7)   A különböző szabályozói opciókból származó eltérések okainak értékelését követően az illetékes hatóságok értékelik, hogy a szavatolótőke-követelmények tekintetében fennmaradó eltéréseket és alulbecslést az alábbi tényezők valamelyike okozza-e:

| a) | az érintett pozíciókkal vagy kockázati tényezőkkel kapcsolatos félreértés; |
| --- | --- |

a)

az érintett pozíciókkal vagy kockázati tényezőkkel kapcsolatos félreértés;

| b) | a modell hiányos alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

a modell hiányos alkalmazása;

| c) | hiányzó kockázati tényezők; |
| --- | --- |

c)

hiányzó kockázati tényezők;

| d) | a szimuláció során alkalmazott kalibrálás vagy adatsorok különbségei; |
| --- | --- |

d)

a szimuláció során alkalmazott kalibrálás vagy adatsorok különbségei;

| e) | a modellbe beépített kiegészítő kockázati tényezők; |
| --- | --- |

e)

a modellbe beépített kiegészítő kockázati tényezők;

| f) | alternatív modellezési feltételezések; |
| --- | --- |

f)

alternatív modellezési feltételezések;

| g) | az intézmény által választott módszertannak tulajdonítható különbségek. |
| --- | --- |

g)

az intézmény által választott módszertannak tulajdonítható különbségek.

(8)   Annak megállapítása érdekében, hogy az intézmények más intézményekhez hasonlóan építettek-e be belső modelljeikbe egy adott kockázati tényezőt, az illetékes hatóságok összehasonlítják a portfóliókból származó azon eredményeket, amelyek csak az adott kockázati tényező tekintetében térnek el.

11. cikk

A szavatoló tőke szintjének értékelése a piaci kockázati belső módszerek esetében

(1)   Az egyes intézmények szavatolótőke-szintjének értékelése során az illetékes hatóságok figyelembe veszik a következőket:

| a) | a szavatoló tőke szintje nem aggregált portfóliók szerint; valamint |
| --- | --- |

a)

a szavatoló tőke szintje nem aggregált portfóliók szerint; valamint

| b) | az egyes intézmények által az aggregált portfóliókban alkalmazott diverzifikációs nyereség hatása, az e bekezdés a) pontjában említett nem aggregált portfóliók szavatoló tőkéi összegének és az aggregált portfólió a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentésben közölt szavatolótőke-szintjének összehasonlításával. |
| --- | --- |

b)

az egyes intézmények által az aggregált portfóliókban alkalmazott diverzifikációs nyereség hatása, az e bekezdés a) pontjában említett nem aggregált portfóliók szavatoló tőkéi összegének és az aggregált portfólió a 2013/36/EU irányelv 78. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett EBH-jelentésben közölt szavatolótőke-szintjének összehasonlításával.

(2)   Az egyes intézmények szavatolótőke-szintjének értékelése során az illetékes hatóságok figyelembe veszik továbbá a következőket:

| a) | a felügyeleti többletek hatása; valamint |
| --- | --- |

a)

a felügyeleti többletek hatása; valamint

| b) | az EBH által gyűjtött adatok körében figyelembe nem vett felügyeleti intézkedések hatása. |
| --- | --- |

b)

az EBH által gyűjtött adatok körében figyelembe nem vett felügyeleti intézkedések hatása.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. október 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/2070 végrehajtási rendelete az intézmények által az Európai Bankhatóság és az illetékes hatóságok számára a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 78. cikkének (2) bekezdése értelmében teljesítendő adatszolgáltatás során használandó táblákra, fogalommeghatározásokra és informatikai megoldásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (HL L 328., 2016.12.2., 1. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/181 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. január 27.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikke (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikke (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikke (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. január 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Stephen QUEST

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1987. július 23-i 2658/87/EGK rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Egyszerű üvegpolc a falra való rögzítésére szolgáló fémtartókkal bemutatva.
  Az üvegpolc egy körülbelül 60 × 13,5 × 0,7 cm méretű, szabálytalan alakú, csiszolt szélű, átlátszó üveglemezből (amelynek elülső széle íves kialakítású) és két, réz és cink ötvözetéből (sárgarézből) készült, nikkellel és krómmal bevont tartóból áll. Az üveglapon két lyuk található a tartókra való rögzítéshez.
  A terméket összeszereletlen állapotban, a rögzítéshez csavarokkal és tiplikkel együtt, kartondobozba csomagolva mutatják be.
  Lásd a képet (*1). | 9403 89 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, a 94. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 2. a) pontja, valamint a 9403 és a 9403 89 00 KN-kód szövege határozza meg.
  Az árucikket helyiségek berendezésére használják, például magánlakásokban. Ezért az árucikk a 9403 vámtarifaszám értelmében vett bútor. A 94. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 2. a) pontja szerint e vámtarifaszám alá tartoznak az egyszerű polcok a falra való rögzítésükre szolgáló fémtartókkal együtt. A 7020 vtsz. alá, más üvegáruként történő besorolás ezért kizárt.
  Az árucikk lényeges jellemzőjét az üvegpolc határozza meg. A fémtartók, csavarok és tiplik csak az üvegpolc falra erősítésére szolgálnak. A 9403 20 80 KN-kód alá, más fémbútorként történő besorolás ezért kizárt.
  Az árucikket ezért a 9403 89 00 KN-kód alá, más bútorként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Egyszerű üvegpolc a falra való rögzítésére szolgáló fémtartókkal bemutatva.

Az üvegpolc egy körülbelül 60 × 13,5 × 0,7 cm méretű, szabálytalan alakú, csiszolt szélű, átlátszó üveglemezből (amelynek elülső széle íves kialakítású) és két, réz és cink ötvözetéből (sárgarézből) készült, nikkellel és krómmal bevont tartóból áll. Az üveglapon két lyuk található a tartókra való rögzítéshez.

A terméket összeszereletlen állapotban, a rögzítéshez csavarokkal és tiplikkel együtt, kartondobozba csomagolva mutatják be.

Lásd a képet (*1).

9403 89 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, a 94. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 2. a) pontja, valamint a 9403 és a 9403 89 00 KN-kód szövege határozza meg.

Az árucikket helyiségek berendezésére használják, például magánlakásokban. Ezért az árucikk a 9403 vámtarifaszám értelmében vett bútor. A 94. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 2. a) pontja szerint e vámtarifaszám alá tartoznak az egyszerű polcok a falra való rögzítésükre szolgáló fémtartókkal együtt. A 7020 vtsz. alá, más üvegáruként történő besorolás ezért kizárt.

Az árucikk lényeges jellemzőjét az üvegpolc határozza meg. A fémtartók, csavarok és tiplik csak az üvegpolc falra erősítésére szolgálnak. A 9403 20 80 KN-kód alá, más fémbútorként történő besorolás ezért kizárt.

Az árucikket ezért a 9403 89 00 KN-kód alá, más bútorként kell besorolni.

---

(*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/13

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/182 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. január 27.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. január 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Stephen QUEST

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Árucikkek, körülbelül 20 mm átmérőjű és 6 mm magas, rugalmas szilikonból (műanyagból), csúszásgátló felülettel (úgynevezett „hüvelykujjmarkolat játékkonzolok vezérlőjéhez”). A hordozó alakjára vágott, öntapadó alumíniumprofillal felszereltek.
  Ezeket a markolatokat sapkaként használják a játékkonzolok vezérlőjének botkormányain.
  A hüvelykujjmarkolat-sapkákat arra szánták, hogy a játékvezérlőt védjék az izzadság, az intenzív használat okozta kopás és elhasználódás ellen, továbbá arra, hogy csúszásgátló felületüknek köszönhetően az ujjak vezérlőről történő lecsúszását is megakadályozzák.
  Lásd a képet (*1). | 3926 90 97 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 3926 , a 3926 90 és a 3926 90 97 KN-kód szövege határozza meg.
  A hüvelykujjmarkolatok csupán a játékvezérlő használhatóságát javítják. Így tehát nem a játékvezérlőt teszik alkalmassá egy bizonyos műveletre, nem is annak működési körét bővítik, és nem is nyújtanak egy, a játékvezérlő vagy a játékkonzol fő funkciójával összefüggő, meghatározott szolgáltatást (lásd a Bíróság C-152/10. sz. Unomedical-ügyben hozott ítéletének 13., 29. és 38. pontját, ECLI:EU:C:2011:402).
  Következésképpen a 9504 vtsz. alá tartozó videojáték-konzolok és -gépek kiegészítőjeként való besorolása kizárt.
  Ezért az árucikket alapanyaga szerint (műanyagok) a 3926 90 97 KN-kód alá, műanyagból készült más áruként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Árucikkek, körülbelül 20 mm átmérőjű és 6 mm magas, rugalmas szilikonból (műanyagból), csúszásgátló felülettel (úgynevezett „hüvelykujjmarkolat játékkonzolok vezérlőjéhez”). A hordozó alakjára vágott, öntapadó alumíniumprofillal felszereltek.

Ezeket a markolatokat sapkaként használják a játékkonzolok vezérlőjének botkormányain.

A hüvelykujjmarkolat-sapkákat arra szánták, hogy a játékvezérlőt védjék az izzadság, az intenzív használat okozta kopás és elhasználódás ellen, továbbá arra, hogy csúszásgátló felületüknek köszönhetően az ujjak vezérlőről történő lecsúszását is megakadályozzák.

Lásd a képet (*1).

3926 90 97

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 3926 , a 3926 90 és a 3926 90 97 KN-kód szövege határozza meg.

A hüvelykujjmarkolatok csupán a játékvezérlő használhatóságát javítják. Így tehát nem a játékvezérlőt teszik alkalmassá egy bizonyos műveletre, nem is annak működési körét bővítik, és nem is nyújtanak egy, a játékvezérlő vagy a játékkonzol fő funkciójával összefüggő, meghatározott szolgáltatást (lásd a Bíróság C-152/10. sz. Unomedical-ügyben hozott ítéletének 13., 29. és 38. pontját, ECLI:EU:C:2011:402).

Következésképpen a 9504 vtsz. alá tartozó videojáték-konzolok és -gépek kiegészítőjeként való besorolása kizárt.

Ezért az árucikket alapanyaga szerint (műanyagok) a 3926 90 97 KN-kód alá, műanyagból készült más áruként kell besorolni.

---

(*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/183 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. január 27.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikke (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikke (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikke (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. január 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Stephen QUEST

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Csúszásgátló felülettel ellátott, 100 × 100 cm méretű lapformákból álló, EVA-ból (etilén–vinil–acetát) készült árucikk (ún. „tatami puzzle szőnyeg”), amelynek vastagsága körülbelül 3 cm. A szomszédos lapformák a kirakók (puzzle) elvén alapulóan egymásba illeszthető/kapcsolódó rendszerként fonódnak szorosan össze, és formálnak egy szőnyeget.
  Az árucikket arra tervezték, hogy a test védelme érdekében, a szőnyeg sejtszerkezetének köszönhetően elnyelje a különféle sporttevékenységek (mint például jóga, torna vagy harcművészetek) folyamán generálódó ütéseket. A „tatami puzzle szőnyeget” zajszigetelésre, hőszigetelésre és nedvességszigetelésre is szánták. Emiatt az alatta lévő felület károsodása ellen is véd, valamint védi az azon különféle más tevékenységeket végző embereket, például óvodai vagy művészi használatkor.
  Lásd a képet (*1). | 3918 90 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 3918 és a 3918 90 00 KN-kód szövege határozza meg.
  Az áru 9506 vtsz. alá – mint az általános fizikai gyakorlatokhoz, tornához, atlétikához, más sporthoz vagy szabadtéri játékhoz való cikk és felszerelés – történő besorolása kizárt, mivel az összeszereletlen állapotban lévő műanyag padlóburkoló nem kizárólag sporthoz való, hanem felületvédőként és más tevékenységeket végző emberek megvédésére is szolgál.
  Az árucikket ennek megfelelően az alapanyaga (műanyagok) alapján kell besorolni.
  Ezért a 3918 90 00 KN-kód alá, műanyag padlóburkolóként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás (KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Csúszásgátló felülettel ellátott, 100 × 100 cm méretű lapformákból álló, EVA-ból (etilén–vinil–acetát) készült árucikk (ún. „tatami puzzle szőnyeg”), amelynek vastagsága körülbelül 3 cm. A szomszédos lapformák a kirakók (puzzle) elvén alapulóan egymásba illeszthető/kapcsolódó rendszerként fonódnak szorosan össze, és formálnak egy szőnyeget.

Az árucikket arra tervezték, hogy a test védelme érdekében, a szőnyeg sejtszerkezetének köszönhetően elnyelje a különféle sporttevékenységek (mint például jóga, torna vagy harcművészetek) folyamán generálódó ütéseket. A „tatami puzzle szőnyeget” zajszigetelésre, hőszigetelésre és nedvességszigetelésre is szánták. Emiatt az alatta lévő felület károsodása ellen is véd, valamint védi az azon különféle más tevékenységeket végző embereket, például óvodai vagy művészi használatkor.

Lásd a képet (*1).

3918 90 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 3918 és a 3918 90 00 KN-kód szövege határozza meg.

Az áru 9506 vtsz. alá – mint az általános fizikai gyakorlatokhoz, tornához, atlétikához, más sporthoz vagy szabadtéri játékhoz való cikk és felszerelés – történő besorolása kizárt, mivel az összeszereletlen állapotban lévő műanyag padlóburkoló nem kizárólag sporthoz való, hanem felületvédőként és más tevékenységeket végző emberek megvédésére is szolgál.

Az árucikket ennek megfelelően az alapanyaga (műanyagok) alapján kell besorolni.

Ezért a 3918 90 00 KN-kód alá, műanyag padlóburkolóként kell besorolni.

Image 3

---

(*1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/184 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 1.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2017. január 26-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy szervezetet töröl azon személyek és szervezetek listájáról, amelyek vonatkozásában a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2017. január 26-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy szervezetet töröl azon személyek és szervezetek listájáról, amelyek vonatkozásában a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat megbízott vezetője

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletében a következő bejegyzést el kell hagyni:

| „13. | AMANAT AL-ASIMA. Cím: P.O. Box 11151, Masarif, near Baghdad Muhafadha, Al-Kishia, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„13.

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/185 RENDELETE

(2017. február 2.)

a 853/2004/EK és a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke első bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 16. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet jelentős változásokat ír elő az élelmiszer-ipari vállalkozók és a tagállamok illetékes hatóságai által követendő szabályokban és eljárásokban. Mivel számos szabály és eljárás azonnali alkalmazása bizonyos esetekben nehézségeket okozott volna a gyakorlatban, átmeneti rendelkezések bevezetésére volt szükség. |
| --- | --- |

(1)

A 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet jelentős változásokat ír elő az élelmiszer-ipari vállalkozók és a tagállamok illetékes hatóságai által követendő szabályokban és eljárásokban. Mivel számos szabály és eljárás azonnali alkalmazása bizonyos esetekben nehézségeket okozott volna a gyakorlatban, átmeneti rendelkezések bevezetésére volt szükség.

| (2) | Az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK, 853/2004/EK és 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása során nyert tapasztalatokról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek előterjesztett, 2009. július 28-i bizottsági jelentés (3) (a továbbiakban: jelentés) tényszerűen bemutatja az említett rendeletek végrehajtása kapcsán az érintett szereplők által 2006., 2007. és 2008. során nyert tapasztalatokat és a felmerült nehézségeket. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK, 853/2004/EK és 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazása során nyert tapasztalatokról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek előterjesztett, 2009. július 28-i bizottsági jelentés (3) (a továbbiakban: jelentés) tényszerűen bemutatja az említett rendeletek végrehajtása kapcsán az érintett szereplők által 2006., 2007. és 2008. során nyert tapasztalatokat és a felmerült nehézségeket.

| (3) | A jelentés beszámol az 2076/2005/EK bizottsági rendeletben (4) előírt átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatokról is. A jelentés szerint bizonyos élelmiszerek kis mennyiségben, helyi szinten való ellátásával kapcsolatban nehézségek figyelhetők meg és megemlíti, hogy a behozatali feltételek további pontosítására van szükség abban az esetben, amikor uniós szinten harmonizált szabályok hiányában tagállami behozatali szabályok kerülnek alkalmazásra, illetve megállapítja, hogy a mind növényi eredetű termékeket, mind pedig állati eredetű feldogozott termékeket tartalmazó élelmiszerek (összetett élelmiszer-készítmények) behozatalakor mutatkozó válság egyértelművé tette, hogy fokozottan kell ellenőrizni az ilyen termékeket. |
| --- | --- |

(3)

A jelentés beszámol az 2076/2005/EK bizottsági rendeletben (4) előírt átmeneti intézkedésekkel kapcsolatos tapasztalatokról is. A jelentés szerint bizonyos élelmiszerek kis mennyiségben, helyi szinten való ellátásával kapcsolatban nehézségek figyelhetők meg és megemlíti, hogy a behozatali feltételek további pontosítására van szükség abban az esetben, amikor uniós szinten harmonizált szabályok hiányában tagállami behozatali szabályok kerülnek alkalmazásra, illetve megállapítja, hogy a mind növényi eredetű termékeket, mind pedig állati eredetű feldogozott termékeket tartalmazó élelmiszerek (összetett élelmiszer-készítmények) behozatalakor mutatkozó válság egyértelművé tette, hogy fokozottan kell ellenőrizni az ilyen termékeket.

| (4) | Az 1079/2013/EU bizottsági rendelet (5) az új szabályok és eljárások teljes végrehajtására való zökkenőmentes átállás érdekében a 2016. december 31-ig tartó időszakra átmeneti rendelkezéseket vezetett be. Az átmeneti időszak hosszát a higiéniára vonatkozó szabályozási keretnek a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendeletekben előírt felülvizsgálata figyelembevételével rögzítették. |
| --- | --- |

(4)

Az 1079/2013/EU bizottsági rendelet (5) az új szabályok és eljárások teljes végrehajtására való zökkenőmentes átállás érdekében a 2016. december 31-ig tartó időszakra átmeneti rendelkezéseket vezetett be. Az átmeneti időszak hosszát a higiéniára vonatkozó szabályozási keretnek a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendeletekben előírt felülvizsgálata figyelembevételével rögzítették.

| (5) | Ezenkívül a közelmúltban a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóságának ellenőrei által végzett ellenőrzések során a tagállamok illetékes hatóságaitól és az érintett uniós élelmiszer-ipari ágazatoktól kapott információk rámutatnak arra, hogy e rendelet preambulumában megjelölt végleges intézkedések bevezetéséig szükséges az 1079/2013/EU rendelet egyes átmeneti intézkedéseinek fenntartása. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül a közelmúltban a Bizottság Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóságának ellenőrei által végzett ellenőrzések során a tagállamok illetékes hatóságaitól és az érintett uniós élelmiszer-ipari ágazatoktól kapott információk rámutatnak arra, hogy e rendelet preambulumában megjelölt végleges intézkedések bevezetéséig szükséges az 1079/2013/EU rendelet egyes átmeneti intézkedéseinek fenntartása.

| (6) | A 853/2004/EK rendelet alkalmazásának hatálya nem terjed ki a termelők azon tevékenységére, amikor a gazdaságban levágott baromfi- és nyúlhússal kis mennyiségben, közvetlenül látják el a végső fogyasztót vagy a végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítményeket. Az említett intézkedés friss húsra való korlátozása többletterheket róna a kistermelőkre. Az 1079/2013/EK rendelet az ezen termékekkel való közvetlen ellátás esetében ennek megfelelően bizonyos feltételek mellett eltérést tesz lehetővé a 853/2004/EK rendelet alkalmazásától, és nem korlátozza azt a friss húsra. Amíg az állandó jelleggel alkalmazandó eltérések lehetőségét mérlegelik, az említett eltérést fenn kell tartani az e rendeletben meghatározott újabb átmeneti időszak alatt. |
| --- | --- |

(6)

A 853/2004/EK rendelet alkalmazásának hatálya nem terjed ki a termelők azon tevékenységére, amikor a gazdaságban levágott baromfi- és nyúlhússal kis mennyiségben, közvetlenül látják el a végső fogyasztót vagy a végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítményeket. Az említett intézkedés friss húsra való korlátozása többletterheket róna a kistermelőkre. Az 1079/2013/EK rendelet az ezen termékekkel való közvetlen ellátás esetében ennek megfelelően bizonyos feltételek mellett eltérést tesz lehetővé a 853/2004/EK rendelet alkalmazásától, és nem korlátozza azt a friss húsra. Amíg az állandó jelleggel alkalmazandó eltérések lehetőségét mérlegelik, az említett eltérést fenn kell tartani az e rendeletben meghatározott újabb átmeneti időszak alatt.

| (7) | A 853/2004/EK rendelet és a 854/2004/EK rendelet bizonyos szabályokat ír elő az állati eredetű termékek és az összetett élelmiszer-készítmények Unióba való behozatala tekintetében. Az 1079/2013/EU rendelet az említett szabályok közül több tekintetében is eltérést biztosító átmeneti rendelkezéseket állapít meg egyes olyan összetett élelmiszer-készítmények – például a 28/2012/EU bizottsági rendelet (6) 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében hivatkozottaktól eltérő összetett élelmiszer-készítmények – esetében, amelyek vonatkozásában még nem állapítottak meg uniós szintű közegészségügyi követelményeket. |
| --- | --- |

(7)

A 853/2004/EK rendelet és a 854/2004/EK rendelet bizonyos szabályokat ír elő az állati eredetű termékek és az összetett élelmiszer-készítmények Unióba való behozatala tekintetében. Az 1079/2013/EU rendelet az említett szabályok közül több tekintetében is eltérést biztosító átmeneti rendelkezéseket állapít meg egyes olyan összetett élelmiszer-készítmények – például a 28/2012/EU bizottsági rendelet (6) 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében hivatkozottaktól eltérő összetett élelmiszer-készítmények – esetében, amelyek vonatkozásában még nem állapítottak meg uniós szintű közegészségügyi követelményeket.

| (8) | Az agrár-élelmiszer-ipari láncot érintő hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat a rendes jogalkotási eljárási folyamaton belül az elfogadáshoz közeli szakaszban van. Az elfogadást követően a rendelet alkalmazása jogalapot biztosít az összetett élelmiszer-készítményeknek az Unióba történő behozatala tekintetében a kockázatokhoz alkalmazkodó megközelítés alkalmazására. Ezért szükséges további négy évvel meghosszabbítani az átmeneti időszakot, amíg az előzetes az új rendelet várhatóan hatályba lép. |
| --- | --- |

(8)

Az agrár-élelmiszer-ipari láncot érintő hatósági ellenőrzésekről szóló rendeletre vonatkozó bizottsági javaslat a rendes jogalkotási eljárási folyamaton belül az elfogadáshoz közeli szakaszban van. Az elfogadást követően a rendelet alkalmazása jogalapot biztosít az összetett élelmiszer-készítményeknek az Unióba történő behozatala tekintetében a kockázatokhoz alkalmazkodó megközelítés alkalmazására. Ezért szükséges további négy évvel meghosszabbítani az átmeneti időszakot, amíg az előzetes az új rendelet várhatóan hatályba lép.

| (9) | A 853/2004/EK rendelet és a 854/2004/EK rendelet csak akkor engedélyezi az olyan állati eredetű termékeket kezelő létesítményekből származó élelmiszer behozatalát, amelyekre a 853/2004/EK rendelet III. melléklete nem állapít meg különleges követelményeket, ha összeállításra került a behozatalra jogosult Unión kívüli országok harmonizált jegyzéke és egy közös importbizonyítvány-minta. Az érdekelt felekkel, valamint a tagállami és nem uniós hatóságokkal való konzultációhoz több időre van szükség, figyelembe véve a harmonizált jegyzék és a közös importbizonyítvány-minta lehetséges hatását az említett élelmiszerek behozatalára. |
| --- | --- |

(9)

A 853/2004/EK rendelet és a 854/2004/EK rendelet csak akkor engedélyezi az olyan állati eredetű termékeket kezelő létesítményekből származó élelmiszer behozatalát, amelyekre a 853/2004/EK rendelet III. melléklete nem állapít meg különleges követelményeket, ha összeállításra került a behozatalra jogosult Unión kívüli országok harmonizált jegyzéke és egy közös importbizonyítvány-minta. Az érdekelt felekkel, valamint a tagállami és nem uniós hatóságokkal való konzultációhoz több időre van szükség, figyelembe véve a harmonizált jegyzék és a közös importbizonyítvány-minta lehetséges hatását az említett élelmiszerek behozatalára.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet a 2017. január 1. és 2020. december 31. közötti átmeneti időszakra a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet bizonyos rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozóan átmeneti intézkedéseket ír elő.

2. cikk

Kis mennyiségű baromfi- és nyúlhús közvetlen értékesítésére vonatkozó eltérés

A 853/2004/EK rendelet 1. cikke (3) bekezdésének d) pontjától eltérve az említett rendeletben meghatározott rendelkezések nem alkalmazandók a gazdaságban levágott baromfiból és nyúlfélékből származó hús kis mennyiségben, a termelő által vagy a végső fogyasztót közvetlenül ellátó helyi kiskereskedelmi létesítmények által a végső fogyasztó számára történő közvetlen értékesítésére.

3. cikk

Állati eredetű termékeket, valamint növényi eredetű termékeket és állati eredetű feldogozott termékeket egyaránt tartalmazó élelmiszerek behozatalára vonatkozó közegészségügyi követelményektől való eltérés

(1)   A 853/2004/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az olyan állati eredetű élelmiszerek behozatalára, amelyek tekintetében nem állapítottak meg a behozatallal kapcsolatos harmonizált közegészségügyi követelményeket.

Az ilyen termékek behozatalának meg kell felelnie a behozatal szerinti tagállamban a behozatalokkal szemben támasztott közegészségügyi követelményeknek.

(2)   A 853/2004/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a növényi eredetű termékeket és állati eredetű feldogozott termékeket egyaránt tartalmazó, a 28/2012/EU rendelet 3. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett termékektől eltérő élelmiszereket behozó élelmiszer-ipari vállalkozások mentesülnek a 853/2004/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében előírt kötelezettségek alól.

Az ilyen termékek behozatalának meg kell felelnie a behozatal szerinti tagállamban a behozatalokkal szemben támasztott közegészségügyi követelményeknek.

4. cikk

Az állati eredetű termékek behozatalára vonatkozó közegészségügyi követelményektől való eltérés

A 854/2004/EK rendelet III. fejezete nem alkalmazandó az olyan állati eredetű élelmiszerek behozatalára, amelyek tekintetében nem állapították meg a behozatallal kapcsolatos harmonizált közegészségügyi feltételeket.

Az ilyen termékek behozatalának meg kell felelnie a behozatal szerinti tagállamban a behozatalokkal szemben támasztott közegészségügyi követelményeknek.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

E rendeletet 2017. január 1-jétől2020. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

1

(2)  
  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

2

(3)  COM(2009) 403 végleges.

3

(4)  A Bizottság 2005. december 5-i 2076/2005/EK rendelete a 853/2004/EK, a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó átmeneti szabályok megállapításáról, valamint a 853/2004/EK és a 854/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 338., 2005.12.22., 83. o.).

4

(5)  A Bizottság 2013. október 31-i 1079/2013/EU rendelete a 853/2004/EK és a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (HL L 292., 2013.11.1., 10. o.).

5

(6)  A Bizottság 2012. január 11-i 28/2012/EU rendelete egyes összetett élelmiszer-készítményeknek az Unióba történő behozatalával és az Unión történő átszállításával kapcsolatos bizonyítványokra vonatkozó követelmények megállapításáról, valamint a 2007/275/EK határozat és az 1162/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 12., 2012.1.14., 1. o.).

6

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/186 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 2.)

bizonyos harmadik országokból származó szállítmányoknak az Unióba történő behozatalára mikrobiológiai szennyezettség miatt alkalmazandó egyedi feltételek meghatározásáról, valamint a 669/2009/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 15. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 178/2002/EK rendelet 53. cikke lehetővé teszi, hogy a valamely harmadik országból behozott élelmiszerekkel kapcsolatban az Unió megfelelő szükségintézkedéseket fogadjon el az emberi egészség, az állatok egészsége és a környezet védelme érdekében, amennyiben nyilvánvaló, hogy olyan súlyos kockázat áll fenn, amelyet az egyes tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni. |
| --- | --- |

(1)

A 178/2002/EK rendelet 53. cikke lehetővé teszi, hogy a valamely harmadik országból behozott élelmiszerekkel kapcsolatban az Unió megfelelő szükségintézkedéseket fogadjon el az emberi egészség, az állatok egészsége és a környezet védelme érdekében, amennyiben nyilvánvaló, hogy olyan súlyos kockázat áll fenn, amelyet az egyes tagállamok által hozott intézkedésekkel nem lehet eredményesen csökkenteni.

| (2) | A 178/2002/EK rendelet 11. cikke kimondja, hogy az Unió területére az Unióban történő forgalomba hozatal céljából behozott élelmiszernek és takarmánynak meg kell felelnie az élelmiszerjog követelményeinek vagy azoknak a feltételeknek, amelyek az Unió által elismerten egyenértékűek e jog rendelkezéseivel, illetve – ha az Unió és az exportőr ország között erre vonatkozó megállapodás van – a megállapodásban meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

A 178/2002/EK rendelet 11. cikke kimondja, hogy az Unió területére az Unióban történő forgalomba hozatal céljából behozott élelmiszernek és takarmánynak meg kell felelnie az élelmiszerjog követelményeinek vagy azoknak a feltételeknek, amelyek az Unió által elismerten egyenértékűek e jog rendelkezéseivel, illetve – ha az Unió és az exportőr ország között erre vonatkozó megállapodás van – a megállapodásban meghatározott követelményeknek.

| (3) | Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (3) általános élelmiszer-higiéniai szabályokat állapít meg az élelmiszer-vállalkozók számára. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (3) általános élelmiszer-higiéniai szabályokat állapít meg az élelmiszer-vállalkozók számára.

| (4) | A 882/2004/EK rendelet 11. cikke a hatósági ellenőrzések során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerekre vonatkozó követelményeket ír elő. |
| --- | --- |

(4)

A 882/2004/EK rendelet 11. cikke a hatósági ellenőrzések során alkalmazott mintavételi és vizsgálati módszerekre vonatkozó követelményeket ír elő.

| (5) | A 178/2002/EK rendelet 14. cikke kimondja, hogy nem biztonságos élelmiszerek nem hozhatók forgalomba. A 882/2004/EK rendelet értelmében az illetékes hatóságok ellenőrizik az élelmiszer-vállalkozók uniós jogszabályoknak való megfelelését. |
| --- | --- |

(5)

A 178/2002/EK rendelet 14. cikke kimondja, hogy nem biztonságos élelmiszerek nem hozhatók forgalomba. A 882/2004/EK rendelet értelmében az illetékes hatóságok ellenőrizik az élelmiszer-vállalkozók uniós jogszabályoknak való megfelelését.

| (6) | A 669/2009/EK bizottsági rendelet (4) fokozott hatósági ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat állapít meg bizonyos nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalával kapcsolatban; az intézkedések felsorolása az említett rendelet I. mellékletében található. |
| --- | --- |

(6)

A 669/2009/EK bizottsági rendelet (4) fokozott hatósági ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat állapít meg bizonyos nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalával kapcsolatban; az intézkedések felsorolása az említett rendelet I. mellékletében található.

| (7) | Az Indiából származó szezámmag („Sesamum seeds”) és bételborslevél („Piper betle L”) esetében több éven át nagy gyakorisággal nem teljesültek a mikrobiológiai biztonsági előírások. Ezért 2014-ben ezen élelmiszerek behozatalának a Salmonella spp. előfordulására irányuló fokozott gyakoriságú hatósági ellenőrzését vezették be. A fokozott ellenőrzések megerősítették, hogy az említett élelmiszerek a Salmonella spp. jelenléte miatt nagy gyakorisággal nem felelnek meg a mikrobiológiai biztonsági követelményeknek. Ezen élelmiszerek behozatala tehát súlyos közegészségügyi veszélyt jelent az Unión belül, ezért helyénvaló szükségintézkedéseket elfogadni. |
| --- | --- |

(7)

Az Indiából származó szezámmag („Sesamum seeds”) és bételborslevél („Piper betle L”) esetében több éven át nagy gyakorisággal nem teljesültek a mikrobiológiai biztonsági előírások. Ezért 2014-ben ezen élelmiszerek behozatalának a Salmonella spp. előfordulására irányuló fokozott gyakoriságú hatósági ellenőrzését vezették be. A fokozott ellenőrzések megerősítették, hogy az említett élelmiszerek a Salmonella spp. jelenléte miatt nagy gyakorisággal nem felelnek meg a mikrobiológiai biztonsági követelményeknek. Ezen élelmiszerek behozatala tehát súlyos közegészségügyi veszélyt jelent az Unión belül, ezért helyénvaló szükségintézkedéseket elfogadni.

| (8) | Az emberi egészség unióbeli védelme érdekében az exportáló országok illetékes hatóságai által nyújtott garancia szükséges arra vonatkozóan, hogy az adott élelmiszereket a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt higiéniai rendelkezéseknek megfelelően állították elő. Az importellenőrzések Unió-szerte történő harmonizált végrehajtásának biztosítása érdekében az ilyen élelmiszerek minden szállítmányát a származási országok illetékes hatóságai által aláírt egészségügyi bizonyítványnak, valamint olyan analitikai vizsgálati eredményeknek kell kísérniük, amelyek igazolják, hogy azokból mintavételre és vizsgálatra került sor a mikrobiológiai kórokozók jelentétének kimutatása céljából, amely megfelelő eredményt adott. |
| --- | --- |

(8)

Az emberi egészség unióbeli védelme érdekében az exportáló országok illetékes hatóságai által nyújtott garancia szükséges arra vonatkozóan, hogy az adott élelmiszereket a 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt higiéniai rendelkezéseknek megfelelően állították elő. Az importellenőrzések Unió-szerte történő harmonizált végrehajtásának biztosítása érdekében az ilyen élelmiszerek minden szállítmányát a származási országok illetékes hatóságai által aláírt egészségügyi bizonyítványnak, valamint olyan analitikai vizsgálati eredményeknek kell kísérniük, amelyek igazolják, hogy azokból mintavételre és vizsgálatra került sor a mikrobiológiai kórokozók jelentétének kimutatása céljából, amely megfelelő eredményt adott.

| (9) | A 669/2009/EK rendelet 6. cikke értelmében a szállítmányokért felelős élelmiszer-vállalkozók az ilyen szállítmányok kijelölt beléptetési helyre történő megérkezéséről, valamint a szállítmány jellegéről előzetes értesítést küldjenek. |
| --- | --- |

(9)

A 669/2009/EK rendelet 6. cikke értelmében a szállítmányokért felelős élelmiszer-vállalkozók az ilyen szállítmányok kijelölt beléptetési helyre történő megérkezéséről, valamint a szállítmány jellegéről előzetes értesítést küldjenek.

| (10) | A 669/2009/EK rendelet 8. cikke előírja, hogy a fokozott hatósági ellenőrzéseknek okmányellenőrzést, valamint azonossági és fizikai ellenőrzést kell magukban foglalniuk. Az okmányellenőrzés indokolatlan késedelem nélkül, a szállítmánynak a kijelölt beléptetési helyre való érkezéstől számított két munkanapon belül, az azonossági és fizikai ellenőrzés – beleértve a laboratóriumi vizsgálatot – pedig a szóban forgó rendelet I. mellékletben meghatározott gyakorisággal végzendő el. |
| --- | --- |

(10)

A 669/2009/EK rendelet 8. cikke előírja, hogy a fokozott hatósági ellenőrzéseknek okmányellenőrzést, valamint azonossági és fizikai ellenőrzést kell magukban foglalniuk. Az okmányellenőrzés indokolatlan késedelem nélkül, a szállítmánynak a kijelölt beléptetési helyre való érkezéstől számított két munkanapon belül, az azonossági és fizikai ellenőrzés – beleértve a laboratóriumi vizsgálatot – pedig a szóban forgó rendelet I. mellékletben meghatározott gyakorisággal végzendő el.

| (11) | A mikrobiológiai kórokozók egyes harmadik országokból származó bizonyos élelmiszerekben való jelenléte vonatkozásában végzett behozatali ellenőrzések uniós szinten történő hatékony szervezése és harmonizálása érdekében az ilyen élelmiszerekre egyedi behozatali feltételeket kell megállapítani. A jogi egyértelműség érdekében helyénvaló egy rendeletben összegyűjteni valamennyi olyan, harmadik országból származó élelmiszert, amelyre mikrobiológiai kockázatok miatt egyedi feltételek vonatkoznak. Ezért az Indiából származó bételborslevelekre vonatkozó, az (EU) 2016/166 bizottsági végrehajtási rendeletben (5) foglalt rendelkezéseket ebbe a rendeletbe kell beilleszteni, és a 669/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A mikrobiológiai kórokozók egyes harmadik országokból származó bizonyos élelmiszerekben való jelenléte vonatkozásában végzett behozatali ellenőrzések uniós szinten történő hatékony szervezése és harmonizálása érdekében az ilyen élelmiszerekre egyedi behozatali feltételeket kell megállapítani. A jogi egyértelműség érdekében helyénvaló egy rendeletben összegyűjteni valamennyi olyan, harmadik országból származó élelmiszert, amelyre mikrobiológiai kockázatok miatt egyedi feltételek vonatkoznak. Ezért az Indiából származó bételborslevelekre vonatkozó, az (EU) 2016/166 bizottsági végrehajtási rendeletben (5) foglalt rendelkezéseket ebbe a rendeletbe kell beilleszteni, és a 669/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az (EU) 2016/166 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni és általánosabb hatályú rendelettel kell felváltani, amely egyes harmadik országokból származó bizonyos élelmiszerek behozatalára vonatkozóan mikrobiológiai szennyezettség miatt alkalmazandó rendelkezéseket állapít meg. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2016/166 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni és általánosabb hatályú rendelettel kell felváltani, amely egyes harmadik országokból származó bizonyos élelmiszerek behozatalára vonatkozóan mikrobiológiai szennyezettség miatt alkalmazandó rendelkezéseket állapít meg.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

E rendelet az I. mellékletében felsorolt élelmiszerek behozatalára alkalmazandó.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 178/2002/EK rendelet 2. És 3. Cikkében, a 882/2004/EK rendelet 2. Cikkében, valamint a 669/2009/EK rendelet 3. Cikkében foglalt fogalommeghatározások az irányadók.

3. cikk

Az Unióba történő behozatal

Az élelmiszer-vállalkozó biztosítja, hogy:

| a) | a mellékletben említett élelmiszerek (a továbbiakban: élelmiszerek) szállítmányainak az Unióba történő behozatala kizárólag az e rendeletben meghatározott eljárásoknak megfelelően történjen; |
| --- | --- |

a)

a mellékletben említett élelmiszerek (a továbbiakban: élelmiszerek) szállítmányainak az Unióba történő behozatala kizárólag az e rendeletben meghatározott eljárásoknak megfelelően történjen;

| b) | az élelmiszer-szállítmányokat csak a kijelölt beléptetési helyen léptessék be az Unióba. |
| --- | --- |

b)

az élelmiszer-szállítmányokat csak a kijelölt beléptetési helyen léptessék be az Unióba.

4. cikk

A szállítmányokat kísérő mintavételi és vizsgálati eredmények

(1)   Az élelmiszerek valamennyi szállítmányát a feladó ország illetékes hatósága által elvégzett mintavétel és vizsgálat eredményének kell kísérnie, amely igazolja, hogy az I. mellékletben meghatározott veszély nem áll fenn.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mintavételt és vizsgálatot a 882/2004/EK rendelet II. címének „Mintavétel és elemzés” című III. fejezetében foglaltak szerint kell elvégezni. A Salmonella esetében a mintavételhez az ISO (Nemzetközi Szabványügyi Szervezet) vonatkozó szabványai és a Codex Alimentarius útmutatásai alkalmazandók referencia-módszerként, a vizsgálatot pedig az EN/ISO 6579 (a kimutatási módszer legfrissebb változata) vagy annak alapján az EN/ISO 16140 legújabb verziójának vagy egyéb, nemzetközileg elfogadott hasonló eljárásnak megfelelően validált módszer szerint kell elvégezni.

5. cikk

Egészségügyi bizonyítvány

(1)   Az I. mellékletben felsorolt élelmiszerek szállítmányait a II. mellékletben szereplő minta szerint kiállított egészségügyi bizonyítványnak kell kísérnie.

(2)   Az egészségügyi bizonyítványt a küldő harmadik ország illetékes hatóságának képviselője aláírja és bélyegzővel látja el.

(3)   Az egészségügyi bizonyítványt és csatolmányait a kijelölt beléptetési hely szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén kell kiállítani. A beléptetési hely szerinti tagállam ugyanakkor elfogadhatja az egészségügyi bizonyítvány más hivatalos uniós nyelven történő kiállítását is.

(4)   Az egészségügyi bizonyítvány a kiállítás időpontjától számított négy hónapig, de legfeljebb az utolsó laboratóriumi mikrobiológiai vizsgálat időpontjától számított hat hónapig érvényes.

6. cikk

Azonosítás

Az élelmiszerek minden egyes szállítmányát olyan azonosító kóddal (a szállítmány kódja) kell ellátni, amely megegyezik a 4. cikkben említett mintavétel és vizsgálat eredményeiben említett azonosító kóddal, valamint az 5. cikkben említett egészségügyi bizonyítványban szereplő kóddal. A szállítmányban lévő minden egyes zsákot vagy egyéb csomagolási formát meg kell jelölni az említett azonosító kóddal.

7. cikk

A szállítmányok érkezéséről való előzetes értesítés

(1)   Az élelmiszer-vállalkozók vagy képviselőik előzetes értesítést küldenek a kijelölt beléptetési hely illetékes hatóságának az élelmiszer-szállítmányok fizikai megérkezésének várható dátumáról és időpontjáról, valamint a szállítmány jellegéről.

(2)   Az előzetes értesítés céljából az élelmiszer-vállalkozók vagy képviselőik kitöltik a közös beléptetési okmány I. részét, és az okmányt a szállítmány tényleges megérkezése előtt legalább egy munkanappal megküldik a kijelölt beléptetési hely illetékes hatóságának.

(3)   Az élelmiszer-vállalkozók vagy képviselőik a közös beléptetési okmányt a 669/2009/EK rendelet II. mellékletében megfogalmazott magyarázat figyelembevételével töltik ki.

(4)   A közös beléptetési okmányt annak a tagállamnak a hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén kell elkészíteni, ahol a kijelölt beléptetési hely található. Az adott tagállam ugyanakkor elfogadhatja a közös beléptetési okmány más hivatalos uniós nyelven történő kiállítását is.

8. cikk

Hatósági ellenőrzések

(1)   A kijelölt beléptetési hely illetékes hatósága a 4. és 5. cikkben meghatározott követelmények teljesülésének ellenőrzése érdekében az élelmiszerek minden egyes szállítmánya esetében okmányellenőrzést végez.

(2)   Az élelmiszereken az azonosság-ellenőrzéseket és a fizikai ellenőrzéseket a 669/2009/EK rendelet 8., 9. és 19. cikke szerint kell elvégezni, az e rendelet II. mellékletében említett gyakorisággal.

(3)   Amennyiben az élelmiszer-szállítmányt nem kíséri a 4. cikkben említett mintavétel és vizsgálat eredménye, valamint az 5. cikkben említett egészségügyi bizonyítvány, vagy amennyiben az egészségügyi bizonyítvány vagy az említett vizsgálati eredmények nem felelnek meg az ebben a rendeletben meghatározott követelményeknek, a szállítmány nem hozható be az Unióba, és azt vissza kell küldeni a származási országba, vagy meg kell semmisíteni.

(4)   Az azonossági és fizikai ellenőrzések elvégzését követően az illetékes hatóságok:

| a) | kitöltik a közös beléptetési okmány II. részének megfelelő bejegyzéseit; |
| --- | --- |

a)

kitöltik a közös beléptetési okmány II. részének megfelelő bejegyzéseit;

| b) | csatolják az e cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően elvégzett mintavétel és vizsgálat eredményeit; |
| --- | --- |

b)

csatolják az e cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően elvégzett mintavétel és vizsgálat eredményeit;

| c) | a közös beléptetési okmányhoz hivatkozási számot rendelnek; |
| --- | --- |

c)

a közös beléptetési okmányhoz hivatkozási számot rendelnek;

| d) | lepecsételik és aláírják a közös beléptetési okmány eredeti példányát; |
| --- | --- |

d)

lepecsételik és aláírják a közös beléptetési okmány eredeti példányát;

| e) | az aláírt és lepecsételt közös beléptetési okmányról másolatot készítenek, és e másolatot megőrzik. |
| --- | --- |

e)

az aláírt és lepecsételt közös beléptetési okmányról másolatot készítenek, és e másolatot megőrzik.

(5)   A szállítmányt a szállítás alatt és szabad forgalomba bocsátásáig a közös beléptetési okmány, valamint az 5. cikk szerinti egészségügyi bizonyítvány eredeti példányai és a 4. cikk szerinti mintavételi és vizsgálati eredmények kísérik. Amennyiben a fizikai ellenőrzés eredményének megérkezéséig engedélyezik a szállítmányok továbbszállítását, ki kell állítani a közös beléptetési okmány eredetijének hiteles másolatát. Az engedély megadásakor a kijelölt beléptetési hely illetékes hatóságának értesítenie kell a rendeltetési hely illetékes hatóságát, és megfelelő intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy a szállítmány az illetékes hatóságok folyamatos ellenőrzése alatt álljon, továbbá a fizikai ellenőrzések eredményeinek rendelkezésre állásáig bármilyen jogosulatlan hozzáférés ellen védve legyen.

9. cikk

Szállítmány felosztása

(1)   Szállítmányt nem lehet felosztani addig, amíg el nem végeztek valamennyi ellenőrzést, és az illetékes hatóságok a 8. cikkben előírtak szerint nem töltötték ki hiánytalanul a közös beléptetési okmányt.

(2)   A szállítmány ezt követő felosztása esetén a szállítás során és a szabad forgalomba bocsátásig a szállítmány valamennyi részét a közös beléptetési okmány hitelesített másolata kíséri.

10. cikk

Szabad forgalomba bocsátás

Az I. mellékletben felsorolt élelmiszereket tartalmazó szállítmányok szabad forgalomba bocsátásának feltétele az, hogy az élelmiszer-vállalkozó vagy annak képviselője a vámhatóságoknak (papíralapú vagy elektronikus formában) bemutasson egy olyan közös beléptetési okmányt, melyet a kijelölt beléptetési hely illetékes hatósága megfelelően kitöltött a hatósági ellenőrzések, illetve, amennyiben azok elvégzése szükséges, a fizikai ellenőrzések kedvező eredménnyel történt lezárulta után. A vámhatóságok csak akkor engedélyezik a szabad forgalomba bocsátást, ha a közös beléptetési okmány II.14. rovatában az áll, hogy az illetékes hatóság kedvező döntést hozott, és ezt aláírás tanúsítja a II.21. rovatban.

11. cikk

A jogszabályoknak való megfelelés hiánya

Amennyiben a hatósági ellenőrzések megállapítják, hogy a 852/2004/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit nem tartották be, a kijelölt beléptetési hely illetékes hatósága kitölti a közös beléptetési okmány III. részét, és meghozza a 882/2004/EK rendelet 19., 20. és 21. cikkében foglalt rendelkezések szerinti intézkedéseket.

12. cikk

Jelentések

A tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az élelmiszerek szállítmányain az e rendelet 8. cikke szerint elvégzett hatósági ellenőrzések valamennyi vizsgálati eredményéről.

Az említett jelentés hat hónapos időszakra vonatkozik, és évente kétszer, az adott szemesztert követő hónap végéig kell benyújtani.

A jelentésnek tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a beléptetett szállítmányok száma, minden szállítmány mérete nettó tömegben, valamint származási országa; |
| --- | --- |

a)

a beléptetett szállítmányok száma, minden szállítmány mérete nettó tömegben, valamint származási országa;

| b) | a vizsgálathoz szükséges mintavételbe bevont szállítmányok száma; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálathoz szükséges mintavételbe bevont szállítmányok száma;

| c) | a 8. cikk (2) bekezdése szerinti azonosság-ellenőrzések és fizikai ellenőrzések eredményei |
| --- | --- |

c)

a 8. cikk (2) bekezdése szerinti azonosság-ellenőrzések és fizikai ellenőrzések eredményei

13. cikk

Költségek

A 8. cikkben előírt hatósági ellenőrzések – köztük a mintavétel, a vizsgálat, a tárolás, valamint a meg nem felelés esetén a 11. cikk szerint hozott további intézkedések – költségeit az élelmiszer-vállalkozó viseli.

14. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok engedélyezik az élelmiszerek azon szállítmányainak behozatalát, amelyek a szállításra bocsátás helye szerinti országot e rendelet hatálybalépése előtt úgy hagyták el, hogy azokat nem kíséri az 5. cikk szerinti egészségügyi bizonyítvány és a 4. cikk szerinti mintavételi és vizsgálati eredmények.

15. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2016/166 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

16. cikk

A 669/2009/EK bizottsági rendelet módosítása

A 669/2009/EK rendelet e rendelet IV. mellékletének megfelelően módosul.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  
  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelmiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 669/2009/EK rendelete (2009. július 24.) a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek bizonyos nem állati eredetű takarmányok és élelmiszerek behozatalára vonatkozó fokozott hatósági ellenőrzések tekintetében történő végrehajtásáról, valamint a 2006/504/EK határozat módosításáról (HL L 194., 2009.7.25., 11. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/166 végrehajtási rendelete (2016. február 8.) az Indiából származó bételborslevelet („Piper Betle”) tartalmazó vagy abból álló élelmiszerek behozatalára vonatkozó egyedi feltételek meghatározásáról, valamint a 669/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 32., 2016.2.9., 143. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett élelmiszerek listája

| Élelmiszer
  (tervezett felhasználás) | KN-kód (1) | TARIC-alszám | Származási ország | Veszély |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szezámmag (Sesamum seeds)


  (Élelmiszer – friss vagy hűtött) | 1207 40 90 | | India (IN) | Szalmonella |
| Bételborslevél (Piper betle L.)


  (Élelmiszer) | ex 1404 90 00 | 10 | India (IN) | Szalmonella |

Élelmiszer

(tervezett felhasználás)

KN-kód (1)

TARIC-alszám

Származási ország

Veszély

Szezámmag (Sesamum seeds)

(Élelmiszer – friss vagy hűtött)

1207 40 90

India (IN)

Szalmonella

Bételborslevél (Piper betle L.)

(Élelmiszer)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Szalmonella

---

(1)  Amennyiben csak bizonyos, egy adott KN-kód alá tartozó termékek esetében kötelező a vizsgálat, és e kód alá nem tartozik meghatározott albontás, a KN-kód az „ex” jelölést kapja.

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett élelmiszereknek a kijelölt beléptetési helyen végzett, a 8. cikk (2) bekezdése szerinti azonosság- és fizikai ellenőrzéseinek gyakorisága

| Élelmiszer
  (tervezett felhasználás) | KN-kód (1) | TARIC-alszám | Származási ország | Veszély | A fizikai és azonossági ellenőrzések gyakorisága (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szezámmag (Sesamum seeds)


  (Élelmiszer – friss vagy hűtött) | 1207 40 90 | | India (IN) | Szalmonella
   (2) | 20 |
| Bételborslevél (Piper betle L.)


  (Élelmiszer) | ex 1404 90 00 | 10 | India (IN) | Szalmonella
   (2) | 10 |

Élelmiszer

(tervezett felhasználás)

KN-kód (1)

TARIC-alszám

Származási ország

Veszély

A fizikai és azonossági ellenőrzések gyakorisága (%)

Szezámmag (Sesamum seeds)

(Élelmiszer – friss vagy hűtött)

1207 40 90

India (IN)

Szalmonella
   (2)

20

Bételborslevél (Piper betle L.)

(Élelmiszer)

ex 1404 90 00

10

India (IN)

Szalmonella
   (2)

10

---

(1)  Amennyiben csak bizonyos, egy adott KN-kód alá tartozó termékek esetében kötelező a vizsgálat, és e kód alá nem tartozik meghatározott albontás, a KN-kód az „ex” jelölést kapja.

(2)  Referencia-módszer: EN/ISO 6579 (a kimutatási módszer legfrissebb változata) vagy annak alapján az EN/ISO 16140 szabványban előírt protokollnak vagy egyéb nemzetközileg elfogadott hasonló eljárásnak megfelelően validált módszer.

---

III. MELLÉKLET

Egészségügyi bizonyítvány az Indiából származó bételborslevél és szezámmag Európai Unióba történő behozatalához

Image 4

ORSZÁG:

Egészségügyi bizonyítvány az EU számára

I. rész: A feladott szállítmány adatai

I.1. Feladó

Név

Cím

Ország

Telefonszám

I.2. A bizonyítvány hivatkozási száma

I.2.a.

I.3. Központi illetékes hatóság

I.4. Helyi illetékes hatóság

I.5. Címzett

Név

Cím

Ország

Telefonszám

I.6.

I.7. Szár-mazási ország

ISO-kód

I.8. Szár-mazási régió

Kód

I.9. Rendeltetési ország

ISO-kód

I.10.

I.11. Származási hely

Név

Cím

I.12.

I.13. Berakodás helye

Cím

I.14. Indulás dátuma Indulás ideje

I.15. Szállítóeszköz

Repülőgép Hajó Vasúti vagon

Gépjármű Egyéb

Azonosítás:

Hivatkozás okiratra:

I.16. A kijelölt beléptetési hely az EU területén

I.17. CITES-szám(ok)

I.18. Az áru leírása

I.19. Árukód (HR-kód)

I.20. Mennyiség

Image 5

I.21.

I.22. Csomagok száma

I.23. Plombaszám/Konténerszám

I.24.

I.25. Az alábbiak céljából hitelesített áruk:

Emberi fogyasztás

I.26.

I.27. Az EU-ba történő behozatalra vagy beléptetésre

I.28. Áru beazonosítása

Terméknév

Csomagolás típusa

Csomagok száma

Nettó tömeg

Image 6

ORSZÁG:

II. rész: Bizonyítvány

II. Egészségügyi információ

II.a. A bizonyítvány hivatkozási száma

II.b.

II.1. Közegészségügyi igazolás

Alulírott, az illetékes hatósága által felhatalmazott képviselő kijelentem, hogy ismerem a 852/2004/EK és a 882/2004/EK rendeletek vonatkozó rendelkezéseit, és igazolom, hogy:

II.1.1. az I. részben leírt szállítmányban található élelmiszer előállítása a 852/2004/EK rendeletben előírásainak megfelelő körülmények között történt.

II.1.2. Ebből a szállítmányból az (EU) 2017/186 végrehajtási rendelet 4. cikkének megfelelően án/-én (dátum) mintát vettek, amelyet laboratóriumi mikrobiológiai vizsgálatnak vetettek alá án/-én (dátum) a(z) (laboratórium megnevezése) -ban/-ben.

A mintavétel, az alkalmazott analitikai módszerek és valamennyi eredmény részletes leírása mellékelve található, és Salmonellától való mentességet mutat 25 g-os mintában

Megjegyzés

Ez az egészségügyi bizonyítvány a kiállítás időpontjától számított 4 hónapig érvényes.

I. rész: I.19. rovat: Használja a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Rendszere szerinti megfelelő kódot (HR-kód): 14049000 a bételborslevél (Piper betle L.) és 1207 40 90 a szezámmag (Sesamum seeds) esetében

Az illetékes hatóságának felhatalmazott képviselője

Név (nagybetűkkel): Képesítés és beosztás:

Dátum: Aláírás:

Bélyegző:

---

IV. MELLÉKLET

A 669/2009/EK rendelet I. mellékletében a következő bejegyzést el kell hagyni:

| „Szezámmag (Sesamum seeds)


  (Élelmiszer – friss vagy hűtött) | 1207 40 90 | | India (IN) | Szalmonella | 20” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Szezámmag (Sesamum seeds)

(Élelmiszer – friss vagy hűtött)

1207 40 90

India (IN)

Szalmonella

20”

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/187 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 2.)

a Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Lactosan GmbH & Co. KG)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A kérelem a „tenyésztéstechnikai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem a „tenyésztéstechnikai adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként való engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2016. május 24-i véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Bacillus subtilist (DSM 28343) tartalmazó készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, és használatával javulhat a brojlercsirkék teljesítménye. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges rendelkezni a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre vonatkozó egyedi előírásokról. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2016. május 24-i véleményében (2) arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Bacillus subtilist (DSM 28343) tartalmazó készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre, és használatával javulhat a brojlercsirkék teljesítménye. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges rendelkezni a forgalomba hozatal utáni nyomon követésre vonatkozó egyedi előírásokról. A Hatóság ellenőrizte továbbá a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló, az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott jelentést.

| (5) | A Bacillus subtilist (DSM 28343) tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Bacillus subtilist (DSM 28343) tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 268, 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016;14(6):4507.

2

EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Minimális tartalom | Maximális tartalom | További rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók. |
| 4b1825 | Lactosan GmbH & Co. KG | Bacillus subtilis

  (DSM 28343) | Az adalékanyag összetétele

  Legalább 1 × 1010 CFU/g adalékanyagot tartalmazó Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény
  szilárd formában

  A hatóanyag jellemzése:

  A Bacillus subtilis (DSM 28343) csíraképes spórái

  Analitikai módszer
   (1)

  A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányban található Bacillus subtilis (DSM 28343) azonosítása és számlálása






  — | Azonosítás: Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE) |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Minimális tartalom

Maximális tartalom

További rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.

4b1825

Lactosan GmbH & Co. KG

Bacillus subtilis

(DSM 28343)

Az adalékanyag összetétele

Legalább 1 × 1010 CFU/g adalékanyagot tartalmazó Bacillus subtilis (DSM 28343) készítmény

szilárd formában

A hatóanyag jellemzése:

A Bacillus subtilis (DSM 28343) csíraképes spórái

Analitikai módszer
   (1)

A takarmány-adalékanyagban, az előkeverékekben és a takarmányban található Bacillus subtilis (DSM 28343) azonosítása és számlálása

—

Azonosítás: Pulzáló erőterű gél-elektroforézis (PFGE)

| — | Számlálás: tripton-szója agart alkalmazó lemezkenéses módszer – EN 15784 |
| --- | --- |

—

Számlálás: tripton-szója agart alkalmazó lemezkenéses módszer – EN 15784

Brojlercsirkék

—

1 × 109

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatóság időtartamát és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási hőmérsékletet, az eltarthatóság időtartamát és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban engedélyezett: diklazuril, nikarbazin, dekokinát, lazalocid-A-nátrium, monenzin-nátrium, robenidin-hidroklorid, maduramicin-ammónium, vagy halofuginon-hidrobromid. |
| --- | --- |

2.

Használata a következő engedélyezett kokcidiosztatikumokat tartalmazó takarmányban engedélyezett: diklazuril, nikarbazin, dekokinát, lazalocid-A-nátrium, monenzin-nátrium, robenidin-hidroklorid, maduramicin-ammónium, vagy halofuginon-hidrobromid.

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és bőrvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal és bőrvédő eszközökkel kell használni.

2027. február 23.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/38

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/188 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. február 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 299,8 |
| MA | 120,2 |
| TR | 157,6 |
| ZZ | 192,5 |
| 0707 00 05 | MA | 48,2 |
| TR | 191,4 |
| ZZ | 119,8 |
| 0709 91 00 | EG | 79,4 |
| ZZ | 79,4 |
| 0709 93 10 | MA | 142,6 |
| TR | 234,0 |
| ZZ | 188,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 41,3 |
| MA | 47,1 |
| TN | 52,7 |
| TR | 71,9 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 90,8 |
| IL | 135,7 |
| JM | 112,4 |
| MA | 88,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 102,1 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 85,5 |
| ZZ | 112,6 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 10 80 | US | 205,0 |
| ZZ | 205,0 |
| 0808 30 90 | CL | 81,7 |
| CN | 96,1 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 107,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

299,8

MA

120,2

TR

157,6

ZZ

192,5

0707 00 05

MA

48,2

TR

191,4

ZZ

119,8

0709 91 00

EG

79,4

ZZ

79,4

0709 93 10

MA

142,6

TR

234,0

ZZ

188,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

41,3

MA

47,1

TN

52,7

TR

71,9

ZZ

53,3

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

90,8

IL

135,7

JM

112,4

MA

88,4

TR

83,1

ZZ

102,1

0805 22 00

IL

139,7

MA

85,5

ZZ

112,6

0805 50 10

EG

85,5

TR

88,8

ZZ

87,2

0808 10 80

US

205,0

ZZ

205,0

0808 30 90

CL

81,7

CN

96,1

TR

154,0

ZA

99,6

ZZ

107,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/40

---

A TANÁCS (EU) 2017/189 HATÁROZATA

(2017. január 16.)

az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás alapján létrehozott állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságban, a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottságban, a vámügyekkel foglalkozó albizottságban és a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban az említett albizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontokról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikke előírja a megállapodás meghatározott részeinek ideiglenes alkalmazását. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikke előírja a megállapodás meghatározott részeinek ideiglenes alkalmazását.

| (2) | A 2014/668/EU tanácsi határozat (2) 4. cikke meghatározza a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó rendelkezéseit. Ezen rendelkezések közé tartoznak az állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: az SPS-albizottság), a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a TSD-albizottság), a vámügyekkel foglalkozó albizottság és a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a GI-albizottság) létrehozására és működésére vonatkozó rendelkezések is. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/668/EU tanácsi határozat (2) 4. cikke meghatározza a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó rendelkezéseit. Ezen rendelkezések közé tartoznak az állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: az SPS-albizottság), a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a TSD-albizottság), a vámügyekkel foglalkozó albizottság és a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a GI-albizottság) létrehozására és működésére vonatkozó rendelkezések is.

| (3) | A megállapodás 74. cikke szerint az SPS-albizottságnak az első ülésén el kell fogadnia a munkarendjét. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 74. cikke szerint az SPS-albizottságnak az első ülésén el kell fogadnia a munkarendjét.

| (4) | A megállapodás 300. cikke szerint a TSD-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás 300. cikke szerint a TSD-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát.

| (5) | A megállapodás 83. cikke szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás 83. cikke szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát.

| (6) | A megállapodás 211. cikke szerint a GI-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(6)

A megállapodás 211. cikke szerint a GI-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát.

| (7) | Helyénvaló meghatározni az SPS-albizottságban, a TSD-albizottságban, a vámügyekkel foglalkozó albizottságban és a GI-albizottságban az említett albizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontokat, |
| --- | --- |

(7)

Helyénvaló meghatározni az SPS-albizottságban, a TSD-albizottságban, a vámügyekkel foglalkozó albizottságban és a GI-albizottságban az említett albizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 74. cikke alapján létrehozott SPS-albizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak az SPS-albizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

(2)   A határozattervezet kisebb technikai jellegű módosításairól az SPS-albizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

2. cikk

(1)   A megállapodás 300. cikke alapján létrehozott TSD-albizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a TSD-albizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

(2)   A határozattervezet kisebb technikai jellegű módosításairól a TSD-albizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

3. cikk

(1)   A megállapodás 83. cikke alapján létrehozott vámügyekkel foglalkozó albizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a vámügyekkel foglalkozó albizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

(2)   A határozattervezet kisebb technikai jellegű módosításairól a vámügyekkel foglalkozó albizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

4. cikk

(1)   A megállapodás 211. cikke alapján létrehozott GI-albizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a GI-albizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

(2)   A határozattervezet kisebb technikai jellegű módosításairól a GI-albizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. január 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

(2)  A Tanács 2014/668/EU határozata (2014. június 23.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2014.9.20., 1. o.).

2

---

TERVEZET

AZ EU–UKRAJNA ÁLLAT- ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–UKRAJNA ÁLLAT- ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1) és különösen annak 74. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 4. fejezetét (Állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 4. fejezetét (Állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

| (2) | A megállapodás 74. cikke szerint az állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságnak (a továbbiakban: az SPS-albizottság) mérlegelnie kell minden, a megállapodás IV. címe 4. fejezetének végrehajtásával összefüggő kérdést. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 74. cikke szerint az állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottságnak (a továbbiakban: az SPS-albizottság) mérlegelnie kell minden, a megállapodás IV. címe 4. fejezetének végrehajtásával összefüggő kérdést.

| (3) | A megállapodás 74. cikkének (5) bekezdése szerint az SPS-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 74. cikkének (5) bekezdése szerint az SPS-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az SPS-albizottság elfogadja az e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzatát.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

Az EU-Ukrajna állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

MELLÉKLET

AZ EU–UKRAJNA ÁLLATEGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI INTÉZKEDÉSEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

1. cikk

Általános rendelkezések

1.   Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 74. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott állat-egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: az SPS-albizottság) támogatja a megállapodás 465. cikkének (4) bekezdésében említett kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot a feladatai végrehajtásában.

2.   Az SPS-albizottság elvégzi a megállapodás 74. cikkének (2) bekezdésében foglalt feladatokat, a megállapodás 59. cikkében foglalt célkitűzések fényében.

3.   Az SPS-albizottság a Felek állat-egészségügyi és növényegészségügyi kérdésekért felelős illetékes hatóságainak képviselőiből áll.

4.   Az elnöki tisztséget az Európai Bizottság vagy Ukrajna állategészségüggyel és növényegészségüggyel kapcsolatos ügyekért felelős valamely képviselője látja el a 2. cikkel összhangban.

5.   Az ezen eljárási szabályzat alkalmazásában a „Felek” kifejezésnek a megállapodás 482. cikkében foglalt meghatározása alkalmazandó.

2. cikk

Elnökség

Az SPS-albizottság elnökségét 12 hónapos időtartamokra a Felek felváltva töltik be. Az első 12 hómapos időszak a Társulási Tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-én ér véget.

3. cikk

Ülések

1.   A Felek eltérő megállapodásának hiányában, az SPS-albizottság a megállapodás hatálybalépésétől számított három hónapon belül és azt követően pedig bármely Fél kérésére, vagy évente legalább egy alkalommal ülésezik.

2.   Az SPS-albizottság üléseit az elnök hívja össze a Felek által közösen megállapított időpontban és helyszínen. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, az ülés összehívásáról szóló értesítést az elnök az ülés kezdete előtt legkésőbb 28 naptári nappal küldi ki.

3.   Az SPS-albizottság rendes ülését lehetőség szerint kellő idővel a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság rendes ülése előtt kell összehívni.

4.   Az SPS-albizottság üléseit bármilyen előzetesen egyeztetett technológia – például video- vagy audiokonferencia – igénybevételével meg lehet tartani.

5.   Az SPS-albizottság az üléseken kívül is megtárgyalhat kérdéseket, levelezés útján.

4. cikk

Küldöttségek

A Felek minden ülés előtt az SPS-albizottság 5. cikkben meghatározott titkárságán keresztül tájékoztatják egymást az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.

5. cikk

Titkárság

Az SPS-albizottság titkári feladatait az Európai Bizottság és Ukrajna egy-egy tisztviselője közösen látja el, a kölcsönös bizalom és együttműködés szellemében.

6. cikk

Levelezés

1.   Az SPS-albizottsághoz címzett levelezést az egyik Fél részéről a titkári feladatokat ellátó tisztviselőhöz kell irányítani, aki tájékoztatja erről a másik titkárt.

2.   A titkárság gondoskodik az SPS-albizottságnak címzett leveleknek az elnökhöz való továbbításáról, és adott esetben a 7. cikknek megfelelő köröztetéséről.

3.   Az elnöktől származó levelezést az SPS-albizottság titkársága az elnök nevében megküldi a Felek részére. Az ilyen leveleket adott esetben a 7. cikkben megfelelően köröztetik.

7. cikk

Dokumentumok

1.   A dokumentumokat az SPS-albizottság titkárságán keresztül köröztetik.

2.   Minden Fél a saját titkárának továbbítja a dokumentumait. Az említett titkár ezeket a dokumentumokat továbbítja a másik Fél titkárának.

3.   Az uniós Fél titkára továbbítja ezeket a dokumentumokat az Unió illetékes képviselőinek, és az ilyen levelezésben következetesen másolatot küld az ukrajnai Fél titkára és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkárai számára.

4.   Az ukrajnai Fél titkára továbbítja ezeket a dokumentumokat Ukrajna illetékes képviselőinek, és az ilyen levelezésben következetesen másolatot küld az uniós Fél titkára és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkárai számára.

5.   Az SPS-albizottság titkárai kapcsolattartó pontokként szolgálnak a megállapodás 67. cikkében előírt információcsere céljából.

8. cikk

Titoktartás

Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, az SPS-albizottság ülései nem nyilvánosak.

Amikor az egyik Fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt az SPS-albizottság elé, a másik Fél a szóban forgó információkat e szerint kezeli.

9. cikk

Az ülések napirendje

1.   Az egyes ülések ideiglenes napirendjét, valamint az operatív következtetések tervezetét a 10. cikkben meghatározottak szerint az SPS-albizottság titkársága állítja össze a Felek által tett javaslatok alapján. Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 21 naptári nappal valamelyik Fél felkérte a titkárságot, és ennek alátámasztására a tárgyhoz tartozó dokumentumokat is elküldte.

2.   Az ideiglenes napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt – a 7. cikknek megfelelően – az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal köröztetni kell.

3.   A napirendet az egyes ülések kezdetén fogadja el az SPS-albizottság. A Felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

4.   Az elnök eseti alapon és a Felek közötti megállapodás útján az egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a Felek egyéb szerveinek képviselőit vagy független szakértőket is felkérhet az SPS-albizottság ülésein megfigyelőként való részvételre. A Felek biztosítják, hogy a megfigyelők tiszteletben tartják a titoktartási követelményeket.

5.   Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott időszakokat.

10. cikk

Jegyzőkönyvek és operatív következtetések

1.   A két titkár minden ülésről közös jegyzőkönyvtervezetet készít.

2.   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabály szerint a következőket kell feltüntetni:

| a) | az ülés résztvevői, a kíséretükben lévő tisztviselők, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők; |
| --- | --- |

a)

az ülés résztvevői, a kíséretükben lévő tisztviselők, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők;

| b) | az SPS-albizottság elé terjesztett dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

az SPS-albizottság elé terjesztett dokumentumok;

| c) | az SPS-albizottság által felvételre kért nyilatkozatok; valamint |
| --- | --- |

c)

az SPS-albizottság által felvételre kért nyilatkozatok; valamint

| d) | az ülés operatív következtetései a (4) bekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

d)

az ülés operatív következtetései a (4) bekezdésben említettek szerint.

3.   A jegyzőkönyv tervezetét az SPS-albizottság elé terjesztik jóváhagyás céljából. A jegyzőkönyvet az SPS-albizottság üléseit követő 28 naptári napon belül jóváhagyják. A 7. cikkben említett minden címzett részére másolatot küldenek az elfogadott jegyzőkönyvről.

4.   Az operatív következtetések tervezetét az elnöki tisztet betöltő Fél titkára állítja össze minden ülés után, és továbbítja a Feleknek a napirenddel együtt, főszabály szerint az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal. Az operatív következtetések tervezetét az ülés folyamán frissítik, majd az ülés befejezésekor, amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, az SPS-albizottság elfogadja az operatív következtetéseket, amelyek tükrözik a Felek megállapodása szerinti nyomonkövetési intézkedéseket. A megállapodást követően az operatív következtetéseket csatolják a jegyzőkönyvhöz és végrehajtásukat áttekintik az SPS-albizottság ezt követő ülésein. Ennek céljából, az SPS-albizottság sablont fogad el, amely valamennyi intézkedési pontra vonatkozóan lehetővé teszi a nyomon követést egy konkrét határidővel.

11. cikk

Határozatok és ajánlások

1.   A megállapodás 74. cikkében meghatározottak szerint az SPS-albizottság határozatokat, véleményeket, ajánlásokat, jelentéseket és közös intézkedéseket fogad el. E határozatokat, véleményeket, ajánlásokat, jelentéseket és közös fellépéseket a Felek konszenzussal fogadják el azt követően, hogy az elfogadásukhoz szükséges saját belső eljárásuk lezárult. A határozatok kötelező érvényűek a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

2.   A határozatokat, véleményeket, ajánlásokat vagy jelentéseket az elnök írja alá és a két titkár hitelesíti. A (3) bekezdés sérelme nélkül, az elnök ezeket a dokumentumokat azon az ülésen írja alá, amelyen a vonatkozó határozatot, véleményt, ajánlást vagy jelentést elfogadják.

3.   Amennyiben a Felek így állapodnak meg, az SPS-albizottság határozatokat, ajánlásokat, véleményeket vagy jelentéseket fogadhat el írásos eljárás keretében, a vonatkozó belső eljárások lezárulása után. Az írásbeli eljárás a Felek egyetértésével eljáró két titkár közötti jegyzékváltásból áll. E célból a javaslat szövegét a 7. cikknek megfelelően köröztetik egy legalább 21 naptári napos határidő megjelölésével, amelyen belül a tagoknak közölniük kell a javaslattal kapcsolatos esetleges fenntartásaikat, illetve módosító indítványaikat. Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az ebben a bekezdésben meghatározott időszakokat. Miután megállapodtak az adott határozat, vélemény, ajánlás vagy jelentés szövegéről, azt az elnök írja alá és a két titkár hitelesíti.

4.   Az SPS-albizottság jogi aktusai a „határozat”, „vélemény”, „ajánlás” vagy „jelentés” címet viselik. Minden határozat az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat másképp rendelkezik.

5.   A határozatokat, véleményeket, ajánlásokat és jelentéseket megküldik mindkét Félnek.

6.   A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkársága tájékoztatást kap az SPS-albizottság valamennyi határozatáról, véleményéről, ajánlásáról, jelentéséről és más, elfogadott intézkedéséről.

7.   A Felek dönthetnek arról, hogy közzéteszik-e hivatalos lapjukban az SPS-albizottság határozatait, véleményeit és ajánlásait.

12. cikk

Jelentések

Az SPS-albizottság jelentést nyújt be a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságnak a saját tevékenységéről, valamint az SPS-albizottság által felállított technikai munkacsoportok vagy ad hoc csoportok tevékenységéről. A jelentést 25 nappal a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság rendes évi ülése előtt be kell nyújtani.

13. cikk

Nyelvek

1.   Az SPS-albizottság hivatalos nyelvei az angol és az ukrán.

2.   Amennyiben erről másképp nem határoznak, az SPS-albizottság az említett nyelveken elkészített dokumentáció alapján folytatja tanácskozásait.

14. cikk

Kiadások

1.   A Felek maguk viselik az SPS-albizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos kiadásokat is.

2.   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

3.   Az üléseken angol és ukrán nyelvre, illetve e nyelvekről történő tolmácsolással, valamint az iratoknak angol és ukrán nyelvre, illetve e nyelvekről történő fordításával kapcsolatos – a 13. cikk (1) bekezdésének való megfelelés érdekében felmerülő – kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

A más nyelvekre, illetve nyelvekről történő tolmácsolással és fordítással kapcsolatos kiadásokat közvetlenül a tolmácsolást vagy fordítást kérő Fél viseli.

15. cikk

Technikai munkacsoportok és ad hoc csoportok

1.   Az SPS-albizottság a megállapodás 74. cikkének (3) bekezdése szerinti határozattal adott esetben technikai munkacsoportokat vagy ad hoc csoportokat – köztük tudományos csoportokat – hozhat létre vagy szüntethet meg.

2.   Az ad hoc csoportban nem szükségszerűen csak a Felek képviselői vehetnek részt tagként. A Felek biztosítják, hogy az SPS-albizottság által létrehozott bármely csoport tagjai tiszteletben tartják a megfelelő titoktartási előírásokat.

3.   Eltérő megállapodás hiányában az SPS-albizottság által létrehozott csoportok az SPS-albizottság felügyelete alatt dolgoznak, amely felé jelentéstételi kötelezettséggel tartoznak.

4.   Szükség esetén összehívhatják a munkacsoportok találkozóit, amelyekre személyes ülések, illetve video- vagy audiokonferenciák formájában kerül sor.

5.   Az SPS-albizottság titkársága másolatot kap valamennyi, a munkacsoportok tevékenysége szempontjából releváns levelezésről, dokumentumról és közleményről.

6.   A munkacsoportok írásos ajánlásokat terjeszthetnek az SPS-albizottság elé. Az ajánlásokat konszenzussal fogadják el, majd továbbítják az elnök számára, aki a 7. cikkben meghatározottak szerint körözteti azokat.

7.   Amennyiben e cikk másképpen nem rendelkezik, ezen eljárási szabályzat értelemszerűen alkalmazandó bármely, az SPS-albizottság által létrehozott technikai munkacsoportra vagy ad hoc munkacsoportra. A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra való hivatkozást az SPS-albizottságra való hivatkozásként kell értelmezni.

16. cikk

Módosítás

Ezen eljárási szabályzat az SPS-albizottság határozatával módosítható a megállapodás 74. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

---

TERVEZET

AZ EU–UKRAJNA KERESKEDELEMMEL ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSSEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–UKRAJNA KERESKEDELEMMEL ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSSEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1) és különösen annak 300. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 13. fejezetét (Kereskedelem és fenntartható fejlődés) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 13. fejezetét (Kereskedelem és fenntartható fejlődés) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

| (2) | A megállapodás 300. cikke előírja, hogy a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a TSD-albizottság) felügyeli a megállapodás IV. címe 13. fejezetének végrehajtását. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 300. cikke előírja, hogy a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a TSD-albizottság) felügyeli a megállapodás IV. címe 13. fejezetének végrehajtását.

| (3) | A megállapodás 300. cikkének (1) bekezdése szerint a TSD-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 300. cikkének (1) bekezdése szerint a TSD-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság elfogadja az e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzatát.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

Az EU-Ukrajna kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

MELLÉKLET

AZ EU–UKRAJNA KERESKEDELEMMEL ÉS FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSSEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

1. cikk

Általános rendelkezések

1.   Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 300. cikke alapján létrehozott kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a TSD-albizottság) támogatja a megállapodás 465. cikkének (4) bekezdésében említett kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot a feladatai végrehajtásában.

2.   A TSD-albizottság elvégzi a megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 13. fejezetében (Kereskedelem és fenntartható fejlődés) meghatározott feladatokat.

3.   A TSD-albizottság a Felek kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ügyekért felelős szerveinek képviselőiből áll.

4.   A TSD-albizottság elnöki tisztséget az Európai Bizottság vagy Ukrajna kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekért felelős valamely képviselője látja el.

5.   Az ezen eljárási szabályzat alkalmazásában a „Felek” kifejezésnek a megállapodás 482. cikkében foglalt meghatározása alkalmazandó.

2. cikk

Egyedi rendelkezések

1.   Amennyiben ezen eljárási szabályzat másképpen nem rendelkezik, az EU–Ukrajna Társulási Bizottság eljárási szabályzatának 2–14. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

2.   A Társulási Bizottságra való hivatkozásokat a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra való hivatkozásként kell értelmezni. A Társulási Bizottságra vagy a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságra való hivatkozásokat a TSD-albizottságra való hivatkozásként kell értelmezni.

3. cikk

Ülések

A TSD-albizottság szükség szerint ülésezik. A Felek törekednek arra, hogy évente egyszer ülésezzenek.

4. cikk

Módosítás

Ezen eljárási szabályzat a TSD-albizottság határozatával módosítható a megállapodás 300. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

---

TERVEZET

AZ EU–UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1) és különösen annak 83. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 5. fejezetét (Vámügyi együttműködés és a kereskedelem könnyítése) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 5. fejezetét (Vámügyi együttműködés és a kereskedelem könnyítése) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

| (2) | A megállapodás 83. cikke szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottság nyomon követi a megállapodás IV. címe 5. fejezetének végrehajtását és irányítását. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 83. cikke szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottság nyomon követi a megállapodás IV. címe 5. fejezetének végrehajtását és irányítását.

| (3) | A megállapodás 83. cikke (e) bekezdése szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 83. cikke (e) bekezdése szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A vámügyekkel foglalkozó albizottság elfogadja az e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzatát.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ...-án/-én

Az EU-Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

MELLÉKLET

AZ EU–UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

1. cikk

Általános rendelkezések

1.   Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 83. cikkével összhangban létrehozott vámügyekkel foglalkozó albizottság az említett cikkben meghatározottak szerint végzi a feladatait.

2.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság az Európai Bizottság és Ukrajna vámokért és vámügyekkel kapcsolatos kérdésekért felelős képviselőiből áll.

3.   Az elnöki tisztséget az Európai Bizottság vagy Ukrajna vámokért és vámügyekkel kapcsolatos kérdésekért felelős valamely képviselője látja el a 2. cikkel összhangban.

4.   Az ezen eljárási szabályzat alkalmazásában a „Felek” kifejezésnek a megállapodás 482. cikkében foglalt meghatározása alkalmazandó.

2. cikk

Elnökség

A vámügyekkel foglalkozó albizottság elnökségét 12 hónapos időtartamokra a Felek felváltva töltik be. Az első 12 hónapos időszak a Társulási Tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-én ér véget.

3. cikk

Ülések

1.   A Felek eltérő megállapodásának hiányában, a vámügyekkel foglalkozó albizottság évente egyszer, vagy pedig bármely Fél kérésére ülésezik.

2.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság üléseit az elnök hívja össze a Felek által közösen megállapított időpontban és helyszínen. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, az elnök az ülés összehívásáról szóló értesítést az ülés kezdete előtt legkésőbb 28 naptári nappal küldi ki.

3.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság üléseit bármilyen előzetesen egyeztetett technológia – például video- vagy audiokonferencia – igénybevételével meg lehet tartani.

4.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság az üléseken kívül is megtárgyalhat kérdéseket, levelezés útján.

4. cikk

Küldöttségek

A Feleket minden ülés előtt a vámügyekkel foglalkozó albizottság 5. cikkben meghatározott titkárságán keresztül tájékoztatják egymást az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.

5. cikk

Titkárság

A vámügyekkel foglalkozó albizottság titkári feladatait az Európai Bizottság és Ukrajna egy-egy, vámokért és vámügyekkel kapcsolatos kérdésekért felelős tisztviselője közösen látja el, a kölcsönös bizalom és együttműködés szellemében.

6. cikk

Levelezés

1.   A vámügyekkel foglalkozó albizottsághoz címzett levelezést az egyik Fél részéről a titkári feladatokat ellátó tisztviselőhöz kell irányítani, aki tájékoztatja erről a másik titkárt.

2.   A titkárság gondoskodik a vámügyekkel foglalkozó albizottságnak címzett leveleknek az elnökhöz való továbbításáról, és adott esetben a 7. cikknek megfelelő köröztetéséről.

3.   Az elnöktől származó levelezést a titkárság az elnök nevében megküldi a Felek részére. Az ilyen leveleket adott esetben a 7. cikknek megfelelően köröztetik.

7. cikk

Dokumentumok

1.   A dokumentumokat a vámügyekkel foglalkozó albizottság titkárságán keresztül köröztetik.

2.   Minden Fél a saját titkárának továbbítja a dokumentumait. Az említett titkár ezeket a dokumentumokat továbbítja a másik Fél titkárának.

3.   Az uniós Fél titkára továbbítja ezeket a dokumentumokat az Unió illetékes képviselőinek, és az ilyen levelezésből következetesen másolatot küld az ukrajnai Fél titkárának. Az uniós Fél titkára a végleges dokumentumokból másolatot küld a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkárai számára.

4.   Az ukrajnai Fél titkára továbbítja ezeket a dokumentumokat Ukrajna illetékes képviselőinek, és az ilyen levelezésből következetesen másolatot küld az uniós Fél titkárának. Ukrajna titkára a végleges dokumentumokból másolatot küld a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkárai számára.

8. cikk

Titoktartás

Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, a vámügyekkel foglalkozó albizottság ülései nem nyilvánosak.

Amikor az egyik Fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt a vámügyekkel foglalkozó albizottság elé, a másik Fél a szóban forgó információkat e szerint kezeli.

9. cikk

Az ülések napirendje

1.   Az egyes ülések ideiglenes napirendjét a vámügyekkel foglalkozó albizottság titkársága állítja össze a Felek által tett javaslatok alapján.Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 21 naptári nappal valamelyik Fél felkérte a titkárságot, és ennek alátámasztására a tárgyhoz tartozó dokumentumokat is elküldte.

2.   Az ideiglenes napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt – a 7. cikknek megfelelően – az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal köröztetni kell.

3.   A napirendet az adott ülés kezdetén fogadja el a vámügyekkel foglalkozó albizottság. A Felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

4.   Az elnök eseti alapon és a Felek közötti megállapodás útján az egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a Felek egyéb szerveinek képviselőit vagy független szakértőket is felkérhet a vámügyekkel foglalkozó albizottság ülésein megfigyelőként való részvételre. A Felek biztosítják, hogy a megfigyelők tiszteletben tartják a titoktartási követelményeket.

5.   Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott időszakokat.

10. cikk

Jegyzőkönyvek és operatív következtetések

1.   Az ülésekről készült jegyzőkönyvtervezeteket, ideértve az operatív következtetéseket is, az elnöki tisztet betöltő Fél titkára állítja össze.

2.   A jegyzőkönyvet az operatív következtetésekkel együtt a vámügyekkel foglalkozó albizottság elé terjesztik jóváhagyás céljából. A jegyzőkönyvet a vámügyekkel foglalkozó albizottság üléseit követő 28 naptári napon belül jóváhagyják. A 7. cikkben említett minden címzett részére másolatot küldenek az elfogatott jegyzőkönyvről.

11. cikk

Határozatok és ajánlások

1.   A megállapodás 83. cikkében meghatározottak szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottság gyakorlati rendelkezéseket, intézkedéseket, határozatokat és ajánlásokat fogad el. Ezeket a Felek konszenzussal fogadják el azt követően, hogy az elfogadásukhoz szükséges saját belső eljárásuk lezárult. A határozatok kötelező érvényűek a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

2.   A határozatokat és ajánlásokat mindegyik Fél képviselője aláírja. A (3) bekezdés sérelme nélkül, a képviselők ezeket a dokumentumokat azokon az üléseken írják alá, amelyeken a vonatkozó határozatokat vagy ajánlásokat elfogadják.

3.   Amennyiben a Felek így állapodnak meg, a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatokat vagy ajánlásokat fogadhat el írásos eljárás keretében, a vonatkozó belső eljárások lezárulása után. Az írásbeli eljárás a Felek egyetértésével eljáró két titkár közötti jegyzékváltásból áll. E célból a javaslat szövegét a 7. cikknek megfelelően köröztetik egy legalább 21 naptári napos határidő megjelölésével, amelyen belül a tagoknak közölniük kell a javaslattal kapcsolatos esetleges fenntartásaikat, illetve módosító indítványaikat. Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az ebben a bekezdésben megállapított időszakokat. Ha a szövegben megállapodtak, a határozatot vagy ajánlást mindegyik Fél képviselője aláírja.

4.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság jogi aktusai a „határozat”, illetve „ajánlás” címet viselik. Minden határozat az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat másképp rendelkezik.

5.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatait és ajánlásait a két titkár hitelesíti.

6.   A határozatokat és ajánlásokat megküldik mindkét Félnek.

7.   A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkársága tájékoztatást kap a vámügyekkel foglalkozó albizottság valamennyi határozatáról, véleményéről, ajánlásáról, jelentéséről és más, elfogadott intézkedéséről.

8.   A Felek dönthetnek arról, hogy közzéteszik-e hivatalos lapjukban a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatait és ajánlásait.

12. cikk

Jelentések

A vámügyekkel foglalkozó albizottság a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságnak jelentést tesz a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság minden éves közgyűlésén.

13. cikk

Nyelvek

1.   A vámügyekkel foglalkozó albizottság hivatalos nyelvei az angol és az ukrán.

2.   Amennyiben erről másképp nem határoznak, a vámügyekkel foglalkozó albizottság az ezeken a nyelveken elkészített dokumentáció alapján folytatja tanácskozásait.

14. cikk

Kiadások

1.   A Felek maguk viselik a vámügyekkel foglalkozó albizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos kiadásokat is.

2.   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

3.   Az üléseken angol és ukrán nyelvre, illetve e nyelvekről történő tolmácsolással, valamint az iratoknak angol és ukrán nyelvre, illetve e nyelvekről történő fordításával kapcsolatos – a 13. cikk (1) bekezdésének való megfelelés érdekében felmerülő – kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

A más nyelvekre, illetve nyelvekről történő tolmácsolással és fordítással kapcsolatos kiadásokat közvetlenül a tolmácsolást vagy fordítást kérő Fél viseli.

15. cikk

Módosítás

Ezen eljárási szabályzat a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatával módosítható a megállapodás 83. cikke e) bekezdésével összhangban.

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

---

TERVEZET

AZ EU–UKRAJNA FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–UKRAJNA FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (1) és különösen annak 211. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 9. fejezet (Szellemi tulajdon) 2. szakaszának 3. alszakaszát (Földrajzi árujelzők) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 486. cikkével összhangban a megállapodás meghatározott részei, ideértve a IV. cím (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 9. fejezet (Szellemi tulajdon) 2. szakaszának 3. alszakaszát (Földrajzi árujelzők) is, 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandók.

| (2) | A megállapodás 211. cikke előírja, hogy a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a GI-albizottság) a földrajzi árujelzők tekintetében nyomon követi a megállapodással kapcsolatos fejleményeket, továbbá a földrajzi árujelzőkről folytatott párbeszéd és együttműködés fórumaként szolgál. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 211. cikke előírja, hogy a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a GI-albizottság) a földrajzi árujelzők tekintetében nyomon követi a megállapodással kapcsolatos fejleményeket, továbbá a földrajzi árujelzőkről folytatott párbeszéd és együttműködés fórumaként szolgál.

| (2) | A megállapodás 211. cikkének (2) bekezdése szerint a GI-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 211. cikkének (2) bekezdése szerint a GI-albizottságnak el kell fogadnia az eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A GI-albizottság elfogadja az e határozat mellékletében szereplő eljárási szabályzatát.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt ..., ...-án/-én.

Az EU-Ukrajna földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

MELLÉKLET

AZ EU-UKRAJNA FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 211. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott, a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a GI-albizottság) támogatja a megállapodás 465. cikkének (4) bekezdésében említett kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságot a feladatai végrehajtásában.

(2)   A GI-albizottság elvégzi a megállapodás 211. cikkében foglalt feladatait.

(3)   A GI-albizottság az Európai Bizottság és Ukrajna földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos kérdésekért felelős tisztviselőiből áll.

(4)   A Felek egy-egy küldöttségvezetőt neveznek ki, akik kapcsolattartói feladatokat látnak el az albizottságra vonatkozó valamennyi kérdésben.

(5)   Az elnöki tisztséget a küldöttségvezetők látják el a 2. cikkel összhangban.

(6)   A küldöttségvezetők átruházhatják feladataikat vagy azok egy részét egy kinevezett helyettesre, amely esetben a továbbiakban a küldöttségvezetőre tett hivatkozások a kinevezett helyettesre is vonatkoznak.

(7)   Az ezen eljárási szabályzat alkalmazásában a „Felek” kifejezésnek a megállapodás 482. cikkében foglalt meghatározása alkalmazandó.

2. cikk

Elnökség

A GI-albizottság elnökségét 12 hónapos időtartamokra a Felek felváltva töltik be. Az első 12 hómapos időszak a Társulási Tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-én ér véget.

3. cikk

Ülések

1.   A Felek eltérő megállapodása hiányában a GI-albizottság bármely Fél kérésére ülésezik az Unió vagy Ukrajna területén felváltva, legkésőbb a kéréstől számított 90 napon belül.

2.   A GI-albizottság üléseit az elnök hívja össze a Felek által közösen megállapított időpontban és helyszínen. Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, az ülés összehívásáról szóló értesítést az elnök az ülés kezdete előtt legkésőbb 28 naptári nappal küldi ki.

3.   A GI-albizottság rendes ülését lehetőség szerint kellő idővel a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság rendes ülése előtt kell összehívni.

4.   Kivételes esetben a GI-albizottság üléseit bármilyen előzetesen egyeztetett technológia – köztük videokonferencia – igénybevételével meg lehet tartani.

4. cikk

Küldöttségek

A Felek minden ülés előtt a GI-albizottság 5. cikkben meghatározott titkárságán keresztül tájékoztatják egymást az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.

5. cikk

Titkárság

A GI-albizottság titkári feladatait az Európai Bizottság és Ukrajna egy-egy – a küldöttségvezetők által kinevezett – képviselője közösen látja el, a kölcsönös bizalom és együttműködés szellemében.

6. cikk

Levelezés

1.   A GI-albizottsághoz címzett levelezést az egyik Fél részéről a titkári feladatokat ellátó tisztviselőhöz kell irányítani, aki tájékoztatja erről a másik titkárt.

2.   A titkárság gondoskodik a GI-albizottságnak címzett leveleknek az elnökhöz való továbbításáról, és adott esetben a 7. cikknek megfelelő köröztetéséről.

3.   Az elnöktől származó levelezést a GI-albizottság titkársága az elnök nevében megküldi a Felek részére. Az ilyen leveleket adott esetben a 7. cikkben megfelelően köröztetik.

7. cikk

Dokumentumok

1.   A dokumentumokat a GI-albizottság titkárságán keresztül köröztetik.

2.   Minden Fél a saját titkárának továbbítja a dokumentumait. Az említett titkár ezeket a dokumentumokat továbbítja a másik Fél titkárának.

3.   Az uniós Fél titkára továbbítja ezeket az okmányokat az Unió illetékes képviselőinek, és az ilyen levelezésben következetesen másolatot küld az ukrajnai Fél titkára és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkárai számára.

4.   Az ukrajnai Fél titkára továbbítja ezeket a dokumentumokat Ukrajna illetékes képviselőinek, és az ilyen levelezésben következetesen másolatot küld az uniós Fél titkára és a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkárai számára.

8. cikk

Titoktartás

Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, a GI-albizottság ülései nem nyilvánosak.

Amikor az egyik Fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt a GI-albizottság elé, a másik Fél a szóban forgó információkat e szerint kezeli.

9. cikk

Az ülések napirendje

1.   Az egyes ülések ideiglenes napirendjét, valamint az operatív következtetések tervezetét a 10. cikkben meghatározottak szerint a GI-albizottság titkársága állítja össze a Felek által tett javaslatok alapján. Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 21 naptári nappal valamelyik Fél felkérte a titkárságot, és ennek alátámasztására a tárgyhoz tartozó dokumentumokat is elküldte.

2.   Az ideiglenes napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt – a 7. cikknek megfelelően – az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal köröztetni kell.

3.   A napirendet az elnök és a másik küldöttségvezető fogadja el az egyes ülések kezdetén. A Felek egyetértésével a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

4.   Az elnök eseti alapon és a Felek közötti megállapodás útján az egyes témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a Felek egyéb szerveinek képviselőit vagy független szakértőket is felkérhet a GI-albizottság ülésein megfigyelőként való részvételre. A Felek biztosítják, hogy a megfigyelők tiszteletben tartják a titoktartási követelményeket.

5.   Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az (1) és (2) bekezdésben meghatározott időszakokat.

10. cikk

Jegyzőkönyvek és operatív következtetések

1.   A két titkár minden ülésről közös jegyzőkönyvtervezetet készít.

2.   A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabály szerint a következőket kell feltüntetni:

| a) | az ülés résztvevői, a kíséretükben lévő tisztviselők, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők; |
| --- | --- |

a)

az ülés résztvevői, a kíséretükben lévő tisztviselők, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők;

| b) | a GI-albizottság elé terjesztett dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

a GI-albizottság elé terjesztett dokumentumok;

| c) | a GI-albizottság által felvételre kért nyilatkozatok; valamint |
| --- | --- |

c)

a GI-albizottság által felvételre kért nyilatkozatok; valamint

| d) | amennyiben szükséges, az ülés operatív következtetései a (4) bekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

d)

amennyiben szükséges, az ülés operatív következtetései a (4) bekezdésben említettek szerint.

3.   A jegyzőkönyv tervezetét a GI-albizottság elé terjesztik jóváhagyás céljából. A jegyzőkönyvet a GI-albizottság üléseit követő 28 naptári napon belül jóváhagyják. A 7. cikkben említett minden címzett részére másolatot küldenek az elfogadott jegyzőkönyvről.

4.   Az operatív következtetések tervezetét az elnöki tisztet betöltő Fél GI-albizottsági titkára állítja össze minden ülés után, és továbbítja a Feleknek a napirenddel együtt, főszabály szerint az ülés kezdete előtt legkésőbb 15 naptári nappal. Az operatív következtetések tervezetét az ülés folyamán frissítik, majd az ülés befejezésekor, amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a GI-albizottság elfogadja az operatív következtetéseket, amelyek tükrözik a Felek megállapodása szerinti nyomonkövetési intézkedéseket. A megállapodást követően az operatív következtetéseket csatolják a jegyzőkönyvhöz és végrehajtásukat áttekintik a GI-albizottság ezt követő ülésein. Ennek céljából, a GI-albizottság sablont fogad el, amely valamennyi intézkedési pontra vonatkozóan lehetővé teszi a nyomon követést egy konkrét határidővel.

11. cikk

Határozatok

1.   A GI-albizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy határozatokat fogadjon el a megállapodás 211. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben. E határozatokat a Felek konszenzussal fogadják el azt követően, hogy az elfogadásukhoz szükséges saját belső eljárásuk lezárult. A határozatok kötelező erejűek a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

2.   A határozatokat mindegyik Fél képviselője aláírja. A (3) bekezdés sérelme nélkül, a képviselők e dokumentumokat azokon az üléseken írják alá, amelyeken a vonatkozó határozatokat elfogadják.

3.   Amennyiben a Felek így állapodnak meg, a GI-albizottság határozatokat fogadhat el írásos eljárás keretében, a vonatkozó belső eljárások lezárulása után. Az írásbeli eljárás a Felek egyetértésével eljáró két titkár közötti jegyzékváltásból áll. E célból a javaslat szövegét a 7. cikknek megfelelően köröztetik egy legalább 21 naptári napos határidő megjelölésével, amelyen belül a tagoknak közölniük kell a javaslattal kapcsolatos esetleges fenntartásaikat, illetve módosító indítványaikat. Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az ebben a bekezdésben megállapított időszakokat. Miután megállapodtak a szövegben, a határozatot mindegyik Fél képviselője aláírja.

4.   A GI-albizottság jogi aktusai a „határozat” címet viselik. Minden határozat az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat másképp rendelkezik.

5.   A GI-albizottság határozatait a két titkár hitelesíti.

6.   A határozatokat megküldik mindkét Félnek.

7.   A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság titkársága tájékoztatást kap a GI- albizottság valamennyi határozatáról, jelentéséről és más, elfogadott intézkedéséről.

8.   A Felek dönthetnek arról, hogy közzéteszik-e hivatalos lapjukban a GI-albizottság határozatait.

12. cikk

Jelentések

1.   A GI-albizottság a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság minden rendes éves ülésén jelentést tesz a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság számára.

2.   E jelentéseket a Felek konszenzussal fogadják el és a „jelentés” címet viselik. A jelentéseket megküldik mindkét Félnek.

3.   A 11. cikk (2) és (3) bekezdésében foglalt határozatok elfogadásához szükséges eljárás értelemszerűen a jelentésekre is alkalmazandó.

13. cikk

Nyelvek

1.   A GI-albizottság hivatalos nyelvei az angol és az ukrán.

2.   Amennyiben erről másképp nem határoznak, a GI-albizottság az említett nyelveken elkészített dokumentáció alapján folytatja tanácskozásait.

14. cikk

Kiadások

1.   A Felek maguk viselik a GI-albizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos kiadásokat is.

2.   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

3.   Az üléseken angol és ukrán nyelvre, illetve e nyelvekről történő tolmácsolással, valamint az iratoknak angol és ukrán nyelvre, illetve e nyelvekről történő fordításával kapcsolatos – a 13. cikk (1) bekezdésének való megfelelés érdekében felmerülő – kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

A más nyelvekre, illetve nyelvekről történő tolmácsolással és fordítással kapcsolatos kiadásokat közvetlenül a tolmácsolást vagy fordítást kérő Fél viseli.

15. cikk

Módosítás

Ezen eljárási szabályzat a GI-albizottság határozatával módosítható a megállapodás 211. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

---

(1)  
  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

1

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/61

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/190 HATÁROZATA

(2017. február 1.)

a komponensek beszerelésével kapcsolatos bizonyos közös repülésbiztonsági szabályoktól való eltérésnek a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján Franciaország számára történő engedélyezéséről

(az értesítés a C(2017) 458. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Franciaország jelezte azon szándékát, hogy jóváhagyást adjon az 1321/2014/EU bizottsági rendeletben (2) foglalt, a légi közlekedés biztonságára vonatkozó és a 216/2008/EK rendeletet végrehajtó közös szabályoktól való eltérésre. A Bizottság a 216/2008/EK rendelet 14 cikkének (7) bekezdése értelmében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) 2015. szeptember 24-i ajánlása (3) alapján megvizsgálta a javasolt eltérés szükségességét és az így elérhető védelem szintjét. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország jelezte azon szándékát, hogy jóváhagyást adjon az 1321/2014/EU bizottsági rendeletben (2) foglalt, a légi közlekedés biztonságára vonatkozó és a 216/2008/EK rendeletet végrehajtó közös szabályoktól való eltérésre. A Bizottság a 216/2008/EK rendelet 14 cikkének (7) bekezdése értelmében az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) 2015. szeptember 24-i ajánlása (3) alapján megvizsgálta a javasolt eltérés szükségességét és az így elérhető védelem szintjét.

| (2) | A Franciaország által 2015. július 24-én bejelentett javasolt eltérés az 1321/2014/EU rendelet I. mellékletének (M. rész) M.A.501. pontjára vonatkozik, amely úgy rendelkezik, hogy valamely komponens csak akkor építhető be egy légi járműbe, ha üzembe helyezését az 1. sz. EASA-űrlappal vagy azzal egyenértékű dokumentummal megfelelően engedélyezték. |
| --- | --- |

(2)

A Franciaország által 2015. július 24-én bejelentett javasolt eltérés az 1321/2014/EU rendelet I. mellékletének (M. rész) M.A.501. pontjára vonatkozik, amely úgy rendelkezik, hogy valamely komponens csak akkor építhető be egy légi járműbe, ha üzembe helyezését az 1. sz. EASA-űrlappal vagy azzal egyenértékű dokumentummal megfelelően engedélyezték.

| (3) | A javasolt eltérés az R755B2M hajtóművek Franciaországban lajstromozott YMF5C légi járművekbe történő beépítésére vonatkozik. Az említett légi járművek gyártója a WACO Classic Aircraft Corporation, melynek székhelye az Amerikai Egyesült Államokban található, és amely az EASA által jóváhagyott EASA.IM.A.055. számú típusalkalmassági bizonyítvány, valamint a kapcsolódó típusú légi jármű gyártását jóváhagyó 328CE sz. FAA gyártási tanúsítvány jogosultja. Az R755B2M hajtóművek gyártója az AIR REPAIR, amelynek székhelye szintén az Amerikai Egyesült Államokban található, és amely az EASA által jóváhagyott EASA.E.092. számú típusalkalmassági bizonyítvány jogosultja. Az AIR REPAIR látja el a WACO Classic Aircraft Corporationt a beépítendő hajtóművekkel. Az AIR REPAIR azonban nem rendelkezik sem gyártási jóváhagyással, sem FAA 145 javítóállomás-jóváhagyással, ezért nem szállíthat hajtóműveket üzembehelyezési dokumentációval más vevőknek. Az EASA-nak benyújtott információk arra utalnak, hogy az AIR REPAIR nem kíván gyártási jóváhagyást vagy egy, az EASA által a 145. rész szerint megadott jóváhagyást szerezni. |
| --- | --- |

(3)

A javasolt eltérés az R755B2M hajtóművek Franciaországban lajstromozott YMF5C légi járművekbe történő beépítésére vonatkozik. Az említett légi járművek gyártója a WACO Classic Aircraft Corporation, melynek székhelye az Amerikai Egyesült Államokban található, és amely az EASA által jóváhagyott EASA.IM.A.055. számú típusalkalmassági bizonyítvány, valamint a kapcsolódó típusú légi jármű gyártását jóváhagyó 328CE sz. FAA gyártási tanúsítvány jogosultja. Az R755B2M hajtóművek gyártója az AIR REPAIR, amelynek székhelye szintén az Amerikai Egyesült Államokban található, és amely az EASA által jóváhagyott EASA.E.092. számú típusalkalmassági bizonyítvány jogosultja. Az AIR REPAIR látja el a WACO Classic Aircraft Corporationt a beépítendő hajtóművekkel. Az AIR REPAIR azonban nem rendelkezik sem gyártási jóváhagyással, sem FAA 145 javítóállomás-jóváhagyással, ezért nem szállíthat hajtóműveket üzembehelyezési dokumentációval más vevőknek. Az EASA-nak benyújtott információk arra utalnak, hogy az AIR REPAIR nem kíván gyártási jóváhagyást vagy egy, az EASA által a 145. rész szerint megadott jóváhagyást szerezni.

| (4) | mivel az AIR REPAIR által gyártott új hajtóművek nem szállíthatók a vevőnek 1. sz. EASA-űrlappal vagy azzal egyenértékű dokumentummal, a francia hatóságok azzal érveltek, hogy az M.A.501. pont követelményeitől való eltérés szükséges annak biztosítására, hogy egy YMF5C légi jármű tulajdonosa, aki új, P/N (Model) R755B2M típusú, 17819. sorozatszámú hajtóművet szándékozik vásárolni, azt Franciaországban beépíttethesse az említett légi járműbe. |
| --- | --- |

(4)

mivel az AIR REPAIR által gyártott új hajtóművek nem szállíthatók a vevőnek 1. sz. EASA-űrlappal vagy azzal egyenértékű dokumentummal, a francia hatóságok azzal érveltek, hogy az M.A.501. pont követelményeitől való eltérés szükséges annak biztosítására, hogy egy YMF5C légi jármű tulajdonosa, aki új, P/N (Model) R755B2M típusú, 17819. sorozatszámú hajtóművet szándékozik vásárolni, azt Franciaországban beépíttethesse az említett légi járműbe.

| (5) | A francia hatóságok azzal érveltek, hogy az egyenlő szintű védelem más eszközökkel is elérhető. Az említett eszközök azt a követelményt jelentik, hogy a légi jármű gyártója nyilatkozzon arról, hogy a szóban forgó hajtómű hasonló ahhoz, amelyiket a gyártósoron szerelne be, valamint azt a követelményt, hogy a hajtóműveket szakképzett személyzet szerelje be a légi járműre vonatkozó, az említett hajtómű ki- vagy beszereléséhez szükséges információkat tartalmazó karbantartási kézikönyvnek megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

A francia hatóságok azzal érveltek, hogy az egyenlő szintű védelem más eszközökkel is elérhető. Az említett eszközök azt a követelményt jelentik, hogy a légi jármű gyártója nyilatkozzon arról, hogy a szóban forgó hajtómű hasonló ahhoz, amelyiket a gyártósoron szerelne be, valamint azt a követelményt, hogy a hajtóműveket szakképzett személyzet szerelje be a légi járműre vonatkozó, az említett hajtómű ki- vagy beszereléséhez szükséges információkat tartalmazó karbantartási kézikönyvnek megfelelően.

| (6) | Az EASA 2015. szeptember 24-i ajánlása alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az említett egyéb eszközök által az 1321/2014/EU rendelet I. melléklete (M. rész) M.A.501. pontjának alkalmazása által elérhetővel egyenlő szintű védelem érhető el. Következésképpen indokolt Franciaországot felhatalmazni a javasolt eltérés engedélyezésére. |
| --- | --- |

(6)

Az EASA 2015. szeptember 24-i ajánlása alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az említett egyéb eszközök által az 1321/2014/EU rendelet I. melléklete (M. rész) M.A.501. pontjának alkalmazása által elérhetővel egyenlő szintű védelem érhető el. Következésképpen indokolt Franciaországot felhatalmazni a javasolt eltérés engedélyezésére.

| (7) | A 216/2008/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság olyan határozatáról, amely lehetővé teszi egy tagállamnak valamely javasolt eltérés engedélyezését, értesíteni kell valamennyi tagállamot, amelyek szintén felhatalmazást kapnak a szóban forgó intézkedés alkalmazására. E határozatot tehát az összes tagállamnak kell címezni. Az eltérés leírásának, valamint a hozzá kapcsolódó feltételeknek lehetővé kell tenniük a többi tagállam számára, hogy hasonló helyzetben a Bizottság további határozata nélkül alkalmazhassák az adott intézkedést. A 216/2008/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamoknak meg kell osztaniuk egymással az intézkedés alkalmazásához kapcsolódó információkat, mivel az alkalmazásnak az eltérést engedélyező tagállamokon kívül is hatása lehet. |
| --- | --- |

(7)

A 216/2008/EK rendelet 14. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság olyan határozatáról, amely lehetővé teszi egy tagállamnak valamely javasolt eltérés engedélyezését, értesíteni kell valamennyi tagállamot, amelyek szintén felhatalmazást kapnak a szóban forgó intézkedés alkalmazására. E határozatot tehát az összes tagállamnak kell címezni. Az eltérés leírásának, valamint a hozzá kapcsolódó feltételeknek lehetővé kell tenniük a többi tagállam számára, hogy hasonló helyzetben a Bizottság további határozata nélkül alkalmazhassák az adott intézkedést. A 216/2008/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamoknak meg kell osztaniuk egymással az intézkedés alkalmazásához kapcsolódó információkat, mivel az alkalmazásnak az eltérést engedélyező tagállamokon kívül is hatása lehet.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Franciaország az 1321/2014/EU rendelet I. mellékletének (M. rész) M.A.501. pontjától eltérve jóváhagyást adhat a WACO Classic Aircraft Corporation által gyártott YMF5C légi járművek tulajdonosainak, akik R755B2M típusú hajtóművet kívánnak beszerezni és azt a légi járműbe beszerelni, feltéve, hogy légi jármű gyártója nyilatkozik arról, hogy a szóban forgó hajtómű hasonló ahhoz, amelyet a gyártósoron szerelne be, valamint hogy az említett hajtóműveket szakképzett személyzet szereli be a légi járműre vonatkozó, az említett hajtómű ki- vagy beszereléséhez szükséges információkat tartalmazó karbantartási kézikönyvnek megfelelően.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 1-jén.

a Bizottság részéről

Violeta BULC

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1321/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról (HL L 362., 2014.12.17., 1. o.).

2

(3)  EASA CASE 2015/87 – FR/18/2015 sz. ajánlás – EASA 2015(D)54366 sz. levél

3

---

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/191 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2017. február 1.)

a 2010/166/EU határozatnak az Európai Unióban a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) terén új technológiák és frekvenciasávok bevezetése érdekében történő módosításáról

(az értesítés a C(2017) 450. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) (rádióspektrum-határozat) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/166/EU bizottsági határozat (2) műszaki és üzemeltetési feltételeket határoz meg annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Európai Unióban a hajók fedélzetén történő GSM-használatot (MCV-szolgáltatások). |
| --- | --- |

(1)

A 2010/166/EU bizottsági határozat (2) műszaki és üzemeltetési feltételeket határoz meg annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Európai Unióban a hajók fedélzetén történő GSM-használatot (MCV-szolgáltatások).

| (2) | A modern hírközlő eszközök műszaki haladásnak köszönhető fejlődésével egyre inkább lehetővé válik minden polgár számára, hogy a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott rádióspektrum-politikai programmal (3) összhangban bárhol és bármikor kapcsolódhasson az elektronikus hírközlő hálózatokhoz, és ez a fejlődés hozzájárul a digitális egységes piac megvalósításához. Ezenfelül a spektrumot a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott technológia- és szolgáltatássemlegesség elvének megfelelően kell használni. |
| --- | --- |

(2)

A modern hírközlő eszközök műszaki haladásnak köszönhető fejlődésével egyre inkább lehetővé válik minden polgár számára, hogy a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott rádióspektrum-politikai programmal (3) összhangban bárhol és bármikor kapcsolódhasson az elektronikus hírközlő hálózatokhoz, és ez a fejlődés hozzájárul a digitális egységes piac megvalósításához. Ezenfelül a spektrumot a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meghatározott technológia- és szolgáltatássemlegesség elvének megfelelően kell használni.

| (3) | A 2010/166/EU határozat felszólítja a tagállamokat, hogy folyamatosan vizsgálják felül a 900 és 1 800 MHz-es sávoknak a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek általi használatát, különös tekintettel az említett határozatban meghatározott valamennyi feltétel folyamatos relevanciájára és a káros zavarással járó esetekre. Ezenfelül a tagállamok kötelesek megállapításaikról jelentést benyújtani a Bizottság részére, a Bizottságnak pedig adott esetben felül kell vizsgálnia a 2010/166/EU határozatot. |
| --- | --- |

(3)

A 2010/166/EU határozat felszólítja a tagállamokat, hogy folyamatosan vizsgálják felül a 900 és 1 800 MHz-es sávoknak a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek általi használatát, különös tekintettel az említett határozatban meghatározott valamennyi feltétel folyamatos relevanciájára és a káros zavarással járó esetekre. Ezenfelül a tagállamok kötelesek megállapításaikról jelentést benyújtani a Bizottság részére, a Bizottságnak pedig adott esetben felül kell vizsgálnia a 2010/166/EU határozatot.

| (4) | A tagállamok által a Bizottság részére benyújtott jelentések határozottan megerősítették, hogy szükség van új hírközlési technológiák MCV-használatra történő engedélyezésére. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok által a Bizottság részére benyújtott jelentések határozottan megerősítették, hogy szükség van új hírközlési technológiák MCV-használatra történő engedélyezésére.

| (5) | Az Unió területén az MCV alkalmazások szélesebb körű használatának elősegítése érdekében a Bizottság 2015. november 16-án a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján azzal bízta meg a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletét (CEPT), hogy vizsgálja meg az LTE-technológiát használó tengeri eszközök és az 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz és a 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz sávban működő földfelszíni elektronikus hírközlő hálózatok együttes használatának, valamint az UMTS-technológiát használó tengeri eszközök és az 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz sávban működő földfelszíni elektronikus hírközlő hálózatok együttes használatának lehetőségét. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió területén az MCV alkalmazások szélesebb körű használatának elősegítése érdekében a Bizottság 2015. november 16-án a 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése alapján azzal bízta meg a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletét (CEPT), hogy vizsgálja meg az LTE-technológiát használó tengeri eszközök és az 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz és a 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz sávban működő földfelszíni elektronikus hírközlő hálózatok együttes használatának, valamint az UMTS-technológiát használó tengeri eszközök és az 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz sávban működő földfelszíni elektronikus hírközlő hálózatok együttes használatának lehetőségét.

| (6) | A megbízást követően a CEPT 2016. június 17-én elfogadta 62. jelentését, amely megállapította, hogy a megfelelő műszaki feltételek teljesülése esetén lehetséges az MCV üzemeltetése LTE-technológia használatával az 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz és a 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz sávban, és UMTS-technológia használatával az 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz sávban. Ennélfogva a 2010/166/EU határozatot a CEPT 62. jelentése alapján módosítani kell, hogy tartalmazza ezeket a technológiákat és frekvenciákat, és lehetővé tegye az ezen technológiákon alapuló rendszerek használatát a hajók fedélzetén. |
| --- | --- |

(6)

A megbízást követően a CEPT 2016. június 17-én elfogadta 62. jelentését, amely megállapította, hogy a megfelelő műszaki feltételek teljesülése esetén lehetséges az MCV üzemeltetése LTE-technológia használatával az 1 710–1 785/1 805–1 880 MHz és a 2 500–2 570/2 620–2 690 MHz sávban, és UMTS-technológia használatával az 1 920–1 980/2 110–2 170 MHz sávban. Ennélfogva a 2010/166/EU határozatot a CEPT 62. jelentése alapján módosítani kell, hogy tartalmazza ezeket a technológiákat és frekvenciákat, és lehetővé tegye az ezen technológiákon alapuló rendszerek használatát a hajók fedélzetén.

| (7) | A mellékletben foglalt követelmények sérelme nélkül, és a spektrum más, engedélyezett használatainak védelme érdekében a tagállamok az MCV-rendszer használatára vonatkozóan további földrajzi korlátozásokat vezethetnek be parti tengereiken. |
| --- | --- |

(7)

A mellékletben foglalt követelmények sérelme nélkül, és a spektrum más, engedélyezett használatainak védelme érdekében a tagállamok az MCV-rendszer használatára vonatkozóan további földrajzi korlátozásokat vezethetnek be parti tengereiken.

| (8) | Figyelembe véve az UMTS- és az LTE-technológiák fontosságát a vezeték nélküli hírközlés terén az Unióban, az MCV LTE- és MCV UMTS-rendszereknek az e határozatban leírt használata lehetőségét a lehető leghamarabb biztosítani kell, de legkésőbb az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve az UMTS- és az LTE-technológiák fontosságát a vezeték nélküli hírközlés terén az Unióban, az MCV LTE- és MCV UMTS-rendszereknek az e határozatban leírt használata lehetőségét a lehető leghamarabb biztosítani kell, de legkésőbb az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül.

| (9) | Az MCV-re vonatkozó műszaki előírásoknak továbbra is felülvizsgálat tárgyát kell képezniük annak érdekében, hogy összhangban álljanak a technológiai fejlődéssel. |
| --- | --- |

(9)

Az MCV-re vonatkozó műszaki előírásoknak továbbra is felülvizsgálat tárgyát kell képezniük annak érdekében, hogy összhangban álljanak a technológiai fejlődéssel.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/166/EU határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  E határozat célja a 900 MHz-es, 1 800 MHz-es, 1 900/2 100 MHz-es, 2 600 MHz-es frekvenciasávok hozzáférhetőségére és hatékony használatára vonatkozó műszaki feltételek harmonizálása a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerek számára az Unió parti tengerein.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

E határozat célja a 900 MHz-es, 1 800 MHz-es, 1 900/2 100 MHz-es, 2 600 MHz-es frekvenciasávok hozzáférhetőségére és hatékony használatára vonatkozó műszaki feltételek harmonizálása a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerek számára az Unió parti tengerein.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   »hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)«: a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 2. cikkének c) pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás nyújt a hajón levő személyek részére a 3. cikknek megfelelő rendszert használó nyilvános hírközlő hálózatokon történő kommunikáció céljából, a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtés nélkül;

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.   »hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)«: a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 2. cikkének c) pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás nyújt a hajón levő személyek részére a 3. cikknek megfelelő rendszert használó nyilvános hírközlő hálózatokon történő kommunikáció céljából, a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtés nélkül;

»hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)«

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).”;"

*1

| b) | a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „7.   »hajó bázis adó-vevő állomás (hajó-bázisállomás)«: olyan mobil pikocella, amely hajón található, és támogatja a GSM-, LTE- vagy UMTS-szolgáltatásokat e határozat mellékletének megfelelően;”; |
| --- | --- |

b)

a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.   »hajó bázis adó-vevő állomás (hajó-bázisállomás)«: olyan mobil pikocella, amely hajón található, és támogatja a GSM-, LTE- vagy UMTS-szolgáltatásokat e határozat mellékletének megfelelően;”;

»hajó bázis adó-vevő állomás (hajó-bázisállomás)«

| c) | a cikk a következő pontokkal egészül ki:
  „8.   »1 900/2 100 MHz-es frekvenciasáv«: a felmenő irányban (a végberendezés ad, a bázisállomás vesz) rendelkezésre álló 1 920–1 980 MHz sáv, illetve a lemenő irányban (a bázisállomás ad, a végberendezés vesz) rendelkezésre álló 2 110–2 170 MHz sáv;
  9.   »2 600 MHz-es frekvenciasáv«: a felmenő irányban (a végberendezés ad, a bázisállomás vesz) rendelkezésre álló 2 500–2 570 MHz sáv, illetve a lemenő irányban (a bázisállomás ad, a végberendezés vesz) rendelkezésre álló 2 620–2 690 MHz sáv;
  10.   »LTE-rendszer«: a 2011/251/EU bizottsági végrehajtási határozat (*2) mellékletében meghatározott elektronikus hírközlő hálózat;
  11.   »UMTS-rendszer«: a 2011/251/EU végrehajtási határozat mellékletében meghatározott elektronikus hírközlő hálózat.

  (*2)  A 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009/766/EK határozat módosításáról szóló, 2011. április 18-i 2011/251/EU bizottsági végrehajtási határozat (HL L 106., 2011.4.27., 9. o.).”
  " |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő pontokkal egészül ki:

„8.   »1 900/2 100 MHz-es frekvenciasáv«: a felmenő irányban (a végberendezés ad, a bázisállomás vesz) rendelkezésre álló 1 920–1 980 MHz sáv, illetve a lemenő irányban (a bázisállomás ad, a végberendezés vesz) rendelkezésre álló 2 110–2 170 MHz sáv;

»1 900/2 100 MHz-es frekvenciasáv«

9.   »2 600 MHz-es frekvenciasáv«: a felmenő irányban (a végberendezés ad, a bázisállomás vesz) rendelkezésre álló 2 500–2 570 MHz sáv, illetve a lemenő irányban (a bázisállomás ad, a végberendezés vesz) rendelkezésre álló 2 620–2 690 MHz sáv;

»2 600 MHz-es frekvenciasáv«

10.   »LTE-rendszer«: a 2011/251/EU bizottsági végrehajtási határozat (*2) mellékletében meghatározott elektronikus hírközlő hálózat;

»LTE-rendszer«

*2

11.   »UMTS-rendszer«: a 2011/251/EU végrehajtási határozat mellékletében meghatározott elektronikus hírközlő hálózat.

»UMTS-rendszer«

(*2)  A 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009/766/EK határozat módosításáról szóló, 2011. április 18-i 2011/251/EU bizottsági végrehajtási határozat (HL L 106., 2011.4.27., 9. o.).”
  "

*2

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk

  (1)   A tagállamok hozzáférhetővé tesznek a 900 és/vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávokon belül a felmenő irányban legalább 2 MHz spektrumot és a lemenő irányban ennek megfelelő, párosított 2 MHz spektrumot a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon nyújtó GSM-rendszerek számára.


  (2)   A lehető legkorábban, de legkésőbb az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül a tagállamok hozzáférhetővé tesznek a felmenő irányban legalább 5 MHz spektrumot és a lemenő irányban ennek megfelelő, párosított 5 MHz spektrumot a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon az 1 900/2 100 MHz-es frekvenciasávokon belül nyújtó UMTS-rendszerek, valamint az 1 800 és 2 600 MHz-es frekvenciasávokon belül nyújtó LTE-rendszerek számára.


  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) és a (2) bekezdés hatálya alá tartozó rendszerek megfeleljenek a mellékletben foglalt feltételeknek.” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A tagállamok hozzáférhetővé tesznek a 900 és/vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávokon belül a felmenő irányban legalább 2 MHz spektrumot és a lemenő irányban ennek megfelelő, párosított 2 MHz spektrumot a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon nyújtó GSM-rendszerek számára.

(2)   A lehető legkorábban, de legkésőbb az e határozatról szóló értesítés napjától számított hat hónapon belül a tagállamok hozzáférhetővé tesznek a felmenő irányban legalább 5 MHz spektrumot és a lemenő irányban ennek megfelelő, párosított 5 MHz spektrumot a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon az 1 900/2 100 MHz-es frekvenciasávokon belül nyújtó UMTS-rendszerek, valamint az 1 800 és 2 600 MHz-es frekvenciasávokon belül nyújtó LTE-rendszerek számára.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) és a (2) bekezdés hatálya alá tartozó rendszerek megfeleljenek a mellékletben foglalt feltételeknek.”

| 4. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „4. cikk
  A tagállamok felülvizsgálják a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott frekvenciasávoknak a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek általi használatát, különös tekintettel a 3. cikkben meghatározott valamennyi feltétel folyamatos relevanciájára és a káros zavarással járó esetekre.” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

A tagállamok felülvizsgálják a 3. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott frekvenciasávoknak a parti tengereiken MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek általi használatát, különös tekintettel a 3. cikkben meghatározott valamennyi feltétel folyamatos relevanciájára és a káros zavarással járó esetekre.”

| 5. | A melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

5.

A melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 1-jén.

a Bizottság részéről

Andrus ANSIP

alelnök

---

(1)  
  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2010. március 19-i 2010/166/EU határozata az Európai Unió területén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) rádióspektrum-használatának harmonizált feltételeiről (HL L 72., 2010.3.20., 38. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 243/2012/EU határozata egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról (HL L 81., 2012.3.21., 7. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Az Európai Unió tagállamainak parti tengerein MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek által a földi mobilhálózatoknak okozott káros zavarás elkerülése érdekében teljesítendő feltételek

1.   Az Európai Unió tagállamainak parti tengerein MCV-szolgáltatásokat nyújtó, a 900 MHz-es frekvenciasávban és az 1 800 MHz-es frekvenciasávban működő GSM-rendszerek által a földi mobilhálózatoknak okozott káros zavarás elkerülése érdekében teljesítendő feltételek

A teljesítendő feltételek a következők:

| a) | Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott alapvonaltól számított két tengeri mérföldes (1) körzeten belül; |
| --- | --- |

a)

Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott alapvonaltól számított két tengeri mérföldes (1) körzeten belül;

| b) | Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen; |
| --- | --- |

b)

Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen;

| c) | A hajókon használt mobil végberendezések és a hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:






  Paraméter | Leírás |
| --- | --- | --- |
| Adási teljesítmény/teljesítménysűrűség | A hajókon használt és a hajó-bázisállomás által a 900 MHz-es frekvenciasávban vezérelt mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:
  5 dBm |
| A hajókon használt és a hajó-bázisállomás által az 1 800 MHz-es frekvenciasávban vezérelt mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:
  0 dBm |
| A hajókon lévő bázisállomások esetében a hajó külső területein mért legnagyobb teljesítménysűrűség 0 dBi mérőantenna-nyereségre vonatkoztatva:
  – 80 dBm/200 kHz |
| A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai | A GSM-szabványokon alapuló következő zavarcsökkentési tényezőkkel legalább megegyező teljesítményt nyújtó zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni:






  — | az alapvonaltól számított két és három tengeri mérföld között a hajón használt mobil végberendezés vevőérzékenysége és szétkapcsolási küszöbértéke (ACCMIN (2) és legkisebb RXLEV (3) szint) legalább – 70 dBm/200 kHz, illetve az alapvonaltól számított három és tizenkét tengeri mérföld között legalább – 75 dBm/200 kHz; |

c)

A hajókon használt mobil végberendezések és a hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:

Paraméter

Leírás

Adási teljesítmény/teljesítménysűrűség

A hajókon használt és a hajó-bázisállomás által a 900 MHz-es frekvenciasávban vezérelt mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:

5 dBm

A hajókon használt és a hajó-bázisállomás által az 1 800 MHz-es frekvenciasávban vezérelt mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:

0 dBm

A hajókon lévő bázisállomások esetében a hajó külső területein mért legnagyobb teljesítménysűrűség 0 dBi mérőantenna-nyereségre vonatkoztatva:

– 80 dBm/200 kHz

A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai

A GSM-szabványokon alapuló következő zavarcsökkentési tényezőkkel legalább megegyező teljesítményt nyújtó zavarcsökkentő technikákat kell alkalmazni:

—

az alapvonaltól számított két és három tengeri mérföld között a hajón használt mobil végberendezés vevőérzékenysége és szétkapcsolási küszöbértéke (ACCMIN (2) és legkisebb RXLEV (3) szint) legalább – 70 dBm/200 kHz, illetve az alapvonaltól számított három és tizenkét tengeri mérföld között legalább – 75 dBm/200 kHz;

| — | a nem folytonos adást (4) aktiválni kell az MCV-rendszer felmenő irányában; |
| --- | --- |

—

a nem folytonos adást (4) aktiválni kell az MCV-rendszer felmenő irányában;

| — | a hajó-bázisállomás előidőzítésének (5) értékét a legkisebbre kell állítani. |
| --- | --- |

—

a hajó-bázisállomás előidőzítésének (5) értékét a legkisebbre kell állítani.

2.   Az Európai Unió tagállamainak parti tengerein MCV-szolgáltatásokat nyújtó, az 1 900/2 100 MHz-es frekvenciasávban működő UMTS-rendszerek által a földi mobilhálózatoknak okozott káros zavarás elkerülése érdekében teljesítendő feltételek

A teljesítendő feltételek a következők:

| a) | Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott alapvonaltól számított két tengeri mérföldes körzeten belül; |
| --- | --- |

a)

Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott alapvonaltól számított két tengeri mérföldes körzeten belül;

| b) | Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen; |
| --- | --- |

b)

Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen;

| c) | Legfeljebb 5 MHz (duplex) sávszélesség használható; |
| --- | --- |

c)

Legfeljebb 5 MHz (duplex) sávszélesség használható;

| d) | A hajókon használt mobil végberendezések és a hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:






  Paraméter | Leírás |
| --- | --- | --- |
| Adási teljesítmény/teljesítménysűrűség | A hajókon használt és a 2 100 MHz-es frekvenciasávban adó hajó-bázisállomás által vezérelt, az 1 900 MHz-es frekvenciasávban adó mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:
  0 dBm/5 MHz |
| Fedélzeti sugárzás | A hajó-bázisállomás fedélzeti sugárzása legfeljebb – 102 dBm/5 MHz lehet (Common Pilot Channel) |
| A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai | Az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld között a minőségi kritérium (a minimum szükséges vételi jelszint a cellában) legalább:
  – 87 dBm/5 MHz |
| A nyilvános földi mozgószolgálati hálózat kiválasztási időzítőjét 10 percre kell beállítani |
| Az előidőzítési paramétert egy 600 m-es cellanagyságú elosztott MCV-antennarendszernek megfelelően kell beállítani |
| A rádióerőforrás-vezérlő felhasználói inaktivitás miatti bontási idejét 2 másodpercre kell beállítani |
| Eltérés a földi hálózatoktól | Az MCV-csatorna sávközépi frekvenciája nem eshet egybe a földi hálózatok vivőfrekvenciáival |

d)

A hajókon használt mobil végberendezések és a hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:

Paraméter

Leírás

Adási teljesítmény/teljesítménysűrűség

A hajókon használt és a 2 100 MHz-es frekvenciasávban adó hajó-bázisállomás által vezérelt, az 1 900 MHz-es frekvenciasávban adó mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:

0 dBm/5 MHz

Fedélzeti sugárzás

A hajó-bázisállomás fedélzeti sugárzása legfeljebb – 102 dBm/5 MHz lehet (Common Pilot Channel)

A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai

Az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld között a minőségi kritérium (a minimum szükséges vételi jelszint a cellában) legalább:

– 87 dBm/5 MHz

A nyilvános földi mozgószolgálati hálózat kiválasztási időzítőjét 10 percre kell beállítani

Az előidőzítési paramétert egy 600 m-es cellanagyságú elosztott MCV-antennarendszernek megfelelően kell beállítani

A rádióerőforrás-vezérlő felhasználói inaktivitás miatti bontási idejét 2 másodpercre kell beállítani

Eltérés a földi hálózatoktól

Az MCV-csatorna sávközépi frekvenciája nem eshet egybe a földi hálózatok vivőfrekvenciáival

3.   Az Európai Unió tagállamainak parti tengerein MCV-szolgáltatásokat nyújtó, az 1 800 MHz-es frekvenciasávban és a 2 600 MHz-es frekvenciasávban működő LTE-rendszerek által a földi mobilhálózatoknak okozott káros zavarás elkerülése érdekében teljesítendő feltételek

A teljesítendő feltételek a következők:

| a) | Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott alapvonaltól számított négy tengeri mérföldes körzeten belül; |
| --- | --- |

a)

Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott alapvonaltól számított négy tengeri mérföldes körzeten belül;

| b) | Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított négy és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen; |
| --- | --- |

b)

Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított négy és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen;

| c) | Legfeljebb 5 MHz (duplex) sávszélesség használható frekvenciasávonként (1 800 MHz és 2 600 MHz); |
| --- | --- |

c)

Legfeljebb 5 MHz (duplex) sávszélesség használható frekvenciasávonként (1 800 MHz és 2 600 MHz);

| d) | A hajókon használt mobil végberendezések és a hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:






  Paraméter | Leírás |
| --- | --- | --- |
| Adási teljesítmény/teljesítménysűrűség | A hajókon használt és a hajó-bázisállomás által az 1 800 MHz-es frekvenciasávban és a 2 600 MHz-es frekvenciasávban vezérelt mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:
  0 dBm |
| Fedélzeti sugárzás | A hajó-bázisállomás fedélzeti sugárzása legfeljebb – 98 dBm/5 MHz lehet (ami – 120 dBm/15 kHz-cel egyenértékű) |
| A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai | Az alapvonaltól számított négy és tizenkét tengeri mérföld között a minőségi kritérium (a minimum szükséges vételi jelszint a cellában) legalább – 83 dBm/5 MHz (ami – 105 dBm/15 kHz-cel egyenértékű) |
| A nyilvános földi mozgószolgálati hálózat kiválasztási időzítőjét 10 percre kell beállítani |
| Az előidőzítési paramétert egy 400 m-es cellanagyságú elosztott MCV-antennarendszernek megfelelően kell beállítani |
| A rádióerőforrás-vezérlő felhasználói inaktivitás miatti bontási idejét 2 másodpercre kell beállítani |
| Eltérés a földi hálózatoktól | Az MCV-csatorna sávközépi frekvenciája nem eshet egybe a földi hálózatok vivőfrekvenciáival.” |

d)

A hajókon használt mobil végberendezések és a hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:

Paraméter

Leírás

Adási teljesítmény/teljesítménysűrűség

A hajókon használt és a hajó-bázisállomás által az 1 800 MHz-es frekvenciasávban és a 2 600 MHz-es frekvenciasávban vezérelt mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimenőteljesítménye:

0 dBm

Fedélzeti sugárzás

A hajó-bázisállomás fedélzeti sugárzása legfeljebb – 98 dBm/5 MHz lehet (ami – 120 dBm/15 kHz-cel egyenértékű)

A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai

Az alapvonaltól számított négy és tizenkét tengeri mérföld között a minőségi kritérium (a minimum szükséges vételi jelszint a cellában) legalább – 83 dBm/5 MHz (ami – 105 dBm/15 kHz-cel egyenértékű)

A nyilvános földi mozgószolgálati hálózat kiválasztási időzítőjét 10 percre kell beállítani

Az előidőzítési paramétert egy 400 m-es cellanagyságú elosztott MCV-antennarendszernek megfelelően kell beállítani

A rádióerőforrás-vezérlő felhasználói inaktivitás miatti bontási idejét 2 másodpercre kell beállítani

Eltérés a földi hálózatoktól

Az MCV-csatorna sávközépi frekvenciája nem eshet egybe a földi hálózatok vivőfrekvenciáival.”

---

(1)  Egy tengeri mérföld = 1 852 m

1

(2)  ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN); az ETSI TS 144 018 GSM-szabványban leírtak szerint.

2

(3)  RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL); az ETSI TS 148 008 GSM-szabványban leírtak szerint.

3

(4)  Nem folytonos átvitel vagy DTX; az ETSI TS 148 008 GSM-szabványban leírtak szerint.

4

(5)  Előidőzítés; az ETSI TS 144 018 GSM-szabványban leírtak szerint.

5

---

Helyesbítések

| 2017.2.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 29/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.2.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 29/69

---

Helyesbítés az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszióról (EUCAP NESZTÓR) szóló, 2016. december 12-i (KKBP) 2016/2240 tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 337., 2016. december 13.
  )

A 18. oldalon, az 1. cikk 1. pontjában:

a következő szövegrész:

| „1. | A címben és a szövegben végig az »EUCAP NESTOR« elnevezés helyébe az »EUCAP Szomália« elnevezés lép.” |
| --- | --- |

„1.

helyesen:

| „1. | A cím helyébe »A Tanács 2012/389/KKBP határozata (2016. július 16.) a szomáliai kapacitásépítést célzó misszióról (EUCAP Szomália)« szöveg lép és a szövegben végig az »EUCAP NESTOR« elnevezés helyébe az »EUCAP Szomália« elnevezés lép.” |
| --- | --- |

„1.

---