# Eiropas Savienības L 39/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.039.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 39 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 9. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.039.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 39

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 9. februāris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 98/2013 (2013. gada 15. janvāris) par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 99/2013 (2013. gada 15. janvāris) par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam (
  2
  ) | 12 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 100/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (
  1
  ) | 30 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 98/2013 (2013. gada 15. janvāris) par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 99/2013 (2013. gada 15. janvāris) par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam (
  2
  )

2

12

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 100/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici

2

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 9.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 39/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 98/2013

(2013. gada 15. janvāris)

par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Noteiktas vielas un maisījumi ir sprāgstvielu prekursori un var tikt ļaunprātīgi izmantoti nelikumīgai sprāgstvielu pagatavošanai. Eiropas Savienības rīcības plānā, kā uzlabot sprāgstvielu drošību, kuru Padome pieņēma 2008. gada 18. aprīlī, Komisija tika aicināta izveidot pastāvīgu komiteju prekursoru jomā, lai apsvērtu pasākumus un sagatavotu ieteikumus par tirgū pieejamo sprāgstvielu prekursoru regulējumu, ņemot vērā to izmaksu un ieguvumu aspektus. |
| --- | --- |

(1)

Noteiktas vielas un maisījumi ir sprāgstvielu prekursori un var tikt ļaunprātīgi izmantoti nelikumīgai sprāgstvielu pagatavošanai. Eiropas Savienības rīcības plānā, kā uzlabot sprāgstvielu drošību, kuru Padome pieņēma 2008. gada 18. aprīlī, Komisija tika aicināta izveidot pastāvīgu komiteju prekursoru jomā, lai apsvērtu pasākumus un sagatavotu ieteikumus par tirgū pieejamo sprāgstvielu prekursoru regulējumu, ņemot vērā to izmaksu un ieguvumu aspektus.

| (2) | Pastāvīgā komiteja prekursoru jomā, kuru Komisija izveidoja 2008. gadā, identificēja dažādus sprāgstvielu prekursorus, par kuriem ir aizdomas, ka tos varētu izmantot teroristu uzbrukumu veikšanai, un ieteica attiecīgi rīkoties Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Pastāvīgā komiteja prekursoru jomā, kuru Komisija izveidoja 2008. gadā, identificēja dažādus sprāgstvielu prekursorus, par kuriem ir aizdomas, ka tos varētu izmantot teroristu uzbrukumu veikšanai, un ieteica attiecīgi rīkoties Savienības līmenī.

| (3) | Dažas dalībvalstis jau ir pieņēmušas normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz to, kā konkrēti sprāgstvielu prekursori tiek laisti tirgū, darīti pieejami un turēti īpašumā. |
| --- | --- |

(3)

Dažas dalībvalstis jau ir pieņēmušas normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz to, kā konkrēti sprāgstvielu prekursori tiek laisti tirgū, darīti pieejami un turēti īpašumā.

| (4) | Minētie normatīvie un administratīvie akti, kas ir atšķirīgi un var radīt šķēršļus tirdzniecībai Savienībā, būtu jāsaskaņo, lai uzlabotu ķīmisko vielu un maisījumu brīvu apriti iekšējā tirgū un pēc iespējas novērstu konkurences kropļojumus, vienlaicīgi nodrošinot plašas sabiedrības drošības aizsardzības augstu līmeni. Citi noteikumi attiecībā uz konkrētām vielām, uz kurām attiecas šī regula, ir izklāstīti arī valstu un Savienības līmenī attiecībā uz darba ņēmēju drošību un vides aizsardzību. Minētos citus noteikumus neietekmē šī regula. |
| --- | --- |

(4)

Minētie normatīvie un administratīvie akti, kas ir atšķirīgi un var radīt šķēršļus tirdzniecībai Savienībā, būtu jāsaskaņo, lai uzlabotu ķīmisko vielu un maisījumu brīvu apriti iekšējā tirgū un pēc iespējas novērstu konkurences kropļojumus, vienlaicīgi nodrošinot plašas sabiedrības drošības aizsardzības augstu līmeni. Citi noteikumi attiecībā uz konkrētām vielām, uz kurām attiecas šī regula, ir izklāstīti arī valstu un Savienības līmenī attiecībā uz darba ņēmēju drošību un vides aizsardzību. Minētos citus noteikumus neietekmē šī regula.

| (5) | Lai nodrošinātu pēc iespējas augstāku vienlīdzīguma pakāpi ekonomikas dalībniekiem, vispiemērotākais juridiskais instruments sprāgstvielu prekursoru tirdzniecības un lietošanas regulēšanai ir regula. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu pēc iespējas augstāku vienlīdzīguma pakāpi ekonomikas dalībniekiem, vispiemērotākais juridiskais instruments sprāgstvielu prekursoru tirdzniecības un lietošanas regulēšanai ir regula.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (3) noteikts, ka vielas un maisījumi, kas klasificēti kā bīstami, pirms laišanas tirgū ir pareizi jāmarķē. Tajā noteikts arī, ka ekonomikas dalībnieki, tostarp mazumtirgotāji, vai nu paši klasificē un marķē šādas vielas, vai arī izmanto klasifikāciju, ko sagatavojis kāds no iepriekšējā piegādes ķēdes posma dalībniekiem. Tādēļ ir piemēroti šajā regulā paredzēt, ka visi ekonomikas dalībnieki, tostarp mazumtirgotāji, kuri ar šo regulu ierobežotas vielas dara pieejamas plašai sabiedrībai, nodrošina, lai uz iepakojuma būtu norādīts, ka attiecīgās vielas vai maisījuma iegādei, turēšanai īpašumā vai lietošanai, ko veic plašas sabiedrības locekļi, piemēro ierobežojumus. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (3) noteikts, ka vielas un maisījumi, kas klasificēti kā bīstami, pirms laišanas tirgū ir pareizi jāmarķē. Tajā noteikts arī, ka ekonomikas dalībnieki, tostarp mazumtirgotāji, vai nu paši klasificē un marķē šādas vielas, vai arī izmanto klasifikāciju, ko sagatavojis kāds no iepriekšējā piegādes ķēdes posma dalībniekiem. Tādēļ ir piemēroti šajā regulā paredzēt, ka visi ekonomikas dalībnieki, tostarp mazumtirgotāji, kuri ar šo regulu ierobežotas vielas dara pieejamas plašai sabiedrībai, nodrošina, lai uz iepakojuma būtu norādīts, ka attiecīgās vielas vai maisījuma iegādei, turēšanai īpašumā vai lietošanai, ko veic plašas sabiedrības locekļi, piemēro ierobežojumus.

| (7) | Lai valsts līmenī panāktu tādu aizsardzību pret sprāgstvielu prekursoru nelikumīgu lietošanu, kas būtu līdzvērtīga vai augstāka, nekā šajā regulā paredzēts sasniegt Savienības līmenī, dažās dalībvalstīs jau ir spēkā normatīvie un administratīvie akti attiecībā uz dažām vielām, par kurām ir aizdomas par nelikumīgu pielietojumu. Dažas no minētajām vielām jau ir iekļautas šajā regulā, bet citām varētu nākotnē piemērot ierobežojumus Savienības līmenī. Tā kā samazināt aizsardzību ar pasākumiem Savienības līmenī būtu pretrunā šīs regulas mērķiem, ir lietderīgi paredzēt mehānismu, kas ļautu šādiem valstu pasākumiem palikt spēkā (drošības klauzula). |
| --- | --- |

(7)

Lai valsts līmenī panāktu tādu aizsardzību pret sprāgstvielu prekursoru nelikumīgu lietošanu, kas būtu līdzvērtīga vai augstāka, nekā šajā regulā paredzēts sasniegt Savienības līmenī, dažās dalībvalstīs jau ir spēkā normatīvie un administratīvie akti attiecībā uz dažām vielām, par kurām ir aizdomas par nelikumīgu pielietojumu. Dažas no minētajām vielām jau ir iekļautas šajā regulā, bet citām varētu nākotnē piemērot ierobežojumus Savienības līmenī. Tā kā samazināt aizsardzību ar pasākumiem Savienības līmenī būtu pretrunā šīs regulas mērķiem, ir lietderīgi paredzēt mehānismu, kas ļautu šādiem valstu pasākumiem palikt spēkā (drošības klauzula).

| (8) | Būtu jāapgrūtina sprāgstvielu nelikumīga izgatavošana, konkrētiem sprāgstvielu prekursoriem nosakot vielu koncentrācijas robežvērtības. Kamēr minētās robežvērtības nav sasniegtas, tiek nodrošināta brīva sprāgstvielu prekursoru aprite, ņemot vērā drošības mehānismu, bet virs šīm robežvērtībām plašas sabiedrības piekļuve sprāgstvielu prekursoriem būtu jāierobežo. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāapgrūtina sprāgstvielu nelikumīga izgatavošana, konkrētiem sprāgstvielu prekursoriem nosakot vielu koncentrācijas robežvērtības. Kamēr minētās robežvērtības nav sasniegtas, tiek nodrošināta brīva sprāgstvielu prekursoru aprite, ņemot vērā drošības mehānismu, bet virs šīm robežvērtībām plašas sabiedrības piekļuve sprāgstvielu prekursoriem būtu jāierobežo.

| (9) | Plašas sabiedrības locekļiem tādēļ nevajadzētu būt iespējai iegādāties, ievest, turēt īpašumā vai lietot sprāgstvielu prekursorus virs robežvērtībām. Tomēr ir lietderīgi nodrošināt plašas sabiedrības locekļiem iespēju iegādāties, ievest, turēt īpašumā vai lietot šādus sprāgstvielu prekursorus likumīgiem mērķiem vienīgi, ja viņiem ir atļauja to darīt. |
| --- | --- |

(9)

Plašas sabiedrības locekļiem tādēļ nevajadzētu būt iespējai iegādāties, ievest, turēt īpašumā vai lietot sprāgstvielu prekursorus virs robežvērtībām. Tomēr ir lietderīgi nodrošināt plašas sabiedrības locekļiem iespēju iegādāties, ievest, turēt īpašumā vai lietot šādus sprāgstvielu prekursorus likumīgiem mērķiem vienīgi, ja viņiem ir atļauja to darīt.

| (10) | Turklāt, ņemot vērā to, ka dažās dalībvalstīs jau pastāv labi izveidotas reģistrācijas sistēmas, kuras izmanto, lai kontrolētu to, kā tirgū tiek darītas pieejamas dažas vai visas ar šo regulu ierobežotas vielas, kuras nedrīkst darīt pieejamas plašas sabiedrības locekļiem, ir lietderīgi šajā regulā noteikt reģistrācijas sistēmu, kas būtu piemērojama dažām vai visām minētajām vielām. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt, ņemot vērā to, ka dažās dalībvalstīs jau pastāv labi izveidotas reģistrācijas sistēmas, kuras izmanto, lai kontrolētu to, kā tirgū tiek darītas pieejamas dažas vai visas ar šo regulu ierobežotas vielas, kuras nedrīkst darīt pieejamas plašas sabiedrības locekļiem, ir lietderīgi šajā regulā noteikt reģistrācijas sistēmu, kas būtu piemērojama dažām vai visām minētajām vielām.

| (11) | Plašas sabiedrības locekļi likumīgos nolūkos plaši izmanto ūdeņraža peroksīdu, nitrometānu un slāpekļskābi. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sniegt piekļuvi minētajām vielām noteiktās koncentrāciju robežās, licencēšanas sistēmas vietā piemērojot reģistrācijas sistēmu saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(11)

Plašas sabiedrības locekļi likumīgos nolūkos plaši izmanto ūdeņraža peroksīdu, nitrometānu un slāpekļskābi. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai sniegt piekļuvi minētajām vielām noteiktās koncentrāciju robežās, licencēšanas sistēmas vietā piemērojot reģistrācijas sistēmu saskaņā ar šo regulu.

| (12) | Ņemot vērā šīs regulas ļoti specifisko priekšmetu, tās mērķi var sasniegt, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, taču atstājot dalībvalstīm elastību izvēlēties, vai saskaņā ar šo regulu plašas sabiedrības locekļiem piešķirt ierobežotu piekļuvi. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā šīs regulas ļoti specifisko priekšmetu, tās mērķi var sasniegt, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, taču atstājot dalībvalstīm elastību izvēlēties, vai saskaņā ar šo regulu plašas sabiedrības locekļiem piešķirt ierobežotu piekļuvi.

| (13) | Lai turpinātu likumīgos sabiedrības drošības mērķus, vienlaikus nodrošinot pēc iespējas mazākus traucējumus pareizai iekšējā tirgus darbībai, ir lietderīgi ieviest licencēšanas sistēmu, saskaņā ar kuru plašas sabiedrības loceklis, kurš ir iegādājies ar šo regulu ierobežotu vielu, kuru nedrīkst darīt pieejamu plašas sabiedrības locekļiem, vai šādu vielu saturošu maisījumu vai vielu koncentrācijā, kas pārsniedz robežvērtību, drīkstētu to no citas dalībvalsts vai trešās valsts ievest dalībvalstī, kas atļauj piekļuvi minētajai vielai saskaņā ar kādu no šajā regulā izklāstītajām sistēmām. |
| --- | --- |

(13)

Lai turpinātu likumīgos sabiedrības drošības mērķus, vienlaikus nodrošinot pēc iespējas mazākus traucējumus pareizai iekšējā tirgus darbībai, ir lietderīgi ieviest licencēšanas sistēmu, saskaņā ar kuru plašas sabiedrības loceklis, kurš ir iegādājies ar šo regulu ierobežotu vielu, kuru nedrīkst darīt pieejamu plašas sabiedrības locekļiem, vai šādu vielu saturošu maisījumu vai vielu koncentrācijā, kas pārsniedz robežvērtību, drīkstētu to no citas dalībvalsts vai trešās valsts ievest dalībvalstī, kas atļauj piekļuvi minētajai vielai saskaņā ar kādu no šajā regulā izklāstītajām sistēmām.

| (14) | Lai efektīvi īstenotu noteikumus par sprāgstvielu prekursoru ievešanu, dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt, ka ārvalstu ceļotāji tiek informēti par ierobežojumiem, kas piemērojami tādu ar šo regulu ierobežotu vielu ievešanai, kuras nedrīkst darīt pieejamas plašas sabiedrības locekļiem. Tā paša iemesla dēļ dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt arī to, lai plašai sabiedrībai būtu paziņots par to, ka minētie ierobežojumi attiecas arī uz maza apjoma sūtījumiem privātpersonām un sūtījumiem, ko attālināti pasūtījuši galapatērētāji. |
| --- | --- |

(14)

Lai efektīvi īstenotu noteikumus par sprāgstvielu prekursoru ievešanu, dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt, ka ārvalstu ceļotāji tiek informēti par ierobežojumiem, kas piemērojami tādu ar šo regulu ierobežotu vielu ievešanai, kuras nedrīkst darīt pieejamas plašas sabiedrības locekļiem. Tā paša iemesla dēļ dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt arī to, lai plašai sabiedrībai būtu paziņots par to, ka minētie ierobežojumi attiecas arī uz maza apjoma sūtījumiem privātpersonām un sūtījumiem, ko attālināti pasūtījuši galapatērētāji.

| (15) | Informācija, ko dalībvalstis sniedz nozarei, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), varētu būt vērtīgs līdzeklis, ar ko veicināt šīs regulas noteikumu ievērošanu, ņemot vērā to, cik būtiski ir samazināt administratīvo slogu MVU. |
| --- | --- |

(15)

Informācija, ko dalībvalstis sniedz nozarei, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), varētu būt vērtīgs līdzeklis, ar ko veicināt šīs regulas noteikumu ievērošanu, ņemot vērā to, cik būtiski ir samazināt administratīvo slogu MVU.

| (16) | Tā kā būtu nesamērīgi aizliegt sprāgstvielu prekursorus lietot profesionālās darbībās, ierobežojumi, kas saistīti ar sprāgstvielu prekursoru darīšanu pieejamus tirgū, ievešanu, turēšanu īpašumā un lietošanu, būtu jāattiecina vienīgi uz plašu sabiedrību. Tomēr, ņemot vērā šīs regulas vispārējos mērķus, ir lietderīgi paredzēt ziņošanas mehānismu, kas aptvertu gan profesionālus lietotājus visā piegādes ķēdē, gan plašas sabiedrības locekļus, kas iesaistīti darījumos, kuri savas būtības vai apjoma dēļ uzskatāmi par aizdomīgiem. Lai sasniegtu minēto mērķi, dalībvalstīm būtu jāizveido valsts kontaktpunkti ziņošanai par aizdomīgiem darījumiem. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā būtu nesamērīgi aizliegt sprāgstvielu prekursorus lietot profesionālās darbībās, ierobežojumi, kas saistīti ar sprāgstvielu prekursoru darīšanu pieejamus tirgū, ievešanu, turēšanu īpašumā un lietošanu, būtu jāattiecina vienīgi uz plašu sabiedrību. Tomēr, ņemot vērā šīs regulas vispārējos mērķus, ir lietderīgi paredzēt ziņošanas mehānismu, kas aptvertu gan profesionālus lietotājus visā piegādes ķēdē, gan plašas sabiedrības locekļus, kas iesaistīti darījumos, kuri savas būtības vai apjoma dēļ uzskatāmi par aizdomīgiem. Lai sasniegtu minēto mērķi, dalībvalstīm būtu jāizveido valsts kontaktpunkti ziņošanai par aizdomīgiem darījumiem.

| (17) | Dažādus darījumus attiecībā uz sprāgstvielu prekursoriem varētu uzskatīt par aizdomīgiem un tādēļ ziņojamiem. Tādi ir, piemēram, gadījumi kad iespējamais klients (profesionālis vai neprofesionālis) šķietami nav pārliecināts par paredzēto lietojumu, šķietami nepārzina paredzēto lietojumu vai nespēj to ticami izskaidrot, gatavojas pirkt neparastu daudzumu vielu vai vielas neparastās koncentrācijās vai kombinācijās, nevēlas uzrādīt personu vai dzīvesvietu apliecinošus dokumentus vai uzstāj, ka izmantos neparastus samaksas paņēmienus, tostarp lielus skaidras naudas daudzumus. Ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt iespējai paturēt tiesības atteikt šādu darījumu. |
| --- | --- |

(17)

Dažādus darījumus attiecībā uz sprāgstvielu prekursoriem varētu uzskatīt par aizdomīgiem un tādēļ ziņojamiem. Tādi ir, piemēram, gadījumi kad iespējamais klients (profesionālis vai neprofesionālis) šķietami nav pārliecināts par paredzēto lietojumu, šķietami nepārzina paredzēto lietojumu vai nespēj to ticami izskaidrot, gatavojas pirkt neparastu daudzumu vielu vai vielas neparastās koncentrācijās vai kombinācijās, nevēlas uzrādīt personu vai dzīvesvietu apliecinošus dokumentus vai uzstāj, ka izmantos neparastus samaksas paņēmienus, tostarp lielus skaidras naudas daudzumus. Ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt iespējai paturēt tiesības atteikt šādu darījumu.

| (18) | Lai sasniegtu šīs regulas vispārējos mērķus, kompetentās iestādes tiek mudinātas informēt attiecīgo valsts kontaktpunktu par katru gadījumu, kad tā atteikusi licences pieteikumu, ja šāds atteikums ir balstīts uz pamatotām šaubām par paredzētās lietošanas likumību vai lietotāja nodomiem. Tāpat kompetentās iestādes tiek mudinātas informēt valsts kontaktpunktu par katru licences apturēšanas vai atsaukšanas gadījumu. |
| --- | --- |

(18)

Lai sasniegtu šīs regulas vispārējos mērķus, kompetentās iestādes tiek mudinātas informēt attiecīgo valsts kontaktpunktu par katru gadījumu, kad tā atteikusi licences pieteikumu, ja šāds atteikums ir balstīts uz pamatotām šaubām par paredzētās lietošanas likumību vai lietotāja nodomiem. Tāpat kompetentās iestādes tiek mudinātas informēt valsts kontaktpunktu par katru licences apturēšanas vai atsaukšanas gadījumu.

| (19) | Lai novērstu un atklātu sprāgstvielu prekursoru iespējamu nelikumīgu lietošanu, ir vēlams, lai valsts kontaktpunkts dokumentētu ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem un lai kompetentās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus konkrēto apstākļu izmeklēšanai, tostarp pārbaudītu to, vai aizdomīgā darījumā iesaistīta profesionāla lietotāja veiktās atbilstīgās ekonomiskās darbības ir patiesas. |
| --- | --- |

(19)

Lai novērstu un atklātu sprāgstvielu prekursoru iespējamu nelikumīgu lietošanu, ir vēlams, lai valsts kontaktpunkts dokumentētu ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem un lai kompetentās iestādes veiktu vajadzīgos pasākumus konkrēto apstākļu izmeklēšanai, tostarp pārbaudītu to, vai aizdomīgā darījumā iesaistīta profesionāla lietotāja veiktās atbilstīgās ekonomiskās darbības ir patiesas.

| (20) | Ja iespējams, būtu jānosaka koncentrācijas robežvērtības, kuras pārsniedzot piekļuve konkrētiem sprāgstvielu prekursoriem ir ierobežota, savukārt attiecībā uz konkrētiem citiem sprāgstvielu prekursoriem būtu jāparedz vienīgi ziņošana par aizdomīgiem darījumiem. Kritēriji, pēc kuriem nosaka, kuri pasākumi būtu jāpiemēro kuriem sprāgstvielu prekursoriem, ietver apdraudējuma pakāpi, kas saistīts ar attiecīgo sprāgstvielu prekursoru, attiecīgā sprāgstvielu prekursora tirdzniecības apjomu, kā arī iespēju noteikt koncentrācijas pakāpi, kuru nepārsniedzot sprāgstvielu prekursoru joprojām varētu izmantot likumīgiem mērķiem, kuriem tas ir darīts pieejams. Minētajiem kritērijiem būtu jānosaka arī turpmākās darbības, kas var tikt veiktas attiecībā uz sprāgstvielu prekursoriem, kas patlaban nav iekļauti šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(20)

Ja iespējams, būtu jānosaka koncentrācijas robežvērtības, kuras pārsniedzot piekļuve konkrētiem sprāgstvielu prekursoriem ir ierobežota, savukārt attiecībā uz konkrētiem citiem sprāgstvielu prekursoriem būtu jāparedz vienīgi ziņošana par aizdomīgiem darījumiem. Kritēriji, pēc kuriem nosaka, kuri pasākumi būtu jāpiemēro kuriem sprāgstvielu prekursoriem, ietver apdraudējuma pakāpi, kas saistīts ar attiecīgo sprāgstvielu prekursoru, attiecīgā sprāgstvielu prekursora tirdzniecības apjomu, kā arī iespēju noteikt koncentrācijas pakāpi, kuru nepārsniedzot sprāgstvielu prekursoru joprojām varētu izmantot likumīgiem mērķiem, kuriem tas ir darīts pieejams. Minētajiem kritērijiem būtu jānosaka arī turpmākās darbības, kas var tikt veiktas attiecībā uz sprāgstvielu prekursoriem, kas patlaban nav iekļauti šīs regulas darbības jomā.

| (21) | Heksamīna koncentrācijas robežvērtību noteikšana kurināmā tabletēs tehniski nav iespējama. Turklāt pastāv daudzi likumīgi sērskābes, acetona, kālija nitrāta, nātrija nitrāta, kalcija nitrāta un kalcija-amonija nitrāta lietojumi. Savienības mēroga noteikumi par ierobežojumiem attiecībā uz minēto vielu tirdzniecību plašai sabiedrībai izraisītu nesamērīgi lielas administratīvas izmaksas un īstenošanas izmaksas patērētājiem, valsts iestādēm un uzņēmumiem. Tomēr, ņemot vērā šīs regulas mērķus, būtu jāpieņem pasākumi, lai vienkāršotu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem ar heksamīna kurināmā tabletēm un citiem minētajiem sprāgstvielu prekursoriem, kuriem nav piemērotu un drošu alternatīvu. |
| --- | --- |

(21)

Heksamīna koncentrācijas robežvērtību noteikšana kurināmā tabletēs tehniski nav iespējama. Turklāt pastāv daudzi likumīgi sērskābes, acetona, kālija nitrāta, nātrija nitrāta, kalcija nitrāta un kalcija-amonija nitrāta lietojumi. Savienības mēroga noteikumi par ierobežojumiem attiecībā uz minēto vielu tirdzniecību plašai sabiedrībai izraisītu nesamērīgi lielas administratīvas izmaksas un īstenošanas izmaksas patērētājiem, valsts iestādēm un uzņēmumiem. Tomēr, ņemot vērā šīs regulas mērķus, būtu jāpieņem pasākumi, lai vienkāršotu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem ar heksamīna kurināmā tabletēm un citiem minētajiem sprāgstvielu prekursoriem, kuriem nav piemērotu un drošu alternatīvu.

| (22) | Sprāgstvielu prekursoru zādzības ir līdzeklis, kā iegūt izejvielas sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka ir jāziņo par nozīmīgām zādzībām un pazušanas gadījumiem attiecībā uz vielām, uz kurām attiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu. Lai atvieglinātu nodarījumu izdarītāju meklēšanu un lai brīdinātu citu dalībvalstu kompetentās iestādes par iespējamiem draudiem, valstu kontaktpunkti tiek mudināti, kad tas ir lietderīgi, izmantot Eiropolā izveidoto agrīnās brīdināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

(22)

Sprāgstvielu prekursoru zādzības ir līdzeklis, kā iegūt izejvielas sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, ka ir jāziņo par nozīmīgām zādzībām un pazušanas gadījumiem attiecībā uz vielām, uz kurām attiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu. Lai atvieglinātu nodarījumu izdarītāju meklēšanu un lai brīdinātu citu dalībvalstu kompetentās iestādes par iespējamiem draudiem, valstu kontaktpunkti tiek mudināti, kad tas ir lietderīgi, izmantot Eiropolā izveidoto agrīnās brīdināšanas sistēmu.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sankcijām, kādas ir piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sankcijām, kādas ir piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

| (24) | Saskaņā ar XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (4), amonija nitrāta, ko iespējams ļaunprātīgi izmantot kā sprāgstvielu prekursoru, piegāde plašas sabiedrības locekļiem ir aizliegta. Taču amonija nitrāta piegāde konkrētiem profesionāliem lietotājiem, jo īpaši lauksaimniekiem, ir atļauta. Tādēļ uz minēto piegādi būtu jāattiecina šajā regulā ieviestais ziņošanas mehānisms attiecībā uz aizdomīgiem darījumiem, jo Regulā (EK) Nr. 1907/2006 nav noteikta līdzvērtīga prasība. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar XVII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (4), amonija nitrāta, ko iespējams ļaunprātīgi izmantot kā sprāgstvielu prekursoru, piegāde plašas sabiedrības locekļiem ir aizliegta. Taču amonija nitrāta piegāde konkrētiem profesionāliem lietotājiem, jo īpaši lauksaimniekiem, ir atļauta. Tādēļ uz minēto piegādi būtu jāattiecina šajā regulā ieviestais ziņošanas mehānisms attiecībā uz aizdomīgiem darījumiem, jo Regulā (EK) Nr. 1907/2006 nav noteikta līdzvērtīga prasība.

| (25) | Šajā regulā tiek prasīta personas datu apstrāde un to tālāka atklāšana trešām personām aizdomīgu darījumu gadījumā. Minētā apstrāde un atklāšana nozīmē būtisku iejaukšanos pamattiesībās uz privātās dzīves neaizskaramību un tiesībās uz personas datu aizsardzību. Personas datu apstrādi, ko veic saskaņā ar šo regulu, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5). Attiecīgi būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi aizsargātas pamattiesības uz personas datu aizsardzību personām, kuru dati tiek apstrādāti, piemērojot šo regulu. Jo īpaši tāda personas datu apstrāde, kas ir saistīta ar licences piešķiršanu, darījuma reģistrāciju un aizdomīgu darījumu ziņošanu, būtu jāveic saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, tostarp attiecībā uz vispārīgiem datu aizsardzības principiem – datu apjoma samazināšana, ierobežojums saistībā ar nolūku, proporcionalitāte un nepieciešamība –, kā arī prasību pienācīgi ievērot datu subjekta tiesības piekļūt saviem datiem, tos labot un dzēst. |
| --- | --- |

(25)

Šajā regulā tiek prasīta personas datu apstrāde un to tālāka atklāšana trešām personām aizdomīgu darījumu gadījumā. Minētā apstrāde un atklāšana nozīmē būtisku iejaukšanos pamattiesībās uz privātās dzīves neaizskaramību un tiesībās uz personas datu aizsardzību. Personas datu apstrādi, ko veic saskaņā ar šo regulu, reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5). Attiecīgi būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi aizsargātas pamattiesības uz personas datu aizsardzību personām, kuru dati tiek apstrādāti, piemērojot šo regulu. Jo īpaši tāda personas datu apstrāde, kas ir saistīta ar licences piešķiršanu, darījuma reģistrāciju un aizdomīgu darījumu ziņošanu, būtu jāveic saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, tostarp attiecībā uz vispārīgiem datu aizsardzības principiem – datu apjoma samazināšana, ierobežojums saistībā ar nolūku, proporcionalitāte un nepieciešamība –, kā arī prasību pienācīgi ievērot datu subjekta tiesības piekļūt saviem datiem, tos labot un dzēst.

| (26) | Vielas, ko teroristi un citi noziedznieki izvēlas nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai, var ātri mainīties. Tādēļ vajadzētu būt iespējai šajā regulā paredzēto režīmu attiecināt arī uz citām vielām, attiecīgā gadījumā steidzamības kārtā. |
| --- | --- |

(26)

Vielas, ko teroristi un citi noziedznieki izvēlas nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai, var ātri mainīties. Tādēļ vajadzētu būt iespējai šajā regulā paredzēto režīmu attiecināt arī uz citām vielām, attiecīgā gadījumā steidzamības kārtā.

| (27) | Lai pielāgotos izmaiņām vielu ļaunprātīgā izmantošanā par sprāgstvielu prekursoriem un pamatojoties uz to, ka tiek veiktas pienācīgas konsultācijas ar attiecīgām iesaistītajām personām, lai ņemtu vērā iespējami būtisku ietekmi uz ekonomikas dalībniekiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai tā grozītu koncentrācijas robežvērtības, virs kurām konkrētas saskaņā ar šo regulu ierobežotas vielas nedrīkst darīt pieejamas plašai sabiedrībai, un uzskaitītu papildu vielas, par kuru aizdomīgiem darījumiem ir jāziņo. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(27)

Lai pielāgotos izmaiņām vielu ļaunprātīgā izmantošanā par sprāgstvielu prekursoriem un pamatojoties uz to, ka tiek veiktas pienācīgas konsultācijas ar attiecīgām iesaistītajām personām, lai ņemtu vērā iespējami būtisku ietekmi uz ekonomikas dalībniekiem, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai tā grozītu koncentrācijas robežvērtības, virs kurām konkrētas saskaņā ar šo regulu ierobežotas vielas nedrīkst darīt pieejamas plašai sabiedrībai, un uzskaitītu papildu vielas, par kuru aizdomīgiem darījumiem ir jāziņo. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (28) | Komisijai būtu pastāvīgi jāpārskata to vielu saraksts, kuras nedrīkst darīt pieejamas plašai sabiedrībai, pārsniedzot noteiktas koncentrācijas robežvērtības, un to vielu saraksts, par kuru aizdomīgiem darījumiem ir jāziņo. Komisijai pamatotos gadījumos un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru būtu jāsagatavo tiesību aktu priekšlikumi attiecībā uz jaunu ierakstu iekļaušanu pirmajā minētajā sarakstā vai ierakstu svītrošanu no tā, vai par ierakstu svītrošanu no pēdējā minētā saraksta, lai pielāgotos tendencēm vielu ļaunprātīgā izmantošanā par sprāgstvielu prekursoriem. |
| --- | --- |

(28)

Komisijai būtu pastāvīgi jāpārskata to vielu saraksts, kuras nedrīkst darīt pieejamas plašai sabiedrībai, pārsniedzot noteiktas koncentrācijas robežvērtības, un to vielu saraksts, par kuru aizdomīgiem darījumiem ir jāziņo. Komisijai pamatotos gadījumos un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru būtu jāsagatavo tiesību aktu priekšlikumi attiecībā uz jaunu ierakstu iekļaušanu pirmajā minētajā sarakstā vai ierakstu svītrošanu no tā, vai par ierakstu svītrošanu no pēdējā minētā saraksta, lai pielāgotos tendencēm vielu ļaunprātīgā izmantošanā par sprāgstvielu prekursoriem.

| (29) | Lai pievērstos tām vielām, kas vēl nav ierobežotas ar šo regulu, bet par kurām dalībvalstij ir pietiekams pamats uzskatīt, ka tās varētu izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, būtu jāievieš drošības klauzula, kurā būtu paredzēta atbilstīga Savienības procedūra. |
| --- | --- |

(29)

Lai pievērstos tām vielām, kas vēl nav ierobežotas ar šo regulu, bet par kurām dalībvalstij ir pietiekams pamats uzskatīt, ka tās varētu izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, būtu jāievieš drošības klauzula, kurā būtu paredzēta atbilstīga Savienības procedūra.

| (30) | Turklāt, ņemot vērā specifiskus apdraudējumus, kuriem paredzēts pievērsties šajā regulā, ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm konkrētos apstākļos pieņemt drošības pasākumus, tostarp attiecībā uz tām vielām, uz kurām jau attiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt, ņemot vērā specifiskus apdraudējumus, kuriem paredzēts pievērsties šajā regulā, ir lietderīgi atļaut dalībvalstīm konkrētos apstākļos pieņemt drošības pasākumus, tostarp attiecībā uz tām vielām, uz kurām jau attiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu.

| (31) | Ņemot vērā šajā regulā izvirzītās prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai un dalībvalstīm, nebūtu lietderīgi šādus jaunus drošības pasākumus saistīt ar režīmu, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (6), neatkarīgi no tā, vai minētie pasākumi attiektos uz vielām, uz kurām jau attiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu, vai vielām, kas ar šo regulu nav ierobežotas. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā šajā regulā izvirzītās prasības attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai un dalībvalstīm, nebūtu lietderīgi šādus jaunus drošības pasākumus saistīt ar režīmu, kas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (6), neatkarīgi no tā, vai minētie pasākumi attiektos uz vielām, uz kurām jau attiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu, vai vielām, kas ar šo regulu nav ierobežotas.

| (32) | Ņemot vērā šīs regulas mērķus un ietekmi, kāda tai var būt uz pilsoņu drošību un iekšējo tirgu, Komisijai, ievērojot nepārtrauktās diskusijas Pastāvīgajā komitejā prekursoru jomā, vajadzētu iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā būtu aplūkotas jebkādas problēmas, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, no vēlamības un iespējamības paplašināt tās piemērošanas jomu, gan attiecībā uz profesionālu lietotāju iekļaušanu, gan attiecībā uz tādu vielu pazušanas un zādzības gadījumu iekļaušanu noteikumos par aizdomīgu darījumu ziņošanu, kuras, lai arī uz tām neattiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu, ir noteiktas kā tādas, kuras ir bijušas izmantotas nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai (neuzskaitītie sprāgstvielu prekursori). Turklāt, ņemot vērā dalībvalstu gūto pieredzi un apsverot izmaksas un ieguvumus, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums, kurā izskatītu vēlamību un iespējamību vairāk pastiprināt un saskaņot sistēmu, ņemot vērā draudus sabiedrības drošībai. Veicot pārskatīšanu, Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz ziņojums par iespējām pārcelt ar amonija nitrātu saistītos noteikumus no Regulas (EK) Nr. 1907/2006 uz šo regulu. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā šīs regulas mērķus un ietekmi, kāda tai var būt uz pilsoņu drošību un iekšējo tirgu, Komisijai, ievērojot nepārtrauktās diskusijas Pastāvīgajā komitejā prekursoru jomā, vajadzētu iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā būtu aplūkotas jebkādas problēmas, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, no vēlamības un iespējamības paplašināt tās piemērošanas jomu, gan attiecībā uz profesionālu lietotāju iekļaušanu, gan attiecībā uz tādu vielu pazušanas un zādzības gadījumu iekļaušanu noteikumos par aizdomīgu darījumu ziņošanu, kuras, lai arī uz tām neattiecas pasākumi saskaņā ar šo regulu, ir noteiktas kā tādas, kuras ir bijušas izmantotas nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai (neuzskaitītie sprāgstvielu prekursori). Turklāt, ņemot vērā dalībvalstu gūto pieredzi un apsverot izmaksas un ieguvumus, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums, kurā izskatītu vēlamību un iespējamību vairāk pastiprināt un saskaņot sistēmu, ņemot vērā draudus sabiedrības drošībai. Veicot pārskatīšanu, Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz ziņojums par iespējām pārcelt ar amonija nitrātu saistītos noteikumus no Regulas (EK) Nr. 1907/2006 uz šo regulu.

| (33) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ierobežot plašas sabiedrības piekļuvi sprāgstvielu prekursoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka ierobežojuma mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, ierobežot plašas sabiedrības piekļuvi sprāgstvielu prekursoriem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka ierobežojuma mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (34) | Atbilstīgi 28. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7) Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir sniedzis atzinumu (8). |
| --- | --- |

(34)

Atbilstīgi 28. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7) Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir sniedzis atzinumu (8).

| (35) | Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, sevišķi – personas datu aizsardzība, brīvība veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu un diskriminācijas aizlieguma princips. Dalībvalstīm šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, |
| --- | --- |

(35)

Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, sevišķi – personas datu aizsardzība, brīvība veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu un diskriminācijas aizlieguma princips. Dalībvalstīm šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido saskaņotus noteikumus par to, kā darīt pieejamas, ievest, turēt īpašumā, lietot un izmantot Savienībā tādas vielas vai maisījumus, ko varētu ļaunprātīgi izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, nolūkā ierobežot to pieejamību plašai sabiedrībai un nodrošināt atbilstīgu aizdomīgu darījumu ziņošanu visā piegādes ķēdē.

Šī regula neskar citus – stingrākus – Savienības tiesību aktu noteikumus attiecībā uz pielikumos uzskaitītajām vielām.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro vielām, kas uzskaitītas pielikumos, un tās saturošiem maisījumiem un vielām.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | izstrādājumiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

izstrādājumiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punktā;

| b) | pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/23/EK (2007. gada 23. maijs) par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (9) 2. panta 1. punktā, pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus saskaņā ar valsts tiesību aktiem paredzēts nekomerciāli izmantot bruņotajos spēkos, tiesībaizsardzības iestādēs vai ugunsdzēsības dienestā, pirotehniskajam aprīkojumam, uz kuru attiecas Padomes Direktīvas 96/98/EK (1996. gada 20. decembris) par kuģu aprīkojumu (10) darbības joma, pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus paredzēts izmantot aviokosmiskajā rūpniecībā, vai kapselēm, kuras paredzētas rotaļlietām; |
| --- | --- |

b)

pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/23/EK (2007. gada 23. maijs) par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (9) 2. panta 1. punktā, pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus saskaņā ar valsts tiesību aktiem paredzēts nekomerciāli izmantot bruņotajos spēkos, tiesībaizsardzības iestādēs vai ugunsdzēsības dienestā, pirotehniskajam aprīkojumam, uz kuru attiecas Padomes Direktīvas 96/98/EK (1996. gada 20. decembris) par kuģu aprīkojumu (10) darbības joma, pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus paredzēts izmantot aviokosmiskajā rūpniecībā, vai kapselēm, kuras paredzētas rotaļlietām;

| c) | zālēm, kuras saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem likumīgi dara pieejamas plašas sabiedrības loceklim, pamatojoties uz ārsta recepti. |
| --- | --- |

c)

zālēm, kuras saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem likumīgi dara pieejamas plašas sabiedrības loceklim, pamatojoties uz ārsta recepti.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “viela” ir viela, Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

1)

“viela” ir viela, Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 1. punkta nozīmē;

| 2) | “maisījums” ir maisījums Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

2)

“maisījums” ir maisījums Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 2. punkta nozīmē;

| 3) | “izstrādājums” ir izstrādājums Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

3)

“izstrādājums” ir izstrādājums Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punkta nozīmē;

| 4) | “darīt pieejamu” ir jebkura piegāde – par maksu vai bez maksas; |
| --- | --- |

4)

“darīt pieejamu” ir jebkura piegāde – par maksu vai bez maksas;

| 5) | “ievešana” ir vielas ievešana dalībvalsts teritorijā no citas dalībvalsts vai no trešās valsts; |
| --- | --- |

5)

“ievešana” ir vielas ievešana dalībvalsts teritorijā no citas dalībvalsts vai no trešās valsts;

| 6) | “lietošana” ir jebkura vielas apstrāde, sagatavošana lietošanai, glabāšana, attīrīšana vai sajaukšana, tostarp izstrādājuma ražošana, vai jebkāda citāda izmantošana; |
| --- | --- |

6)

“lietošana” ir jebkura vielas apstrāde, sagatavošana lietošanai, glabāšana, attīrīšana vai sajaukšana, tostarp izstrādājuma ražošana, vai jebkāda citāda izmantošana;

| 7) | “plašas sabiedrības loceklis” ir jebkura fiziska persona, kas rīkojas tādos nolūkos, kas nav saistīti ar tās amatu, uzņēmējdarbību vai profesionālo darbību; |
| --- | --- |

7)

“plašas sabiedrības loceklis” ir jebkura fiziska persona, kas rīkojas tādos nolūkos, kas nav saistīti ar tās amatu, uzņēmējdarbību vai profesionālo darbību;

| 8) | “aizdomīgs darījums” ir jebkāds darījums, kas attiecas uz pielikumos uzskaitītajām vielām vai maisījumiem vai tos saturošām vielām, tostarp darījumi, kuros iesaistīti profesionāli lietotāji, ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka vielu vai maisījumu ir paredzēts izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai; |
| --- | --- |

8)

“aizdomīgs darījums” ir jebkāds darījums, kas attiecas uz pielikumos uzskaitītajām vielām vai maisījumiem vai tos saturošām vielām, tostarp darījumi, kuros iesaistīti profesionāli lietotāji, ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka vielu vai maisījumu ir paredzēts izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai;

| 9) | “ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai publiska struktūra vai šādu personu un/vai vienību grupa, kas tirgū piegādā ražojumus vai sniedz pakalpojumus; |
| --- | --- |

9)

“ekonomikas dalībnieks” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai publiska struktūra vai šādu personu un/vai vienību grupa, kas tirgū piegādā ražojumus vai sniedz pakalpojumus;

| 10) | “ierobežots sprāgstvielu prekursors” ir I pielikumā uzskaitītā viela, kuras koncentrācija pārsniedz tajā noteikto attiecīgo robežvērtību, tostarp maisījums vai cita viela, kurā uzskaitītā viela ir tādā koncentrācijā, kas pārsniedz attiecīgo robežvērtību. |
| --- | --- |

10)

“ierobežots sprāgstvielu prekursors” ir I pielikumā uzskaitītā viela, kuras koncentrācija pārsniedz tajā noteikto attiecīgo robežvērtību, tostarp maisījums vai cita viela, kurā uzskaitītā viela ir tādā koncentrācijā, kas pārsniedz attiecīgo robežvērtību.

4. pants

Darīšana par pieejamu, ievešana, turēšana īpašumā un lietošana

1.   Ierobežotus sprāgstvielu prekursorus nedara pieejamus plašas sabiedrības locekļiem, plašas sabiedrības locekļi tos neieved, netur īpašumā vai nelieto.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta dalībvalsts var saglabāt vai noteikt licencēšanas režīmu, ar kuru atļauj ierobežotus sprāgstvielu prekursorus darīt pieejamus plašas sabiedrības locekļiem, tiem tos turēt īpašumā vai lietot, ja plašas sabiedrības loceklis iegūst un pēc pieprasījuma uzrāda licenci to iegādei, turēšanai īpašumā vai lietošanai, ko saskaņā ar 7. pantu izsniegusi tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā minēto ierobežoto sprāgstvielu prekursoru gatavojas iegādāties, turēt īpašumā vai lietot.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta dalībvalsts var saglabāt vai noteikt reģistrācijas režīmu, ar kuru atļauj turpmāk uzskaitītos ierobežotos sprāgstvielu prekursorus darīt pieejamus plašas sabiedrības locekļiem, tiem tos turēt īpašumā vai lietot, ja ekonomikas dalībnieks, kurš tos dara pieejamus, reģistrē katru darījumu saskaņā ar sīki izstrādātu kārtību, kas izklāstīta 8. pantā:

| a) | ūdeņraža peroksīds (CAS RN 7722-84-1) koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā norādīto robežvērtību, bet kas nepārsniedz 35 % (masas); |
| --- | --- |

a)

ūdeņraža peroksīds (CAS RN 7722-84-1) koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā norādīto robežvērtību, bet kas nepārsniedz 35 % (masas);

| b) | nitrometāns (CAS RN 75-52-5) koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā norādīto robežvērtību, bet kas nepārsniedz 40 % (masas); |
| --- | --- |

b)

nitrometāns (CAS RN 75-52-5) koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā norādīto robežvērtību, bet kas nepārsniedz 40 % (masas);

| c) | slāpekļskābe (CAS RN 7697-37-2) koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā norādīto robežvērtību, bet kas nepārsniedz 10 % (masas). |
| --- | --- |

c)

slāpekļskābe (CAS RN 7697-37-2) koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā norādīto robežvērtību, bet kas nepārsniedz 10 % (masas).

4.   Dalībvalstis informē Komisiju par visiem pasākumiem, ko tās veic, lai īstenotu kādu no 2. un 3. punktā minētajiem režīmiem. Paziņojumā izklāsta ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, attiecībā uz kuriem dalībvalsts paredz izņēmumu.

5.   Komisija dara atklātībai zināmu to pasākumu sarakstu, par kuriem dalībvalstis paziņojušas saskaņā ar 4. punktu.

6.   Ja plašas sabiedrības loceklis plāno ievest ierobežotu sprāgstvielu prekursoru tādas dalībvalsts teritorijā, kas ir izdarījusi atkāpi no 1. punkta, piemērojot licencēšanas režīmu saskaņā ar 2. punktu un/vai reģistrācijas režīmu saskaņā ar 3. punktu vai 17. pantu, minētā persona iegūst un pēc pieprasījuma kompetentajai iestādei uzrāda licenci, kas ir izsniegta atbilstīgi 7. pantā izklāstītajiem noteikumiem un kas ir derīga minētajā dalībvalstī.

7.   Ekonomikas dalībnieks, kurš saskaņā ar 2. punktu ierobežotu sprāgstvielu prekursoru dara pieejamu plašas sabiedrības loceklim, attiecībā uz katru darījumu pieprasa uzrādīt licenci vai, ja tas ir darīts pieejams saskaņā ar 3. punktu, darījumu reģistrē atbilstīgi režīmam, kāds noteikts dalībvalstī, kur ierobežotu sprāgstvielu prekursoru dara pieejamu.

5. pants

Marķēšana

Ekonomikas dalībnieks, kurš plāno ierobežotus sprāgstvielu prekursorus darīt pieejamus plašas sabiedrības loceklim, nodrošina – vai nu piestiprinot atbilstīgu etiķeti, vai pārbaudot, ka atbilstīga etiķete ir piestiprināta –, ka uz iesaiņojuma ir skaidri norādīts, ka uz plašas sabiedrības locekļiem, kas iegādājas, tur īpašumā vai lieto attiecīgo ierobežoto sprāgstvielu prekursoru, attiecas 4. panta 1., 2. un 3. punktā minētais ierobežojums.

6. pants

Brīva aprite

Neskarot 1. panta otro daļu un 13. pantu, ja vien šajā regulā vai citos Savienības tiesību aktos nav paredzēts citādi, dalībvalstis, pamatojoties uz iemesliem, kas saistīti ar sprāgstvielu nelikumīgas izgatavošanas novēršanu, neaizliedz, neierobežo vai netraucē darīt pieejamas:

| a) | regulas I pielikumā uzskaitītās vielas koncentrācijā, kas nepārsniedz tajā norādītās robežvērtības; vai |
| --- | --- |

a)

regulas I pielikumā uzskaitītās vielas koncentrācijā, kas nepārsniedz tajā norādītās robežvērtības; vai

| b) | regulas II pielikumā uzskaitītās vielas. |
| --- | --- |

b)

regulas II pielikumā uzskaitītās vielas.

7. pants

Licences

1.   Katra dalībvalsts, kura izsniedz licences plašas sabiedrības locekļiem, kam ir likumīgas intereses iegādāties, ievest, turēt īpašumā vai lietot ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, paredz noteikumus 4. panta 2. un 6. punktā paredzētās licences piešķiršanai. Izvērtējot, vai piešķirt licenci, dalībvalsts kompetentā iestāde ņem vērā visus atbilstīgos apstākļus un jo īpaši – vielas paredzētās lietošanas likumību. Licenci nepiešķir, ja ir pamatots iemesls apšaubīt paredzētās lietošanas likumību vai lietotāja nolūku izmantot to likumīgiem mērķiem.

2.   Kompetentā iestāde var izvēlēties veidu, kā ierobežot licences derīgumu, nosakot vienreizēju vai daudzkārtēju lietojumu uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus. Kompetentā iestāde var noteikt licences turētājam pienākumu līdz licences noteiktā termiņa beigām pierādīt, ka nosacījumi, saskaņā ar kuriem licence tika piešķirta, joprojām ir izpildīti. Licencē norāda ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, attiecībā uz kuriem tā ir izsniegta.

3.   Kompetentās iestādes var prasīt pieteikuma iesniedzējiem samaksāt licences pieteikuma nodevu. Šāda nodeva nepārsniedz pieteikuma apstrādes izmaksas.

4.   Kompetentā iestāde var licenci apturēt vai atsaukt, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka vairs netiek pildīti nosacījumi, ar kādiem licence tika piešķirta.

5.   Jebkura kompetentās iestādes lēmuma apstrīdēšanu, kā arī strīdus par atbilstību licences nosacījumiem izskata atbilstīga saskaņā ar valsts tiesību aktiem atbildīgā struktūra.

6.   Vienas dalībvalsts kompetento iestāžu piešķirtās licences drīkst atzīt citās dalībvalstīs. Komisija pēc apspriešanās ar Pastāvīgo komiteju prekursoru jomā līdz 2014. gada 2. septembrim izstrādā pamatnostādnes par licenču tehniskajiem aspektiem, lai atvieglotu to savstarpēju atzīšanu. Minētajās pamatnostādnēs iekļauj arī informāciju par to, kādi dati jāiekļauj ierobežotu sprāgstvielu prekursoru ievešanai paredzētās licencēs, tostarp šādu licenču formāta projektu.

8. pants

Darījumu reģistrācija

1.   Veicot reģistrāciju un atbilstīgi 4. panta 3. punktam plašas sabiedrības locekļi savu identitāti apliecina ar oficiālu personu apliecinošu dokumentu.

2.   Reģistrā norāda vismaz šādu informāciju:

| a) | plašas sabiedrības locekļa vārdu un uzvārdu/nosaukumu, adresi un attiecīgā gadījumā identifikācijas numuru vai oficiālā personu apliecinoša dokumenta veidu un numuru; |
| --- | --- |

a)

plašas sabiedrības locekļa vārdu un uzvārdu/nosaukumu, adresi un attiecīgā gadījumā identifikācijas numuru vai oficiālā personu apliecinoša dokumenta veidu un numuru;

| b) | vielas vai maisījuma nosaukumu, norādot arī tā koncentrāciju; |
| --- | --- |

b)

vielas vai maisījuma nosaukumu, norādot arī tā koncentrāciju;

| c) | vielas vai maisījuma daudzumu; |
| --- | --- |

c)

vielas vai maisījuma daudzumu;

| d) | vielas vai maisījuma paredzēto lietojumu, par ko paziņojis plašas sabiedrības loceklis; |
| --- | --- |

d)

vielas vai maisījuma paredzēto lietojumu, par ko paziņojis plašas sabiedrības loceklis;

| e) | darījuma datumu un vietu; |
| --- | --- |

e)

darījuma datumu un vietu;

| f) | plašas sabiedrības locekļa parakstu. |
| --- | --- |

f)

plašas sabiedrības locekļa parakstu.

3.   Reģistrēto informāciju glabā piecus gadus no darījuma dienas. Minētajā laikposmā reģistrs ir viegli pieejams pārbaudei pēc kompetento iestāžu lūguma.

4.   Reģistru glabā uz papīra vai cita ilgstoši glabājama informācijas nesēja, un tas ir pieejams pārbaudei jebkurā laikā visā 3. punktā paredzētajā laikposmā. Visi elektroniski glabātie dati:

| a) | pēc formāta un satura atbilst attiecīgajiem papīra dokumentiem; un |
| --- | --- |

a)

pēc formāta un satura atbilst attiecīgajiem papīra dokumentiem; un

| b) | ir viegli pieejami jebkurā laikā visā 3. punktā paredzētajā laikposmā. |
| --- | --- |

b)

ir viegli pieejami jebkurā laikā visā 3. punktā paredzētajā laikposmā.

9. pants

Ziņošana par aizdomīgiem darījumiem, pazušanas gadījumiem un zādzībām

1.   Par aizdomīgiem darījumiem ar pielikumos uzskaitītajām vielām vai tās saturošiem maisījumiem vai vielām ziņo saskaņā ar šo pantu.

2.   Katra dalībvalsts izveido vienu vai vairākus valsts kontaktpunktus ziņošanai par aizdomīgiem darījumiem, precīzi norādot to tālruņa numuru un e-pasta adresi.

3.   Ekonomikas dalībnieki drīkst paturēt tiesības atteikt aizdomīgu darījumu, un tie bez nepamatotas kavēšanās ziņo par darījumu vai darījuma mēģinājumu, tostarp, ja iespējams, norādot klienta identitāti, tās dalībvalsts valsts kontaktpunktam, kurā darījums tika pabeigts vai mēģināts, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka ierosinātais darījums, kas ietver vienu vai vairākas pielikumos uzskaitītās vielas vai tos saturošus maisījumus vai vielas, ir aizdomīgs darījums, ņemot vērā visus apstākļus, it īpaši – ja iespējamais klients:

| a) | šķietami nav pārliecināts par vielas vai maisījuma paredzēto lietojumu; |
| --- | --- |

a)

šķietami nav pārliecināts par vielas vai maisījuma paredzēto lietojumu;

| b) | šķietami nepārzina vielas vai maisījuma paredzēto lietojumu vai nespēj to ticami izskaidrot; |
| --- | --- |

b)

šķietami nepārzina vielas vai maisījuma paredzēto lietojumu vai nespēj to ticami izskaidrot;

| c) | plāno pirkt tādu daudzumu vielu, tādas kombinācijas vai koncentrācijas, kas ir neparastas personiskai lietošanai; |
| --- | --- |

c)

plāno pirkt tādu daudzumu vielu, tādas kombinācijas vai koncentrācijas, kas ir neparastas personiskai lietošanai;

| d) | nevēlas uzrādīt personu vai dzīvesvietu apliecinošus dokumentus; vai |
| --- | --- |

d)

nevēlas uzrādīt personu vai dzīvesvietu apliecinošus dokumentus; vai

| e) | uzstāj, ka izmantos neparastus samaksas paņēmienus, tostarp lielas skaidras naudas summas. |
| --- | --- |

e)

uzstāj, ka izmantos neparastus samaksas paņēmienus, tostarp lielas skaidras naudas summas.

4.   Ekonomikas dalībnieki ziņo arī par pielikumos uzskaitīto vielu un to saturošu maisījumu vai vielu būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām, ziņojumu sniedzot tās dalībvalsts valsts kontaktpunktam, kurā noticis pazušanas gadījums vai zādzība.

5.   Lai vienkāršotu sadarbību starp kompetentajām iestādēm un ekonomikas dalībniekiem, Komisija pēc apspriešanās ar Pastāvīgo komiteju prekursoru jomā līdz 2014. gada 2. septembrim izstrādā pamatnostādnes, lai palīdzētu ķimikāliju piegādes ķēdei un attiecīgā gadījumā kompetentajām iestādēm. Pamatnostādnēs jo īpaši norāda:

| a) | informāciju par to, kā atpazīt aizdomīgus darījumus un kā ziņot par tiem, it īpaši attiecībā uz II pielikumā uzskaitīto vielu tādu koncentrāciju un/vai daudzumu, kuru nepārsniedzot parastos apstākļos nekādas darbības nav vajadzīgas; |
| --- | --- |

a)

informāciju par to, kā atpazīt aizdomīgus darījumus un kā ziņot par tiem, it īpaši attiecībā uz II pielikumā uzskaitīto vielu tādu koncentrāciju un/vai daudzumu, kuru nepārsniedzot parastos apstākļos nekādas darbības nav vajadzīgas;

| b) | informāciju par to, kā atpazīt būtiskus pazušanas gadījumus un zādzības un kā ziņot par tiem; |
| --- | --- |

b)

informāciju par to, kā atpazīt būtiskus pazušanas gadījumus un zādzības un kā ziņot par tiem;

| c) | citu informāciju, ko var uzskatīt par noderīgu. |
| --- | --- |

c)

citu informāciju, ko var uzskatīt par noderīgu.

Komisija regulāri atjaunina pamatnostādnes.

6.   Kompetentās iestādes nodrošina to, lai 5. punktā paredzētās pamatnostādnes regulāri tiktu izplatītas tādā veidā, kādā kompetentās iestādes uzskata par piemērotu, saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti pamatnostādnēs.

10. pants

Datu aizsardzība

Dalībvalstis nodrošina to, ka personas datu apstrāde, kas notiek, piemērojot šo regulu, būtu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK. Jo īpaši dalībvalstis nodrošina to, ka tādu personas datu apstrāde, kas tiek prasīti saistībā ar licences piešķiršanu atbilstīgi šīs regulas 4. panta 2. un 6. punktam un 7. pantam vai darījumu reģistrāciju atbilstīgi šīs regulas 4. panta 3. punktam, 8. un 17. pantam, kā arī ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem atbilstīgi šīs regulas 9. pantam, būtu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK.

11. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

12. pants

Grozījumi pielikumos

1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 14. pantu attiecībā uz izmaiņām I pielikumā noteiktajās robežvērtībās, ciktāl tas nepieciešams, lai pielāgotos tendencēm vielu ļaunprātīgā izmantošanā par sprāgstvielu prekursoriem, vai arī balstoties uz pētījumiem un testēšanu, kā arī attiecībā uz to, lai vajadzības gadījumā iekļautu vielas II pielikumā, lai pielāgotos tendencēm vielu ļaunprātīgā izmantošanā par sprāgstvielu prekursoriem. Izstrādājot deleģētos aktus, Komisija cenšas apspriesties ar attiecīgām ieinteresētajām personām, it īpaši ar ķīmiskās rūpniecības un mazumtirdzniecības nozares pārstāvjiem.

Gadījumā, ja pēkšņi rodas izmaiņas riska izvērtējumā attiecībā uz vielu ļaunprātīgu izmantošanu sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai un tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, piemēro 15. pantā paredzēto procedūru.

2.   Komisija pieņem atsevišķu deleģēto aktu attiecībā uz katru izmaiņu I pielikumā minētajās robežvērtībās un attiecībā uz katru jaunu vielu, ko iekļauj II pielikumā. Katrs deleģētais akts balstās uz analīzi, kas pierāda, ka grozījumi, domājams, neradīs nesamērīgu slogu ekonomikas dalībniekiem vai patērētājiem, pienācīgi ņemot vērā mērķus, ko gatavojas sasniegt.

13. pants

Drošības klauzula

1.   Ja dalībvalstij ir pamatots iemesls uzskatīt, ka konkrētu vielu, kura nav uzskaitīta pielikumos, varētu izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, tā drīkst ierobežot vai aizliegt darīt pieejamu, turēt īpašumā un lietot minēto vielu vai jebkādu to saturošu maisījumu vai vielu, vai arī nodrošināt, ka uz attiecīgo vielu saskaņā ar 9. pantu attiecina noteikumu attiecībā uz ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem.

2.   Ja dalībvalstij ir pamatots iemesls uzskatīt, ka konkrētu vielu, kura uzskaitīta I pielikumā, varētu izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, izmantojot koncentrāciju, kas ir zemāka nekā I pielikumā norādītā robežvērtība, tā drīkst vēl vairāk ierobežot vai aizliegt minēto vielu darīt pieejamu, turēt īpašumā un lietot, nosakot zemāku koncentrācijas robežvērtību.

3.   Ja dalībvalstij ir pamatots iemesls noteikt koncentrācijas robežvērtību, kuru pārsniedzot attiecībā uz II pielikumā uzskaitīto vielu vajadzētu attiecināt ierobežojumus, ko citādi piemēro ierobežotiem sprāgstvielu prekursoriem, tā drīkst ierobežot vai aizliegt minēto vielu darīt pieejamu, turēt īpašumā un lietot, nosakot maksimāli atļauto koncentrācijas pakāpi.

4.   Dalībvalsts, kura ierobežo vai aizliedz vielas saskaņā ar 1., 2. vai 3. punktu, par to nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis, izskaidrojot savus iemeslus.

5.   Ņemot vērā informāciju, kas sniegta saskaņā ar 4. punktu, Komisija nekavējoties izskata, vai sagatavot grozījumus pielikumos saskaņā ar 12. panta 1. punktu vai sagatavot leģislatīva akta priekšlikumu pielikumu grozīšanai. Attiecīgā dalībvalsts vajadzības gadījumā izdara grozījumus savos valsts mēroga pasākumos vai atceļ tos, ņemot vērā jebkādu šādu grozījumu pielikumos.

6.   Līdz 2013. gada 2. jūnijam dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādiem valsts pasākumiem, kas ierobežo vai aizliedz darīt pieejamu, turēt īpašumā un lietot kādu vielu vai jebkādu to saturošu maisījumu vai vielu, pamatojoties uz to, ka to varētu izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai.

14. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2013. gada 1. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

15. pants

Steidzamības procedūra

1.   Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot šādu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 14. panta 5. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.

16. pants

Pārejas noteikums

Plašas sabiedrības locekļiem līdz 2016. gada 2. martam ir atļauts turēt īpašumā un lietot ierobežotus sprāgstvielu prekursorus.

17. pants

Pastāvošie reģistrācijas režīmi

Dalībvalsts, kurā 2013. gada 1. martā ir spēkā režīms, ar ko ekonomikas dalībniekiem pieprasa reģistrēt darījumus, ar kuriem vienu vai vairākus ierobežotus sprāgstvielu prekursorus dara pieejamus plašai sabiedrības locekļiem, var atkāpties no 4. panta 1. vai 2. punkta noteikumiem, minēto reģistrācijas režīmu saskaņā ar 8. pantā piemērojot attiecībā uz dažām vai visām I pielikumā uzskaitītajām vielām. Mutatis mutandis piemēro 4. panta 4. līdz 7. punktā izklāstītos noteikumus.

18. pants

Pārskatīšana

1.   Līdz 2017. gada 2. septembrim Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kurā izskata:

| a) | jebkādas problēmas, kādas ir izraisījusi šīs regulas piemērošana; |
| --- | --- |

a)

jebkādas problēmas, kādas ir izraisījusi šīs regulas piemērošana;

| b) | vai ir vēlams un iespējams sistēmu padarīt vēl stingrāku un saskaņotāku, ņemot vērā terorisma un citu smagu noziedzīgu darbību radītos draudus sabiedrības drošībai un ņemot vērā dalībvalstu gūto pieredzi šīs regulas piemērošanā, tostarp jebkādas apzinātas ar drošību saistītas nepilnības, ņemot vērā izmaksas un ieguvumus dalībvalstīm, ekonomikas dalībniekiem un citām iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

b)

vai ir vēlams un iespējams sistēmu padarīt vēl stingrāku un saskaņotāku, ņemot vērā terorisma un citu smagu noziedzīgu darbību radītos draudus sabiedrības drošībai un ņemot vērā dalībvalstu gūto pieredzi šīs regulas piemērošanā, tostarp jebkādas apzinātas ar drošību saistītas nepilnības, ņemot vērā izmaksas un ieguvumus dalībvalstīm, ekonomikas dalībniekiem un citām iesaistītajām personām;

| c) | vai ir vēlams un iespējams paplašināt šīs regulas darbības jomu, attiecinot to arī uz profesionāliem lietotājiem, ņemot vērā ekonomikas dalībniekiem radīto slogu un šīs regulas mērķi; |
| --- | --- |

c)

vai ir vēlams un iespējams paplašināt šīs regulas darbības jomu, attiecinot to arī uz profesionāliem lietotājiem, ņemot vērā ekonomikas dalībniekiem radīto slogu un šīs regulas mērķi;

| d) | vai ir vēlams un iespējams noteikumos par ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem, pazušanas gadījumiem un zādzībām iekļaut arī sarakstā neiekļautus sprāgstvielu prekursorus. |
| --- | --- |

d)

vai ir vēlams un iespējams noteikumos par ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem, pazušanas gadījumiem un zādzībām iekļaut arī sarakstā neiekļautus sprāgstvielu prekursorus.

2.   Līdz 2015. gada 2. martam Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kurā izskata iespējas transponēt atbilstīgus Regulas (EK) Nr. 1907/2006 noteikumus par amonija nitrātu šajā regulā.

3.   Attiecīgā gadījumā, ņemot vērā 1. un 2. punktā minētos ziņojumus, Komisija iesniedz leģislatīva akta priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, lai šajā regulā izdarītu attiecīgus grozījumus.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2014. gada 2. septembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 15. janvārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 84, 17.3.2011., 25. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 20. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 11. decembra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

5

(6)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

6

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

7

(8)  OV C 101, 1.4.2011., 1. lpp.

8

(9)  OV L 154, 14.6.2007., 1. lpp.

9

(10)  OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.

10

---

I PIELIKUMS

Vielas, ko nedara pieejamas plašas sabiedrības locekļiem ne atsevišķi, ne tās saturošos maisījumos vai vielās, izņemot tad, ja to koncentrācija ir vienāda ar turpmāk noteiktajām robežvērtībām vai zemāka par tām

| Vielas nosaukums un Chemical Abstracts Service (informatīvā ķīmijas dienesta) reģistra numurs
  (CAS RN) | Robežvērtība | Kombinētās nomenklatūras (KN) kods ķīmiski individuālai vielai, kas atbilst attiecīgi KN 28. vai 29. nodaļas 1. piezīmes prasībām (1) | Kombinētās nomenklatūras (KN) kods maisījumam bez sastāvdaļām (piemēram, dzīvsudrabam, dārgmetāliem vai retzemju metāliem, vai radioaktīvajiem elementiem), kuru dēļ tos klasificētu ar citu KN kodu (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ūdeņraža peroksīds
  (CAS RN 7722-84-1) | 12 % (masas) | 2847 00 00 | 3824 90 97 |
| Nitrometāns
  (CAS RN 75-52-5) | 30 % (masas) | 2904 20 00 | 3824 90 97 |
| Slāpekļskābe
  (CAS RN 7697-37-2) | 3 % (masas) | 2808 00 00 | 3824 90 97 |
| Kālija hlorāts
  (CAS RN 3811-04-9) | 40 % (masas) | 2829 19 00 | 3824 90 97 |
| Kālija perhlorāts
  (CAS RN 7778-74-7) | 40 % (masas) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |
| Nātrija hlorāts
  (CAS RN 7775-09-9) | 40 % (masas) | 2829 11 00 | 3824 90 97 |
| Nātrija perhlorāts
  (CAS RN 7601-89-0) | 40 % (masas) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Vielas nosaukums un Chemical Abstracts Service (informatīvā ķīmijas dienesta) reģistra numurs

(CAS RN)

Robežvērtība

Kombinētās nomenklatūras (KN) kods ķīmiski individuālai vielai, kas atbilst attiecīgi KN 28. vai 29. nodaļas 1. piezīmes prasībām (1)

Kombinētās nomenklatūras (KN) kods maisījumam bez sastāvdaļām (piemēram, dzīvsudrabam, dārgmetāliem vai retzemju metāliem, vai radioaktīvajiem elementiem), kuru dēļ tos klasificētu ar citu KN kodu (1)

Ūdeņraža peroksīds

(CAS RN 7722-84-1)

12 % (masas)

2847 00 00

3824 90 97

Nitrometāns

(CAS RN 75-52-5)

30 % (masas)

2904 20 00

3824 90 97

Slāpekļskābe

(CAS RN 7697-37-2)

3 % (masas)

2808 00 00

3824 90 97

Kālija hlorāts

(CAS RN 3811-04-9)

40 % (masas)

2829 19 00

3824 90 97

Kālija perhlorāts

(CAS RN 7778-74-7)

40 % (masas)

2829 90 10

3824 90 97

Nātrija hlorāts

(CAS RN 7775-09-9)

40 % (masas)

2829 11 00

3824 90 97

Nātrija perhlorāts

(CAS RN 7601-89-0)

40 % (masas)

2829 90 10

3824 90 97

---

(1)  Komisijas Regula (EK) Nr. 948/2009 (OV L 287, 31.10.2009., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Vielas atsevišķi vai maisījumos vai vielās, attiecībā uz kurām ziņo par aizdomīgiem darījumiem

| Vielas nosaukums un Chemical Abstracts Service (informatīvā ķīmijas dienesta) reģistra numurs
  (CAS RN) | Kombinētās nomenklatūras (KN) kods ķīmiski individuālai vielai, kas atbilst attiecīgi KN 28. nodaļas 1. piezīmes, 29. nodaļas 1. piezīmes vai 31. nodaļas 1. piezīmes b) punkta prasībām (1) | Kombinētās nomenklatūras (KN) kods maisījumiem bez sastāvdaļām (piemēram, dzīvsudrabam, dārgmetāliem vai retzemju metāliem, vai radioaktīvajiem elementiem), kuru dēļ tos klasificētu ar citu KN kodu (1) |
| --- | --- | --- |
| Heksamīns
  (CAS RN 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |
| Sērskābe
  (CAS RN 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |
| Acetons
  (CAS RN 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |
| Kālija nitrāts
  (CAS RN 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |
| Nātrija nitrāts
  (CAS RN 7631-99-4) | 3102 50 10 (dabisks) | 3824 90 97 |
| 3102 50 90 (citi, izņemot dabisku) | 3824 90 97 |
| Kalcija nitrāts
  (CAS RN 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |
| Kalcija-amonija nitrāts
  (CAS RN 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |
| Amonija nitrāts
  (CAS RN 6484-52-2) (ja slāpekļa masa attiecībā pret amonija nitrātu ir 16 % vai lielāka) | 3102 30 10 (ūdens šķīdumā) | 3824 90 97 |
| 3102 30 90 (citi) |

Vielas nosaukums un Chemical Abstracts Service (informatīvā ķīmijas dienesta) reģistra numurs

(CAS RN)

Kombinētās nomenklatūras (KN) kods ķīmiski individuālai vielai, kas atbilst attiecīgi KN 28. nodaļas 1. piezīmes, 29. nodaļas 1. piezīmes vai 31. nodaļas 1. piezīmes b) punkta prasībām (1)

Kombinētās nomenklatūras (KN) kods maisījumiem bez sastāvdaļām (piemēram, dzīvsudrabam, dārgmetāliem vai retzemju metāliem, vai radioaktīvajiem elementiem), kuru dēļ tos klasificētu ar citu KN kodu (1)

Heksamīns

(CAS RN 100-97-0)

2921 29 00

3824 90 97

Sērskābe

(CAS RN 7664-93-9)

2807 00 10

3824 90 97

Acetons

(CAS RN 67-64-1)

2914 11 00

3824 90 97

Kālija nitrāts

(CAS RN 7757-79-1)

2834 21 00

3824 90 97

Nātrija nitrāts

(CAS RN 7631-99-4)

3102 50 10 (dabisks)

3824 90 97

3102 50 90 (citi, izņemot dabisku)

3824 90 97

Kalcija nitrāts

(CAS RN 10124-37-5)

2834 29 80

3824 90 97

Kalcija-amonija nitrāts

(CAS RN 15245-12-2)

3102 60 00

3824 90 97

Amonija nitrāts

(CAS RN 6484-52-2) (ja slāpekļa masa attiecībā pret amonija nitrātu ir 16 % vai lielāka)

3102 30 10 (ūdens šķīdumā)

3824 90 97

3102 30 90 (citi)

---

(1)  Regula (EK) Nr. 948/2009.

---

| 9.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 39/12

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 99/2013

(2013. gada 15. janvāris)

par Eiropas statistikas programmu 2013.–2017. gadam

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Pamatotiem empīriskiem datiem un statistikas datiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai novērtētu progresu un izvērtētu Savienības politikas un programmu efektivitāti, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””). |
| --- | --- |

(1)

Pamatotiem empīriskiem datiem un statistikas datiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai novērtētu progresu un izvērtētu Savienības politikas un programmu efektivitāti, jo īpaši saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, kas izklāstīta Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””).

| (2) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (2) būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma (turpmāk “daudzgadu programma”), kas nodrošina regulējumu Savienības darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku (2) būtu jāizveido daudzgadu Eiropas statistikas programma (turpmāk “daudzgadu programma”), kas nodrošina regulējumu Savienības darbību finansēšanai.

| (3) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmai būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē attiecībā pret resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī attiecībā pret informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām, pievēršot īpašu uzmanību izmaksu efektivitātei. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmai būtu jānodrošina regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas statistikas programmā būtu jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas vajadzībām Savienības darbību veikšanai. Minētās vajadzības būtu jāizvērtē attiecībā pret resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā arī attiecībā pret informācijas sniegšanas slogu un respondentu saistītajām izmaksām, pievēršot īpašu uzmanību izmaksu efektivitātei.

| (4) | Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Savienības statistikas iestādei – Komisijai (Eurostat) – un valstu statistikas institūtiem un citām dalībvalstu izraudzītām valsts iestādēm (kopā “valstu statistikas iestādes”) cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) (3). Valstu statistikas institūtu un Komisijas (Eurostat) profesionālā neatkarība ir būtiska, lai sniegtie statistikas dati būtu ticami un kvalitatīvi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko regulējumu būtu jāveic, Savienības statistikas iestādei – Komisijai (Eurostat) – un valstu statistikas institūtiem un citām dalībvalstu izraudzītām valsts iestādēm (kopā “valstu statistikas iestādes”) cieši un saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā (ESS) (3). Valstu statistikas institūtu un Komisijas (Eurostat) profesionālā neatkarība ir būtiska, lai sniegtie statistikas dati būtu ticami un kvalitatīvi.

| (5) | Ciešākai sadarbībai starp Komisiju (Eurostat) un valstu statistikas institūtiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti. Īstenojot šādu ciešāku sadarbību, galvenokārt būtu jāpievēršas tam, lai tiktu nodrošināta turpmāka metodoloģiskā apmācība par statistiku un ar to saistītiem jautājumiem, pašreizējās labās prakses pilnveidošana un izplatīšana ESS, kā arī darbinieku apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju (Eurostat). |
| --- | --- |

(5)

Ciešākai sadarbībai starp Komisiju (Eurostat) un valstu statistikas institūtiem neapšaubāmi ir būtiska nozīme, lai uzlabotu Eiropas statistikas kvalitāti. Īstenojot šādu ciešāku sadarbību, galvenokārt būtu jāpievēršas tam, lai tiktu nodrošināta turpmāka metodoloģiskā apmācība par statistiku un ar to saistītiem jautājumiem, pašreizējās labās prakses pilnveidošana un izplatīšana ESS, kā arī darbinieku apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju (Eurostat).

| (6) | Daudzgadu programmas īstenošana ir iespēja saskaņot Eiropas statistikas sagatavošanu, lai veicinātu kopējas, salīdzināmas un uzticamas statistikas informācijas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Daudzgadu programmas īstenošana ir iespēja saskaņot Eiropas statistikas sagatavošanu, lai veicinātu kopējas, salīdzināmas un uzticamas statistikas informācijas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu Savienības līmenī.

| (7) | Augstas kvalitātes statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar daudzgadu programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā, tai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un stratēģijā “Eiropa 2020”, un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.–2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, dzimumu līdztiesība, tautu Eiropa un globalizācija). Tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar daudzgadu programmu finansētās darbības, kurās Savienība var piešķirt nepārprotamu pievienoto vērtību un kuru mērķis ir nodrošināt vienādu attieksmi pret visiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides rādītājiem. |
| --- | --- |

(7)

Augstas kvalitātes statistikai, kas izstrādāta, sagatavota un izplatīta saskaņā ar daudzgadu programmu, ir būtiska nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā, tai vajadzētu būt laikus pieejamai un būtu jāpalīdz īstenot Savienības politikas jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un stratēģijā “Eiropa 2020”, un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs 2010.–2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika, izaugsme un sociālā kohēzija, dzimumu līdztiesība, tautu Eiropa un globalizācija). Tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar daudzgadu programmu finansētās darbības, kurās Savienība var piešķirt nepārprotamu pievienoto vērtību un kuru mērķis ir nodrošināt vienādu attieksmi pret visiem ekonomiskajiem, sociālajiem un vides rādītājiem.

| (8) | Nosakot statistikas jomas, kuras jāattīsta, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 691/2011 (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (4) minētie mērķi, kuri attiecas uz jaunu vides ekonomisko kontu moduļu izveidi. |
| --- | --- |

(8)

Nosakot statistikas jomas, kuras jāattīsta, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 691/2011 (2011. gada 6. jūlijs) par Eiropas vides ekonomiskajiem kontiem (4) minētie mērķi, kuri attiecas uz jaunu vides ekonomisko kontu moduļu izveidi.

| (9) | Turklāt statistikas pētījumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā darba ņēmējus un citus iedzīvotājus ietekmē budžeta konsolidācijas programmas. Statistikas dati būtu jāvāc tādā veidā, lai nodrošinātu pārskatāmību attiecībā uz notikumiem atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, bezdarbu, sociālo transfertu apmēru un izmaiņām, darba vietu skaitu un kvalitāti, darbaspēka pārvietošanos dalībvalstīs un Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm, kā arī attiecīgajām sociāli ģeogrāfiskajām izmaiņām atalgojuma struktūrā un apmācības pasākumos. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt statistikas pētījumos īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā darba ņēmējus un citus iedzīvotājus ietekmē budžeta konsolidācijas programmas. Statistikas dati būtu jāvāc tādā veidā, lai nodrošinātu pārskatāmību attiecībā uz notikumiem atsevišķās dalībvalstīs, piemēram, bezdarbu, sociālo transfertu apmēru un izmaiņām, darba vietu skaitu un kvalitāti, darbaspēka pārvietošanos dalībvalstīs un Savienībā un starp Savienību un trešām valstīm, kā arī attiecīgajām sociāli ģeogrāfiskajām izmaiņām atalgojuma struktūrā un apmācības pasākumos.

| (10) | Pēdējos gados ESS ir saskārusies ar daudzām grūtībām. Pirmkārt, kvalitatīvu valsts statistikas datu trūkums var negatīvi ietekmēt dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādēļ konsekventi precīziem un kvalitatīviem statistikas datiem, kurus sagatavojuši profesionāli neatkarīgi valstu statistikas institūti, ir ārkārtīgi liela nozīme politikas veidošanā valsts un Savienības līmenī un jo īpaši eurozonas uzraudzības mehānismu veidošanas kontekstā. |
| --- | --- |

(10)

Pēdējos gados ESS ir saskārusies ar daudzām grūtībām. Pirmkārt, kvalitatīvu valsts statistikas datu trūkums var negatīvi ietekmēt dalībvalstis un Savienību kopumā. Tādēļ konsekventi precīziem un kvalitatīviem statistikas datiem, kurus sagatavojuši profesionāli neatkarīgi valstu statistikas institūti, ir ārkārtīgi liela nozīme politikas veidošanā valsts un Savienības līmenī un jo īpaši eurozonas uzraudzības mehānismu veidošanas kontekstā.

| (11) | Otrkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies, un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. Ekonomikas globalizācija ir īpaša problēma, kas jārisina, izstrādājot jaunus parametrus, lai starptautiski saskaņotā veidā mērītu globālās vērtības ķēdes un tādējādi nodrošinātu labāku priekšstatu par ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu. |
| --- | --- |

(11)

Otrkārt, vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi palielinājusies, un maz ticams, ka tas nākotnē mainīsies. Ekonomikas globalizācija ir īpaša problēma, kas jārisina, izstrādājot jaunus parametrus, lai starptautiski saskaņotā veidā mērītu globālās vērtības ķēdes un tādējādi nodrošinātu labāku priekšstatu par ekonomisko izaugsmi un darba vietu radīšanu.

| (12) | Treškārt, vajadzību veids nepārtraukti mainās, un ir nepieciešama lielāka sinerģija starp statistikas nozarēm. |
| --- | --- |

(12)

Treškārt, vajadzību veids nepārtraukti mainās, un ir nepieciešama lielāka sinerģija starp statistikas nozarēm.

| (13) | Ceturtkārt, atbilstošs pieejamo datu dalījums var atvieglot ekonomikas un finanšu krīzes seku un īstenotās politikas ietekmes uz iedzīvotājiem, tostarp uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem, uzraudzīšanu. |
| --- | --- |

(13)

Ceturtkārt, atbilstošs pieejamo datu dalījums var atvieglot ekonomikas un finanšu krīzes seku un īstenotās politikas ietekmes uz iedzīvotājiem, tostarp uz visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem, uzraudzīšanu.

| (14) | Piektkārt, ir mainījusies statistikas būtība. Tā vairs nav tikai atsevišķs informācijas avots, ko ņem vērā politikas veidošanā; tagad tā ir kļuvusi par svarīgāko aspektu lēmumu pieņemšanas procesā. Uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Lai pareizi reaģētu uz politikas veidošanas prasībām, attiecīgos gadījumos ir nepieciešami dati pa dzimumiem. |
| --- | --- |

(14)

Piektkārt, ir mainījusies statistikas būtība. Tā vairs nav tikai atsevišķs informācijas avots, ko ņem vērā politikas veidošanā; tagad tā ir kļuvusi par svarīgāko aspektu lēmumu pieņemšanas procesā. Uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem, kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas. Lai pareizi reaģētu uz politikas veidošanas prasībām, attiecīgos gadījumos ir nepieciešami dati pa dzimumiem.

| (15) | Sestkārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte, tostarp savlaicīgums. |
| --- | --- |

(15)

Sestkārt, informācijas tirgū parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte, tostarp savlaicīgums.

| (16) | Septītkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Savienības līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(16)

Septītkārt, situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Savienības līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk samazināt slogu uzņēmumiem un iedzīvotājiem.

| (17) | Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums” un ESS stratēģijā aplūkoti visi minētie septiņi uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana atbilstīgi kopīgajai ESS stratēģijai ir daudzgadu programmas pamats. |
| --- | --- |

(17)

Komisijas 2009. gada 10. augusta paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “ES statistikas sagatavošanas metode. Nākamās desmitgades redzējums” un ESS stratēģijā aplūkoti visi minētie septiņi uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku. Šā paziņojuma īstenošana atbilstīgi kopīgajai ESS stratēģijai ir daudzgadu programmas pamats.

| (18) | Lai nodrošinātu integritāti un kvalitātes pārvaldību, saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu statistikas institūtiem un Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai saglabātu sabiedrības uzticību statistikai un lai nodrošinātu iespēju stingrāk piemērot spēkā esošo Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Komisijas 2011. gada 15. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”, vienlaikus ievērojot šajos dokumentos noteiktos principus. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu integritāti un kvalitātes pārvaldību, saskaņā ar šo regulu izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu statistikas institūtiem un Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai saglabātu sabiedrības uzticību statistikai un lai nodrošinātu iespēju stingrāk piemērot spēkā esošo Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Komisijas 2011. gada 15. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā”, vienlaikus ievērojot šajos dokumentos noteiktos principus.

| (19) | Lai ierobežotos resursus, kas valstu un Eiropas statistikas sagatavotājiem pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, labāk saskaņotu ar pieaugošo vajadzību pēc statistikas, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj sistemātiska un visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus palielinot ticamību un saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī slogs respondentiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. Šajā procesā būtu jānodrošina cieša sadarbība gan ar Eiropas statistikas lietotājiem, gan ar tās sagatavotājiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai ierobežotos resursus, kas valstu un Eiropas statistikas sagatavotājiem pieejami Eiropas statistikas sagatavošanai, labāk saskaņotu ar pieaugošo vajadzību pēc statistikas, Komisijas statistikas gada darba programmās, kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu jāiekļauj sistemātiska un visaptveroša statistikas prioritāšu pārskatīšana, kuru veicot tiktu samazinātas mazsvarīgas prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus palielinot ticamību un saglabājot oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu jāņem vērā arī slogs respondentiem – neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās, reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes, mājsaimniecības vai indivīdi. Šajā procesā būtu jānodrošina cieša sadarbība gan ar Eiropas statistikas lietotājiem, gan ar tās sagatavotājiem.

| (20) | Šajā sakarībā būtu jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Lai varētu veikt atsevišķas statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās ir nepieciešamas daudzgadu programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valsts līmenī. |
| --- | --- |

(20)

Šajā sakarībā būtu jāpanāk optimāls finanšu sloga dalījums starp Savienības budžetu un dalībvalstu budžetiem. Lai varētu veikt atsevišķas statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka tās ir nepieciešamas daudzgadu programmas īstenošanai, papildus ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas iestādēm būtu jāsaņem pienācīgs finansējums valsts līmenī.

| (21) | Ņemot vērā slogu, ko atbilstības nodrošināšanas pienākums rada jo īpaši mazākajām dalībvalstīm, Komisijai (Eurostat) vajadzētu sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un specializētās zināšanas, lai palīdzētu tām pārvarēt grūtības, kas saistītas ar pētniecības veikšanu un būtiskākos metodoloģiskos šķēršļus, un lai nodrošinātu atbilstību un augstas kvalitātes datu sniegšanu. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā slogu, ko atbilstības nodrošināšanas pienākums rada jo īpaši mazākajām dalībvalstīm, Komisijai (Eurostat) vajadzētu sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un specializētās zināšanas, lai palīdzētu tām pārvarēt grūtības, kas saistītas ar pētniecības veikšanu un būtiskākos metodoloģiskos šķēršļus, un lai nodrošinātu atbilstību un augstas kvalitātes datu sniegšanu.

| (22) | Daudzgadu programmas finansējums būtu jāpiešķir arī tā, lai tiktu segti izdevumi, kas saistīti ar augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanas procesa uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu, kā arī ar valstu statistiķu apmācību. |
| --- | --- |

(22)

Daudzgadu programmas finansējums būtu jāpiešķir arī tā, lai tiktu segti izdevumi, kas saistīti ar augstas kvalitātes Eiropas statistikas sagatavošanas procesa uzlabošanu un veiktspējas palielināšanu, kā arī ar valstu statistiķu apmācību.

| (23) | Ar Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāatbalsta darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā norādīts šajā regulā. Ieguldījumam vajadzētu būtu dotāciju, publiskā iepirkuma līgumu vai jebkādu citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu daudzgadu programmas mērķus. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību. |
| --- | --- |

(23)

Ar Savienības finansiālo ieguldījumu būtu jāatbalsta darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kā norādīts šajā regulā. Ieguldījumam vajadzētu būtu dotāciju, publiskā iepirkuma līgumu vai jebkādu citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu daudzgadu programmas mērķus. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību.

| (24) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantu būtu jāizveido atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam.

| (25) | Būtu jāparedz iespēja, ka daudzgadu programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona valstis (turpmāk “EEZ/EBTA valstis”), kā arī Šveice. Būtu arī jāparedz, ka daudzgadu programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, ir kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāparedz iespēja, ka daudzgadu programmas īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona valstis (turpmāk “EEZ/EBTA valstis”), kā arī Šveice. Būtu arī jāparedz, ka daudzgadu programmā var piedalīties arī citas valstis, jo īpaši Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas ir iesniegušas pieteikumu kļūt par Savienības dalībvalstīm, ir kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai.

| (26) | Īstenojot daudzgadu programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas daudzgadu programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos vai jebkādus paredzamos šo valstu un Savienības nolīgumus. |
| --- | --- |

(26)

Īstenojot daudzgadu programmu, attiecīgā gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, kas daudzgadu programmā nepiedalās, ņemot vērā visus attiecīgos vai jebkādus paredzamos šo valstu un Savienības nolīgumus.

| (27) | Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem daudzgadu programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar 84. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5) (turpmāk “Finanšu regula”), tajās jāiekļauj izvirzītie mērķi, vēlamie rezultāti, izpildes metode un to kopējā summa. Tajās jāiekļauj arī finansējamo darbību apraksts, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Tajās vēlams izklāstīt arī sasniedzamo mērķu atbilstību izmantotāju vajadzībām un projekta plānu. Attiecībā uz dotācijām tajās būtu jāiekļauj prioritātes, būtiskākie novērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme. Turklāt gada darba programmās būtu jāiekļauj attiecīgi rādītāji rezultātu pārraudzībai. |
| --- | --- |

(27)

Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem daudzgadu programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas lēmumiem saskaņā ar 84. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (5) (turpmāk “Finanšu regula”), tajās jāiekļauj izvirzītie mērķi, vēlamie rezultāti, izpildes metode un to kopējā summa. Tajās jāiekļauj arī finansējamo darbību apraksts, norāde par katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvs īstenošanas grafiks. Tajās vēlams izklāstīt arī sasniedzamo mērķu atbilstību izmantotāju vajadzībām un projekta plānu. Attiecībā uz dotācijām tajās būtu jāiekļauj prioritātes, būtiskākie novērtēšanas kritēriji un maksimālā līdzfinansējuma likme. Turklāt gada darba programmās būtu jāiekļauj attiecīgi rādītāji rezultātu pārraudzībai.

| (28) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, daudzgadu programmas izveidošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, daudzgadu programmas izveidošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (29) | Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex ante novērtējums, lai daudzgadu programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei un lietderībai tās mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar daudzgadu programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu daudzgadu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu ir veikts ex ante novērtējums, lai daudzgadu programmā galvenā uzmanība tiktu veltīta efektivitātei un lietderībai tās mērķu sasniegšanā un tiktu iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas posma. Saskaņā ar daudzgadu programmu veikto pasākumu vērtība un ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē, iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus vērtētājus. Lai novērtētu daudzgadu programmu, tika noteikti kvantitatīvi mērķi un izstrādāti rādītāji.

| (30) | Attiecībā uz 2013. gadu ar šo regulu daudzgadu programmai nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6). |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz 2013. gadu ar šo regulu daudzgadu programmai nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6).

| (31) | Papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam būtu jāpiešķir pēc iespējas pienācīgs valsts finansējums atsevišķām statistikas darbībām, kuras paredzētas daudzgadu programmas īstenošanai, tostarp arī darbībām, kuras īsteno uz valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata. |
| --- | --- |

(31)

Papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam būtu jāpiešķir pēc iespējas pienācīgs valsts finansējums atsevišķām statistikas darbībām, kuras paredzētas daudzgadu programmas īstenošanai, tostarp arī darbībām, kuras īsteno uz valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata.

| (32) | Apņemšanās piešķirt daudzgadu programmai finansējumu pamatojas uz šīs regulas ietekmes novērtējumu, kurā ir norādīts Savienības un dalībvalstu izmaksu ietaupījums. Ņemot vērā attīstību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, izmaksu ietaupījums radīsies, jo īpaši izmantojot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes. |
| --- | --- |

(32)

Apņemšanās piešķirt daudzgadu programmai finansējumu pamatojas uz šīs regulas ietekmes novērtējumu, kurā ir norādīts Savienības un dalībvalstu izmaksu ietaupījums. Ņemot vērā attīstību informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomās, izmaksu ietaupījums radīsies, jo īpaši izmantojot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes.

| (33) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp ar pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā izmantojot arī sodus. |
| --- | --- |

(33)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp ar pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā izmantojot arī sodus.

| (34) | Lai nodrošinātu statistikas darbību nepārtrauktību atbilstīgi daudzgadu programmai attiecībā uz visu 2013. kalendāro gadu, kā arī juridiskās noteiktības labad, šai regulai būtu jāstājas spēkā no tās publicēšanas dienas un tā būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šīs regulas piemērošanas dienai jo īpaši būtu jāveido pamatojums līgumdarbinieku samaksai, kā arī visām darbībām atbilstīgi daudzgadu programmai. |
| --- | --- |

(34)

Lai nodrošinātu statistikas darbību nepārtrauktību atbilstīgi daudzgadu programmai attiecībā uz visu 2013. kalendāro gadu, kā arī juridiskās noteiktības labad, šai regulai būtu jāstājas spēkā no tās publicēšanas dienas un tā būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šīs regulas piemērošanas dienai jo īpaši būtu jāveido pamatojums līgumdarbinieku samaksai, kā arī visām darbībām atbilstīgi daudzgadu programmai.

| (35) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK (7) izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā, |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 daudzgadu programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK (7) izveidotajā Eiropas Statistikas padomdevēju komitejā un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotajā Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Eiropas statistikas programmas izveide

Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu (turpmāk “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam.

2. pants

Pievienotā vērtība

Programma nodrošina pievienoto vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz informāciju, kas nepieciešama Savienības politikas plānošanai, īstenošanai, pārraudzībai un novērtēšanai. Turklāt tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības, kuras nodrošina būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas, ticamas, lietotājam draudzīgas un pieejamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, pamatojoties uz Eiropas Statistikas sistēmas komitejas (ESSK) pieņemtajā Eiropas Statistikas prakses kodeksā (“prakses kodekss”) noteiktiem vienotiem standartiem un kopējiem principiem, jo īpaši tādiem kvalitātes kritērijiem kā atbilstība, precizitāte un ticamība, savlaicīgums un punktualitāte, pieejamība un skaidrība, un saskaņotība un salīdzināmība.

3. pants

Darbības joma

1.   Šajā regulā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu paredz plānošanas regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību galvenās jomas un mērķus laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.

2.   Programmā nav iekļauti pasākumi, kuri paredzēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1297/2008/EK (9) izveidotajā Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmā (“programma EUTSM”), līdz programmas EUTSM darbības beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz 2017. gadam.

4. pants

Mērķi

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma (ESS) arī turpmāk būtu augstas kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu.

2.   Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:

—   mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp citu lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,

—   mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,

—   mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un

—   mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek sniegta konsekventi visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētie vispārīgie un konkrētie mērķi kopā ar programmas īstenošanas pārraudzībai izmantotajiem rādītājiem ir izklāstīti detalizētāk pielikumā. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 13. un 14. pantu programma ik gadu tiek detalizēti plānota; tas nozīmē, ka procesa sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Programmas mērķi tiek sasniegti, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību ESS. Programmā iekļauj tādu piemērotu instrumentu izstrādi, kuru rezultātā tiek uzlabota kvalitāte, palielināta ESS elastība un spēja savlaicīgi apmierināt lietotāju vajadzības. Tā arī uzņemas vadošo lomu tādu ticamu rādītāju izstrādē, ar kuriem var atrisināt 21. gadsimta problēmas, proti, novērtēt vides ilgtspējību, dzīves kvalitāti un sociālo kohēziju un apzināt saimniecisko darbību terciārajā sektorā un sociālajā ekonomikā.

5. pants

Statistikas pārvaldība, neatkarība, pārredzamība un kvalitāte

1.   Eiropas statistika tiek sagatavota profesionāli neatkarīgā un pārredzamā veidā.

2.   Lai sagatavotu un izplatītu augstas kvalitātes, saskaņotu un salīdzināmu Eiropas statistiku saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantu un nodrošinātu ESS pareizu darbību kopumā, programmu īsteno saskaņā ar prakses kodeksa principiem. Valstu statistikas institūti un Savienības statistikas iestāde (Komisija (Eurostat)), pamatojoties uz profesionālo neatkarību, nodrošina Eiropas statistikas atbilstību prakses kodeksam.

3.   Dalībvalstu izraudzītie valstu statistikas institūti un citas valstu iestādes (kopā “valstu statistikas iestādes”) un Komisija (Eurostat), kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu:

| — | cenšas nostiprināt tādu institucionālo un organizatorisko vidi, kas veicina valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) sadarbību, efektivitāti Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un veicina uzticamību tām, |
| --- | --- |

—

cenšas nostiprināt tādu institucionālo un organizatorisko vidi, kas veicina valstu statistikas iestāžu un Komisijas (Eurostat) sadarbību, efektivitāti Eiropas statistikas sagatavošanā un izplatīšanā un veicina uzticamību tām,

| — | liek uzsvaru uz Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas principiem un lietotāju vajadzībām, |
| --- | --- |

—

liek uzsvaru uz Regulas (EK) Nr. 223/2009 2. panta 1. punktā noteiktajiem statistikas principiem un lietotāju vajadzībām,

| — | apmierina lietotāju – Savienības iestāžu – vajadzības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 un cenšas izstrādāt statistiku, kas noder dažādākajiem Eiropas statistikas lietotājiem, tostarp citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, un |
| --- | --- |

—

apmierina lietotāju – Savienības iestāžu – vajadzības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 un cenšas izstrādāt statistiku, kas noder dažādākajiem Eiropas statistikas lietotājiem, tostarp citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, un

| — | sadarbojas ar statistikas iestādēm starptautiskā līmenī, lai veicinātu starptautisku koncepciju, klasifikācijas, metožu un citu standartu izmantošanu, jo īpaši lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un labāku salīdzināmību pasaules līmenī. |
| --- | --- |

—

sadarbojas ar statistikas iestādēm starptautiskā līmenī, lai veicinātu starptautisku koncepciju, klasifikācijas, metožu un citu standartu izmantošanu, jo īpaši lai nodrošinātu lielāku saskaņotību un labāku salīdzināmību pasaules līmenī.

4.   Katra dalībvalsts cenšas nodrošināt, lai tās statistikas sagatavošanas procesi tiktu organizēti standartizēti un lai tie tiktu nostiprināti ar kontroles mehānismiem, ciktāl iespējams.

5.   Lai nodrošinātu pārredzamību, Komisija (Eurostat), sniedzot ziņojumu par kvalitāti un veicot atbilstības pārraudzību, attiecīgā gadījumā publiski atklāj tajā savu Eiropas statistikai izmantotās valstu sniegtās statistikas kvalitātes izvērtējumu.

6.   Komisija (Eurostat) apsver, kā savas publikācijas, jo īpaši tās, kuras ir pieejamas tās tīmekļa vietnē, padarīt lietotājdraudzīgākas cilvēkiem, kas nav profesionāļi, nodrošina vieglu piekļuvi pilnīgām datu sērijām un iekļauj tajās intuitīvi salīdzināmas diagrammas, lai iedzīvotājiem sniegtu lielāku pievienoto vērtību. Ja iespējams, Komisijas (Eurostat) periodiskās atjauninātās redakcijās sniedz informāciju par katru dalībvalsti un datu sērijas attiecīgos gadījumos pa gadiem un mēnešiem, un ilgtermiņa datu sērijas, ja ieguvumi ir lielāki par informācijas vākšanas izmaksām.

6. pants

Statistikas prioritāšu noteikšana

1.   Programma nodrošina statistikas iniciatīvas, uz kurām pamatojas pašreizējo Savienības politikas jomu izstrāde, ieviešana un pārraudzība, un sniedz statistikas datus, tādējādi apmierinot būtiskas prasības, ko rada jaunas Savienības politikas iniciatīvas.

2.   Sagatavojot 9. pantā minētās ikgadējās darba programmas, Komisija nodrošina prioritāšu noteikšanas efektivitāti, statistikas prioritāšu ikgadēju pārskatu un ziņojumu par tām. Tādējādi ikgadējo darba programmu mērķis būs panākt, lai Eiropas statistika tiktu sagatavota, izmantojot valsts un Savienības līmenī pieejamos resursus. Prioritāšu noteikšana ļauj mazināt ar jaunajām statistikas prasībām saistītās izmaksas un slogu, samazinot statistikas prasības pastāvošajās Eiropas statistikas jomās, un tas notiek ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

3.   Komisija nodrošina instrumentu izstrādi un ieviešanu, lai katru gadu pārskatītu statistikas darbību prioritātes, tādējādi veicinot statistikas datu sniedzēju un sagatavotāju izmaksu un sloga mazināšanos.

4.   Ierosinot jaunas darbības vai nosakot pašreizējo statistikas datu būtisku pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punktu pienācīgi pamato šādas darbības vai pārskatīšanu un sniedz ar dalībvalstu palīdzību sagatavotu informāciju par informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksām.

7. pants

Finansēšana

1.   Programmas īstenošanai paredzētais Savienības finansējums 2013. gadam ir EUR 57,3 miljoni, aptverot 2007.–2013. gada plānošanas laikposmu.

2.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc daudzgadu finanšu shēmas 2014. līdz 2020. gadam (“DFS 2014–2020”) pieņemšanas Komisija tiek aicināta iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei leģislatīva akta priekšlikumu par finanšu piešķīrumu laikposmam no 2014. līdz 2017. gadam.

3.   Komisija īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Finanšu regulu.

4.   Lēmumu par ikgadējām apropriācijām Komisija pieņem, ievērojot budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīvas.

8. pants

Administratīvā un tehniskā palīdzība

No programmas finanšu piešķīruma var segt izdevumus, kas attiecas uz sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, izmaksām saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem, informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksām saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai radušās, pārvaldot programmu. No piešķīruma var segt arī izmaksas par tehnisko palīdzību un specializētajām zināšanām, kas sniegtas dalībvalstīm, kuras īpašu apstākļu dēļ nespēj sagatavot konkrētu Eiropas statistiku vai sagatavot statistiku atbilstīgā kvalitātē.

9. pants

Gada darba programmas

Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. un 2. punktā minētajiem vispārīgajiem un konkrētajiem mērķiem pieņem gada darba programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. pantā noteiktajām prasībām un kurās izklāsta to izvirzītos mērķus un vēlamos rezultātus. Informācijas nolūkā Eiropas Parlamentam paziņo par katru gada darba programmu.

10. pants

Intervences veidi

Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus.

11. pants

Attiecināmās darbības

1.   Ar Savienības finanšu ieguldījumu atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu 4. panta 1. un 2. punktā minētos vispārīgos un konkrētos mērķus. Par prioritārām saskaņā ar 2. pantu tiek noteiktas darbības ar augstu pievienoto vērtību Savienībai.

2.   Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu sadarbības tīklus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 223/2009 15. pantā, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām.

3.   Attiecīgā gadījumā var piešķirt darbības dotācijas, kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām, lai nodrošinātu 12. panta 3. punktā minēto organizāciju darbību.

4.   Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz datu vākšanu, par datu kopumu, kuru pilnīgi rezultāti jānosūta Komisijai, var izmaksāt vienreizēju maksājumu par datu kopu, kura apmērs nepārsniedz maksimālo summu, ko nosaka vienai datu vākšanai. Komisija nosaka vienreizējā maksājuma apmēru, pienācīgi ņemot vērā datu vākšanas sarežģītību.

12. pants

Uz dotācijām tiesīgie labuma guvēji

1.   Saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā noteiktajām valstu statistikas iestādēm var piešķirt dotācijas bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

2.   Sadarbības tīklos var būt iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un citas struktūras bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Finanšu regulas 128. panta 1. punktu.

3.   Šīs regulas 11. panta 3. punktā minētās darbības dotācijas var piešķirt organizācijām, kuras atbilst abiem šādiem kritērijiem:

| a) | tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un darījumdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Savienības līmenī; un |
| --- | --- |

a)

tās ir bezpeļņas organizācijas, neatkarīgas no nozares, komerciālām un darījumdarbības vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos mērķus un darbības noteikušas prakses kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Savienības līmenī; un

| b) | tās ir iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem. |
| --- | --- |

b)

tās ir iesniegušas Komisijai apmierinošus pārskatus par dalību, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem.

13. pants

Savienības finansiālo interešu aizsardzība

1.   Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot saskaņotas un efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pamatojoties uz dokumentiem un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri atbilstīgi šai regulai ir saņēmuši finansējumu.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) vajadzības gadījumā veic pārbaudes un apskates uz vietas, pārbaudot ekonomikas dalībniekus, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes un apskates uz vietas.

14. pants

Trešo valsu līdzdalība programmā

Programmā var piedalīties:

| a) | EEZ/EBTA valstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

EEZ/EBTA valstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu nosacījumiem;

| b) | Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2004. gada 26. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (11); un |
| --- | --- |

b)

Šveice saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 2004. gada 26. oktobra Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā (11); un

| c) | valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Savienībai, vai ir Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti ar minētajām valstīm, kas nosaka vispārējos principus to dalībai Savienības programmās. |
| --- | --- |

c)

valstis, uz ko attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai pievienotos Savienībai, vai ir Savienības kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, kuri noslēgti ar minētajām valstīm, kas nosaka vispārējos principus to dalībai Savienības programmās.

15. pants

Programmas novērtēšana un pārskatīšana

1.   Pēc apspriešanās ar ESSK Komisija līdz 2015. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma progresa ziņojumu par programmas īstenošanu.

2.   Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī Komisija, pamatojoties uz 1. punktā minēto starpposma progresa ziņojumu un pēc apspriešanās ar ESSK, var iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu pagarināt programmu uz laikposmu no 2018. līdz 2020. gadam, vienlaikus ievērojot DFS 2014–2020.

3.   Pēc apspriešanās ar ESSK un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju Komisija līdz 2018. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 15. janvārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 12. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 20. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

2

(3)  Neskarot 4. protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem 5. pantu.

3

(4)  OV L 192, 22.7.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

5

(6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.

7

(8)  OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.

8

(9)  OV L 340, 19.12.2008., 76. lpp.

9

(10)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

10

(11)  OV L 90, 28.3.2006., 2. lpp.

11

---

PIELIKUMS

Eiropas statistikas programmas 2013.–2017. gadam statistikas infrastruktūra un mērķi

Ievads

Savienības politikas jomu īstenošanai nepieciešama augstas kvalitātes, salīdzināma un ticama statistiskā informācija par ekonomiku, sociālo un vides situāciju Savienībā un tās sastāvdaļām valstu un reģionu līmenī. Eiropas statistika ir arī absolūti nepieciešama Eiropai, jo tā ļauj sabiedrībai un Eiropas iedzīvotājiem saprast demokrātisko procesu, piedalīties tajā un diskutēt par Savienības tagadni un nākotni.

Eiropas statistikas programma nodrošina Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas tiesisko regulējumu laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam.

Eiropas statistiku izstrādā, sagatavo un izplata saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību Eiropas Statistikas sistēmā (ESS).

Saskaņā ar Eiropas Statistikas programmu laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam (“programma”) izstrādātā, sagatavotā un izplatītā statistika veicina to Savienības politikas jomu īstenošanu, kuras atspoguļotas LESD un stratēģijā “Eiropa 2020”, un tās attiecīgajās pamatiniciatīvās, kā arī citās politikas jomās, kuras noteiktas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs.

Ņemot vērā, ka programma ir daudzgadu programma, kas aptver piecu gadu laikposmu, un ka ESS mērķis ir saglabāt tās nozīmīgo ietekmi statistikas jomā, programma ir vērienīga darbības jomas un mērķu ziņā, savukārt programmas īstenošana notiks pakāpeniski. Programmas mērķis būs izstrādāt efektīvu prioritāšu noteikšanas un vienkāršošanas mehānismu.

Statistikas infrastruktūra

Ar programmu centīsies izveidot statistikas informācijas infrastruktūru. Šai infrastruktūrai jābūt veidotai tā, lai varētu plaši un intensīvi izmantot dažādas lietojumprogrammas.

Politikas veidošana virza lēmumus par Eiropas statistikas sagatavošanu. Tomēr minētajai statistikai vajadzētu būt pieejamai un viegli iegūstamai citiem lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem kopumā, jo statistika ir sabiedrisks labums, par ko maksā Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi, un arī viņiem būtu līdzvērtīgi jāgūst labums no sniegtajiem pakalpojumiem. Lai infrastruktūra izpildītu savu uzdevumu, tā jāveido, izmantojot pareizu konceptuālu regulējumu, kas, no vienas puses, nodrošina piemērotību dažādiem mērķiem un, no otras puses, ļauj elastīgi pielāgoties jaunajām lietotāju vajadzībām turpmākajos gados.

Statistikas informācijas infrastruktūra ir attēlota turpmāk.

STATISTIKAS INFORMĀCIJAS INFRASTRUKTŪRA

Image

Šajā aptverošajā shēmā programma nošķirs vēl trīs statistikas informācijas pīlārus: uzņēmējdarbība, tautu Eiropa un ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un citu nozaru statistika.

Savienības un attiecīgās globālās politikas jomas ir instrumenti, ar kuru palīdzību definē statistikas prasības, kuras programma izpildīs, izmantojot pārveidotu struktūru un atbilstošus sagatavošanas procesus. Tāpēc katra atsevišķā Savienības un globālās politikas joma ir atspoguļota statistikas infrastruktūras dažādajās sastāvdaļās un uz to attiecas konkrētas darbības programmā. Jaunās turpmākajos gados identificētās politikas jomas tiks iekļautas, izmantojot jaunus veidus rādītāju/uzskaites atvasināšanā, pamatojoties uz statistikas datiem, kurus sagatavo trijos pīlāros.

STATISTIKAS INFORMĀCIJA – STRUKTŪRA UN DINAMIKA

Image

Mērķi

Programmas vispārīgais mērķis ir nodrošināt, lai ESS kļūtu par augstas kvalitātes statistikas vadošo sniedzēju par Eiropu.

Paturot prātā gan valstu, gan Savienības līmenī pieejamos resursus, kā arī informācijas sniegšanas slogu, statistikas darbībās, ko veic, lai īstenotu programmu, tiek ņemti vērā šādi konkrēti mērķi:

| — | mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos, |
| --- | --- |

—

mērķis Nr. 1: savlaicīgi nodrošināt statistikas informāciju, lai atbalstītu Savienības politikas jomu izstrādi, pārraudzību un novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes un vienlaikus saglabājot līdzsvaru starp ekonomikas, sociālo un vides jomu, un izmaksu ziņā lietderīgā veidā apmierināt dažādāko Eiropas statistikas lietotāju, tostarp lēmumu pieņēmēju, pētnieku, uzņēmumu un Eiropas iedzīvotāju kopumā, vajadzības, neradot lieku darba dublēšanos,

| — | mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti, |
| --- | --- |

—

mērķis Nr. 2: īstenot jaunas Eiropas statistikas sagatavošanas metodes ar mērķi uzlabot efektivitāti un kvalitāti,

| — | mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un |
| --- | --- |

—

mērķis Nr. 3: stiprināt partnerību ESS un ārpus tās, lai vēl vairāk uzlabotu tās produktivitāti un tās vadošo nozīmi oficiālajā statistikā pasaulē, un

| — | mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek konsekventi sniegta visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai. |
| --- | --- |

—

mērķis Nr. 4: nodrošināt, ka šāda statistika tiek konsekventi sniegta visā programmas darbības laikā, ar noteikumu, ka tas netraucē ESS prioritāšu noteikšanas mehānismu darbībai.

Šie konkrētie mērķi ir sadalīti dažādās prioritārās jomās, kuras aprakstītas turpmāk. Mērķi Nr. 1 un Nr. 4 ir aplūkoti sadaļā “I. Statistikas rezultāti”, mērķis Nr. 2 – “II. Eiropas statistikas sagatavošanas metodes” un mērķis Nr. 3 – “III. Partnerība”.

I.   STATISTIKAS REZULTĀTI

1.   Rādītāji

1.1.   Stratēģija “Eiropa 2020”

Eiropadome, atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020”, 2010. gada jūnijā lielā mērā izveidoja Savienības un valstu politikas stratēģisko programmu turpmākajiem gadiem. Šajā programmā noteikta virkne pamatmērķu un pamatiniciatīvu, kuru vajadzībām ESS jānodrošina statistikas rādītāji daudzās jomās (proti, inovācijas nosacījumu uzlabošana, pētniecība un izstrāde, nodarbinātības veicināšana, Savienības mērķi klimata pārmaiņu un enerģijas jomā, resursu efektivitāte, izglītības līmeņu uzlabošana, ieskaitot mācību mobilitāti, aktīvas un veselīgas vecumdienas un sociālās iekļaušanas veicināšana, samazinot nabadzību).

1.1.1.   mērķis

Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, kurai vajadzētu būt savlaicīgi pieejamai, lai uzraudzītu, kā tiek īstenota stratēģija “Eiropa 2020”. Jauni rādītāji, ciktāl iespējams, pamatojas uz pieejamiem statistikas datiem.

Mērķi īstenos, izmantojot:

| — | atjauninātus pamatmērķu rādītājus stratēģijai “Eiropa 2020” (nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, inovācijas, enerģijas/klimata pārmaiņu, izglītības, vides, sociālās aizsardzības, sociālās integrācijas un nabadzības mazināšanas jomā), kas pieejami Komisijas (Eurostat) vietnē, |
| --- | --- |

—

atjauninātus pamatmērķu rādītājus stratēģijai “Eiropa 2020” (nodarbinātības, pētniecības un izstrādes, inovācijas, enerģijas/klimata pārmaiņu, izglītības, vides, sociālās aizsardzības, sociālās integrācijas un nabadzības mazināšanas jomā), kas pieejami Komisijas (Eurostat) vietnē,

| — | statistiku, lai atbalstītu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanas pārraudzību, |
| --- | --- |

—

statistiku, lai atbalstītu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanas pārraudzību,

| — | papildu rādītājus, kas papildina Savienības ekonomikas, sociālās un vides politikas ex ante un ex post novērtējumu, un |
| --- | --- |

—

papildu rādītājus, kas papildina Savienības ekonomikas, sociālās un vides politikas ex ante un ex post novērtējumu, un

| — | rādītājus par nodarbinātību, nošķirot nepilnas slodzes un pilnas slodzes darbu, kā arī rādītājus par bezdarbu, kuros ir ņemta vērā cilvēku līdzdalība nodarbinātības veicināšanas politikas pasākumos, piemēram, apmācībā. |
| --- | --- |

—

rādītājus par nodarbinātību, nošķirot nepilnas slodzes un pilnas slodzes darbu, kā arī rādītājus par bezdarbu, kuros ir ņemta vērā cilvēku līdzdalība nodarbinātības veicināšanas politikas pasākumos, piemēram, apmācībā.

1.2.   Ekonomikas pārvaldība

Krīze un spriedze finanšu tirgos liecināja, ka jāpastiprina Savienības ekonomikas pārvaldība. Savienība jau ir veikusi izšķirošus pasākumus ekonomikas pārvaldības un koordinācijas jomā; dažiem no tiem būs liela statistiska ietekme papildus notiekošajām statistikas darbībām.

1.2.1.   mērķis

Izstrādāt jaunu un uzlabot esošo statistikas informāciju, kas ir svarīga Savienības lēmumu pieņēmējiem un visai sabiedrībai saistībā ar nostiprināto un integrēto Savienības ekonomikas pārvaldību un uzraudzības ciklu, integrējot Stabilitātes un izaugsmes paktu un ekonomikas politiku.

Mērķi īstenos:

| — | sniedzot statistikas ieguldījumu makroekonomikas nelīdzsvarotības uzrādīšanai un analīzei, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistikas ieguldījumu makroekonomikas nelīdzsvarotības uzrādīšanai un analīzei,

| — | sniedzot statistikas ieguldījumu nostiprinātam Stabilitātes un izaugsmes paktam, īpaši pievēršoties kvalitatīvas statistikas veidošanai un sniegšanai par valsts parādu, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistikas ieguldījumu nostiprinātam Stabilitātes un izaugsmes paktam, īpaši pievēršoties kvalitatīvas statistikas veidošanai un sniegšanai par valsts parādu,

| — | izstrādājot un sagatavojot rādītāju kopumu, lai mērītu konkurētspēju, un |
| --- | --- |

—

izstrādājot un sagatavojot rādītāju kopumu, lai mērītu konkurētspēju, un

| — | īstenojot uzticamu kvalitātes pārvaldību statistikas sagatavošanas procesā, arī ietverot iepriekšējos publisko finanšu datus un darba plūsmas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

īstenojot uzticamu kvalitātes pārvaldību statistikas sagatavošanas procesā, arī ietverot iepriekšējos publisko finanšu datus un darba plūsmas dalībvalstīs.

1.2.2.   mērķis

Nodrošināt Savienības lēmumu pieņēmējus ar ticamu statistiku un rādītājiem administratīvām un reglamentējošām vajadzībām un lai uzraudzītu konkrētas Savienības politikas saistības.

Mērķi īstenos:

| — | nosakot administratīvām un reglamentējošām vajadzībām paredzētas statistikas darbības jomas, kas saskaņota ar lietotājiem, un |
| --- | --- |

—

nosakot administratīvām un reglamentējošām vajadzībām paredzētas statistikas darbības jomas, kas saskaņota ar lietotājiem, un

| — | attiecīgi definējot, īstenojot un izskaidrojot uzticamas kvalitātes pārvaldības ietvaru attiecībā uz šiem rādītājiem. |
| --- | --- |

—

attiecīgi definējot, īstenojot un izskaidrojot uzticamas kvalitātes pārvaldības ietvaru attiecībā uz šiem rādītājiem.

1.3.   Ekonomikas globalizācija

Finanšu krīzes sociālā, ekonomiskā un cita veida ietekme, pārrobežu plūsmu pieaugums un ražošanas procesu sadrumstalotība parādīja vajadzību pēc saskaņotāka regulējuma un lielākām iespējām mērīt globalizēto ražošanu.

1.3.1.   mērķis

Nostiprināt rādītājus un statistikas informāciju, kas pieejami par ekonomikas globalizāciju un globālajām vērtības ķēdēm Savienības lēmumu pieņēmējiem un visai sabiedrībai.

Mērķi īstenos:

| — | atjauninot esošos rādītājus par ekonomikas globalizāciju (pieejami Komisijas (Eurostat) vietnē), |
| --- | --- |

—

atjauninot esošos rādītājus par ekonomikas globalizāciju (pieejami Komisijas (Eurostat) vietnē),

| — | izstrādājot jaunus rādītājus par globālajām vērtības ķēdēm, tostarp dabas resursu plūsmām un atkarību no tiem, |
| --- | --- |

—

izstrādājot jaunus rādītājus par globālajām vērtības ķēdēm, tostarp dabas resursu plūsmām un atkarību no tiem,

| — | analizējot globālās vērtības ķēdes, iespējams, ar pienācīgu ielaides/izlaides tabulu un ārējās tirdzniecības un uzņēmumu statistikas palīdzību, tostarp mikrodatu sasaisti, un |
| --- | --- |

—

analizējot globālās vērtības ķēdes, iespējams, ar pienācīgu ielaides/izlaides tabulu un ārējās tirdzniecības un uzņēmumu statistikas palīdzību, tostarp mikrodatu sasaisti, un

| — | izvērtējot nepieciešamību reformēt finanšu starpniecības pakalpojumu aprēķināšanu un sadalīšanu. |
| --- | --- |

—

izvērtējot nepieciešamību reformēt finanšu starpniecības pakalpojumu aprēķināšanu un sadalīšanu.

2.   Uzskaites ietvari

Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojuma “IKP un ne tikai. Progresa novērtējums mainīgā pasaulē” un Stiglitz-Sen-Fitoussi ziņojuma par ekonomiskās darbības un sociālā progresa rādītājiem publicēšana deva jaunu impulsu ESS galvenā uzdevuma risināšanā, proti, kā iegūt labāku statistiku par šķērsgriezuma jomām un integrētāku statistiku, lai aprakstītu sarežģītas sociālas, vides un ekonomikas parādības, kas sniedzas tālāk par tradicionālo ekonomikas rezultātu mērīšanu. Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (EKS) piedāvā integrētu un saskanīgu sistēmu visiem ekonomikas statistikas datiem, kuri jāpapildina ar citiem rādītājiem, lai politikas un lēmumu pieņemšanas vajadzībām nodrošinātu pilnīgāku informāciju.

2.1.   Ekonomikas un sociālie rezultāti

Ekonomikas krīze ir pastiprinājusi vajadzību pēc kvalitatīvu makroekonomikas rādītāju kopuma, lai labāk izprastu un analizētu ekonomikas pārmaiņas un to ietekmi uz sabiedrību un tādējādi atvieglinātu lēmumu pieņemšanas procesu. Arvien vairāk globalizētā ražošana nosaka vajadzību pēc saskanīga regulējuma, kas atvieglina dažādu jomu statistikas interpretāciju un integrāciju.

2.1.1.   mērķis

Mērīt ekonomikas rezultātus arī dažādu globalizācijas, dzīves kvalitātes, preču un pakalpojumu pieejamības, vides ilgtspējas, veselības, labklājības, sociālās kohēzijas un sociālās iekļaušanas dimensiju dalījumā. Izstrādāt regulējumu globalizētās ražošanas analīzei.

Mērķi īstenos:

| — | ieviešot un apkopojot gada un ceturkšņa nacionālos kontus, kā arī gada reģionālos kontus saskaņā ar EKS, |
| --- | --- |

—

ieviešot un apkopojot gada un ceturkšņa nacionālos kontus, kā arī gada reģionālos kontus saskaņā ar EKS,

| — | sagatavojot rādītājus par ienākuma/patēriņa sadalījumu mājsaimniecībās (saskaņojot nacionālo kontu apkopojumu ar mājsaimniecību apsekojuma vai administratīvajiem datiem), |
| --- | --- |

—

sagatavojot rādītājus par ienākuma/patēriņa sadalījumu mājsaimniecībās (saskaņojot nacionālo kontu apkopojumu ar mājsaimniecību apsekojuma vai administratīvajiem datiem),

| — | apkopojot savlaicīgu un kvalitatīvu cenu statistiku, it īpaši saskaņoto patēriņa cenu indeksu, |
| --- | --- |

—

apkopojot savlaicīgu un kvalitatīvu cenu statistiku, it īpaši saskaņoto patēriņa cenu indeksu,

| — | izstrādājot satelītkontus jaunām jomām, |
| --- | --- |

—

izstrādājot satelītkontus jaunām jomām,

| — | izveidojot datubāzi, lai mērītu izaugsmi un produktivitāti, ņemot vērā publiskā un privātā sektora produktivitātes izmaiņas, |
| --- | --- |

—

izveidojot datubāzi, lai mērītu izaugsmi un produktivitāti, ņemot vērā publiskā un privātā sektora produktivitātes izmaiņas,

| — | izstrādājot konceptuālo regulējumu globalizētās ražošanas analīzei, |
| --- | --- |

—

izstrādājot konceptuālo regulējumu globalizētās ražošanas analīzei,

| — | izstrādājot konceptuālo regulējumu dzīves kvalitātes un labklājības mērīšanai un |
| --- | --- |

—

izstrādājot konceptuālo regulējumu dzīves kvalitātes un labklājības mērīšanai un

| — | pēc iespējas vairāk saskaņojot atbilstošos uzskaites un statistikas jēdzienus. |
| --- | --- |

—

pēc iespējas vairāk saskaņojot atbilstošos uzskaites un statistikas jēdzienus.

2.1.2.   mērķis

Nodrošināt galvenos makroekonomikas un sociālos rādītājus un galvenos Eiropas ekonomiskos rādītājus (PEEI) kā saskanīgu rādītāju kopumu, kas atbilst prasībām pēc Savienības un globālajiem statistikas datiem, un pielāgot PEEI, lai apmierinātu jaunās lietotāju vajadzības.

Mērķi īstenos:

| — | koordinējot informācijas paneļu izstrādi, kuros ir iekļauti galvenie makroekonomikas, sociālie un ilgtspējīgas attīstības rādītāji, |
| --- | --- |

—

koordinējot informācijas paneļu izstrādi, kuros ir iekļauti galvenie makroekonomikas, sociālie un ilgtspējīgas attīstības rādītāji,

| — | saskaņojot metodoloģiju, ko izmanto makroekonomikas un sociālajiem rādītājiem un PEEI, |
| --- | --- |

—

saskaņojot metodoloģiju, ko izmanto makroekonomikas un sociālajiem rādītājiem un PEEI,

| — | uzlabojot rādītāju starptautisko salīdzināmību, |
| --- | --- |

—

uzlabojot rādītāju starptautisko salīdzināmību,

| — | uzlabojot instrumentus, lai atvieglinātu rādītāju interpretāciju un komunikāciju, un |
| --- | --- |

—

uzlabojot instrumentus, lai atvieglinātu rādītāju interpretāciju un komunikāciju, un

| — | saskaņojot pieejamo mājokļu un saistīto statistiku par visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

saskaņojot pieejamo mājokļu un saistīto statistiku par visām dalībvalstīm.

2.2.   Vides ilgtspēja

Vides aizsargāšana, saglabāšana un uzlabošana pašreizējām un nākamajām paaudzēm, kā arī klimata pārmaiņu ietekmes apkarošana ir ļoti svarīgi aspekti Eiropas darba kārtībā un mērķi Līgumos. Efektīva politika šajās jomās nosaka vajadzību pēc dažādas statistikas informācijas.

2.2.1.   mērķis

Nodrošināt vides kontu un ar klimata pārmaiņām saistītos statistikas datus, ņemot vērā starptautiskās pārmaiņas šajā jomā.

Mērķi īstenos:

| — | izstrādājot saskaņotu vides kontu sistēmu kā galveno nacionālo kontu satelītkontus un sniedzot informāciju par emisijām atmosfērā, enerģijas patēriņu, materiālo dabas resursu un ūdens plūsmām un rezervēm, pamatizejmateriālu un būtisko izejmateriālu tirdzniecību, vides nodokļiem un izdevumiem vides aizsardzībai, iespējams, ietverot dabai nekaitīgu izaugsmi/iepirkumu, |
| --- | --- |

—

izstrādājot saskaņotu vides kontu sistēmu kā galveno nacionālo kontu satelītkontus un sniedzot informāciju par emisijām atmosfērā, enerģijas patēriņu, materiālo dabas resursu un ūdens plūsmām un rezervēm, pamatizejmateriālu un būtisko izejmateriālu tirdzniecību, vides nodokļiem un izdevumiem vides aizsardzībai, iespējams, ietverot dabai nekaitīgu izaugsmi/iepirkumu,

| — | uzlabojot, izstrādājot, sagatavojot un izplatot rādītājus, kas atspoguļo sekundāro spiedienu, klimata pārmaiņu ietekmi (tostarp uz veselību), vājās vietas un pielāgošanās progresu, un |
| --- | --- |

—

uzlabojot, izstrādājot, sagatavojot un izplatot rādītājus, kas atspoguļo sekundāro spiedienu, klimata pārmaiņu ietekmi (tostarp uz veselību), vājās vietas un pielāgošanās progresu, un

| — | izstrādājot pamatrādītāju, ar kuru mēra vispārējo ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

—

izstrādājot pamatrādītāju, ar kuru mēra vispārējo ietekmi uz vidi.

3.   Dati

3.1.   Uzņēmējdarbība

Daudzās ES politikas jomas uzmanība pievērsta Savienības uzņēmumiem. Turklāt tie ir atbildīgi par pamatdatu sniegšanu. Tādējādi uzņēmumu statistika plašā nozīmē ir ļoti pieprasīta, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu un arī lai palīdzētu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem izprast šīs politikas ietekmi, kurā nošķirti lieli uzņēmumi, uzņēmumi ar vidēja apmēra kapitālu un mazie un vidējie uzņēmumi, kuriem arvien vairāk vajadzīga detalizēta un saskaņota statistika. Vienlaikus ir jāsamazina administratīvais un informācijas sniegšanas slogs.

3.1.1.   mērķis

Palielināt statistikas sagatavošanas procesu efektivitāti un lietderīgumu. Nodrošināt statistiku par galvenajām jomām, kurās uzņēmumi ir interešu centrā, piemēram, uzņēmumu statistika, īstermiņa rādītāji, uzņēmumu ieguldījumi cilvēkkapitālā un kvalifikācijā, starptautiskie darījumi, globalizācija, iekšējā tirgus uzraudzība, pētniecība, izstrāde un inovācija, un tūrisms. Īpaša uzmanība jāvelta datu pieejamībai rūpniecības vai pakalpojumu nozarēs ar augstu pievienoto vērtību, jo īpaši videi nekaitīgās, digitālās vai sociālās ekonomikas nozarēs (piemēram, veselības un izglītības nozarēs).

Mērķi īstenos:

| — | atkārtoti izmantojot datus, kas pieejami statistikas sistēmā vai sabiedrībā, un kopējo izveidoto infrastruktūru un instrumentus, |
| --- | --- |

—

atkārtoti izmantojot datus, kas pieejami statistikas sistēmā vai sabiedrībā, un kopējo izveidoto infrastruktūru un instrumentus,

| — | sniedzot statistikas informāciju un rādītājus par uzņēmējdarbību, ko sagatavo katru gadu un biežāk, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistikas informāciju un rādītājus par uzņēmējdarbību, ko sagatavo katru gadu un biežāk,

| — | sniedzot statistikas informāciju, kas raksturo Eiropas vietu pasaulē un Savienības attiecības ar pārējo pasauli, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistikas informāciju, kas raksturo Eiropas vietu pasaulē un Savienības attiecības ar pārējo pasauli,

| — | sniedzot statistikas informāciju, ko izmanto globālo vērtības ķēžu analīzē, un Eurogrupas reģistru, kas izstrādāts kā pamats šķērsgriezuma jomu datu vākšanai par globalizāciju, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistikas informāciju, ko izmanto globālo vērtības ķēžu analīzē, un Eurogrupas reģistru, kas izstrādāts kā pamats šķērsgriezuma jomu datu vākšanai par globalizāciju,

| — | līdzsvarojot statistikas vākšanu par preču tirdzniecību un pakalpojumu tirdzniecību, uzlabojot pieejamību datiem par pakalpojumiem un veicot darbības, kas līdzsvaro statistikas informāciju par pakalpojumiem un precēm, |
| --- | --- |

—

līdzsvarojot statistikas vākšanu par preču tirdzniecību un pakalpojumu tirdzniecību, uzlabojot pieejamību datiem par pakalpojumiem un veicot darbības, kas līdzsvaro statistikas informāciju par pakalpojumiem un precēm,

| — | izstrādājot iekšējā tirgus uzraudzības instrumentus, piemēram, pārtikas cenu uzraudzības instrumentu un saistītos rādītājus, |
| --- | --- |

—

izstrādājot iekšējā tirgus uzraudzības instrumentus, piemēram, pārtikas cenu uzraudzības instrumentu un saistītos rādītājus,

| — | sniedzot statistiku par galvenajām inovācijas jomām un pētniecības un izstrādes rezultātiem, vairāk izmantojot patentu reģistrus un vairāk pētot un izmantojot individuālos mikrodatus, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistiku par galvenajām inovācijas jomām un pētniecības un izstrādes rezultātiem, vairāk izmantojot patentu reģistrus un vairāk pētot un izmantojot individuālos mikrodatus,

| — | sniedzot statistiku par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu, optimizējot datu vākšanu un labāk sasaistot tūrisma datus ar citu jomu datiem, un |
| --- | --- |

—

sniedzot statistiku par tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu, optimizējot datu vākšanu un labāk sasaistot tūrisma datus ar citu jomu datiem, un

| — | sniedzot statistiku par resursu izlietojumu un resursu lietderību, pēc iespējas vairāk pamatojoties uz pašreizējiem datu apkopojumiem. |
| --- | --- |

—

sniedzot statistiku par resursu izlietojumu un resursu lietderību, pēc iespējas vairāk pamatojoties uz pašreizējiem datu apkopojumiem.

3.2.   Tautu Eiropa

Eiropas iedzīvotāji ir Savienības politikas uzmanības centrā. Tādējādi, lai ne tikai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu un pārraudzītu sociālās politikas iznākumu, bet arī palīdzētu Eiropas iedzīvotājiem novērtēt šo politikas jomu ietekmi uz viņu dzīvi un labklājību, sociālā statistika plašā nozīmē ir ļoti pieprasīta.

3.2.1.   mērķis

Nodrošināt statistiku par sociālās politikas galvenajām jomām, kuru interešu lokā ir iedzīvotāji, piemēram, labklājība, ilgtspēja, sociālā kohēzija, nabadzība, nevienlīdzība, demogrāfiskās problēmas (iedzīvotāju novecošana un jo īpaši migrācija), darba tirgus, izglītība un apmācība, tostarp izglītība agrīnā bērnībā, pieaugušo izglītība, profesionālā izglītība un jaunu cilvēku mācību mobilitāte, kultūra, fiziska aktivitāte, dzīves kvalitāte, drošība, veselība, invaliditāte, patēriņš, brīva pārvietošanās un iekšējais tirgus, jaunu cilvēku mobilitāte, tehnoloģiskā inovācija un mūsdienīga dzīves stila izvēle. Attiecīgā gadījumā minētos statistikas datus nodrošina pa dzimumiem tajās grupās, par kurām sociālās politikas veidotājiem ir īpaša interese. Prioritātes nosaka saskaņā ar 6. pantu.

Mērķi īstenos:

| — | izveidojot Eiropas sociālās statistikas konsolidēto pamata infrastruktūru, tostarp apsekojumu ceļā iegūto datu un administratīvo datu apkopojumus, un pašreizējo kopīgo pamata mainīgo lielumu kopumu, |
| --- | --- |

—

izveidojot Eiropas sociālās statistikas konsolidēto pamata infrastruktūru, tostarp apsekojumu ceļā iegūto datu un administratīvo datu apkopojumus, un pašreizējo kopīgo pamata mainīgo lielumu kopumu,

| — | izstrādājot pamata sociālos apsekojumus, kas nodrošina datus (tostarp mikrodatus) par personām un mājsaimniecībām, kurus pilnveido ar papildu un ne tik bieži veiktu mikrodatu vākšanu, |
| --- | --- |

—

izstrādājot pamata sociālos apsekojumus, kas nodrošina datus (tostarp mikrodatus) par personām un mājsaimniecībām, kurus pilnveido ar papildu un ne tik bieži veiktu mikrodatu vākšanu,

| — | izstrādājot statistiku par izglītību un apmācību, tostarp pieaugušo izglītības apsekojuma racionalizēšanu un modernizēšanu, |
| --- | --- |

—

izstrādājot statistiku par izglītību un apmācību, tostarp pieaugušo izglītības apsekojuma racionalizēšanu un modernizēšanu,

| — | nodrošinot ar statistiku par ienākumu nevienlīdzību, nodrošinot salīdzināmu valsts pamatrādītāju, kā arī izmantojot datus par nevienlīdzību attiecībā uz galveno preču un pakalpojumu pieejamību, |
| --- | --- |

—

nodrošinot ar statistiku par ienākumu nevienlīdzību, nodrošinot salīdzināmu valsts pamatrādītāju, kā arī izmantojot datus par nevienlīdzību attiecībā uz galveno preču un pakalpojumu pieejamību,

| — | veicot metodoloģisko darbu saistībā ar statistiku par fiziskām aktivitātēm un kultūru, |
| --- | --- |

—

veicot metodoloģisko darbu saistībā ar statistiku par fiziskām aktivitātēm un kultūru,

| — | sniedzot statistiku par drošību pret noziegumiem un par veselību, kā apstiprināts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1338/2008 (2008. gada 16. decembris) attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (1), kā arī invaliditāti, |
| --- | --- |

—

sniedzot statistiku par drošību pret noziegumiem un par veselību, kā apstiprināts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1338/2008 (2008. gada 16. decembris) attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (1), kā arī invaliditāti,

| — | īstenojot darbības, kas paredzētas darba programmā par migrācijas statistikas galveno virzienu uztveršanu, |
| --- | --- |

—

īstenojot darbības, kas paredzētas darba programmā par migrācijas statistikas galveno virzienu uztveršanu,

| — | nodrošinot dzīves kvalitātes indikatorus, kas mērītu sabiedrības progresu, un |
| --- | --- |

—

nodrošinot dzīves kvalitātes indikatorus, kas mērītu sabiedrības progresu, un

| — | uzsākot priekšdarbus nākamajai tautas skaitīšanas kārtai (plānota 2021. gadā). |
| --- | --- |

—

uzsākot priekšdarbus nākamajai tautas skaitīšanas kārtai (plānota 2021. gadā).

3.3.   Ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un citu nozaru statistika

Tādu statistikas datu kombinācija, kurā iekļauti ģeotelpiskie dati un ģeotelpiskā analīze, pavērs jaunas iespējas, ar kurām turpmāk nodarbosies ESS. Konkrētiem jautājumiem, piemēram, konfidencialitātei un maza mēroga aplēšu statistiskajam derīgumam, jāvelta īpaša uzmanība.

Turpmāk liela nozīme būs enerģijas un transporta statistikai, lai atbalstītu stratēģiju “Eiropa 2020” un klimata pārmaiņu apkarošanas politiku.

Lauksaimniecībai joprojām būs liela nozīme Savienības politikā 2013.–2017. gadā. Statistikas darbu ievērojami ietekmēs apspriešanas iznākums par kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada. Uzmanība tiks veltīta vides, bioloģiskās daudzveidības/ekosistēmas, ekonomikas, cilvēku veselības un drošības, kā arī sociālajiem jautājumiem.

3.3.1.   mērķis

Atbalstīt tādas politikas veidošanu, kura pamatojas uz faktiem, elastīgāk un vairāk izmantojot telpisko informāciju saistībā ar sociālo, ekonomikas un vides statistikas informāciju.

Mērķi īstenos:

| — | turpmāk attīstot, uzturot un nodrošinot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2) izveidotās Telpiskās informācijas infrastruktūras Eiropas Kopienā (INSPIRE) un jo īpaši Savienības ģeoportāla darbību, |
| --- | --- |

—

turpmāk attīstot, uzturot un nodrošinot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2) izveidotās Telpiskās informācijas infrastruktūras Eiropas Kopienā (INSPIRE) un jo īpaši Savienības ģeoportāla darbību,

| — | darot pieejamu virkni ģeogrāfiskās informācijas datu, sadarbojoties ar Savienības programmām par zemes izmantošanas apsekojumiem un attālo izpēti, un |
| --- | --- |

—

darot pieejamu virkni ģeogrāfiskās informācijas datu, sadarbojoties ar Savienības programmām par zemes izmantošanas apsekojumiem un attālo izpēti, un

| — | attiecīgā gadījumā integrējot statistikas datus, šādi izveidojot daudzu avotu elastīgu infrastruktūru, lai nodrošinātu mērķtiecīgu telpas un laika analīzi. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā integrējot statistikas datus, šādi izveidojot daudzu avotu elastīgu infrastruktūru, lai nodrošinātu mērķtiecīgu telpas un laika analīzi.

3.3.2.   mērķis

Nodrošināt vides statistiku, lai atbalstītu politikas veidošanas procesu Savienībā.

Mērķi īstenos, izmantojot:

| — | galveno vides statistikas datu kopumu par resursiem, piemēram, par atkritumiem un otrreizējo pārstrādi, izejmateriālu krājumiem, ekosistēmas pakalpojumiem un bioloģisko daudzveidību valsts un, ja iespējams, reģiona līmenī, un galveno ar klimata pārmaiņām saistīto statistikas datu kopumu, lai atbalstītu ietekmes mazināšanas un pielāgošanas darbības un politiku visos attiecīgajos līmeņos, sākot no vietējā līdz Savienības līmenim. |
| --- | --- |

—

galveno vides statistikas datu kopumu par resursiem, piemēram, par atkritumiem un otrreizējo pārstrādi, izejmateriālu krājumiem, ekosistēmas pakalpojumiem un bioloģisko daudzveidību valsts un, ja iespējams, reģiona līmenī, un galveno ar klimata pārmaiņām saistīto statistikas datu kopumu, lai atbalstītu ietekmes mazināšanas un pielāgošanas darbības un politiku visos attiecīgajos līmeņos, sākot no vietējā līdz Savienības līmenim.

3.3.3.   mērķis

Nodrošināt enerģijas un transporta statistiku, lai atbalstītu Savienības politikas jomas.

Mērķi īstenos, sagatavojot un izplatot statistiku par:

| — | atjaunīgo enerģiju, |
| --- | --- |

—

atjaunīgo enerģiju,

| — | enerģijas ietaupījumiem/energoefektivitāti un |
| --- | --- |

—

enerģijas ietaupījumiem/energoefektivitāti un

| — | transporta drošību, pasažieru mobilitāti, ceļu satiksmes intensitātes mērīšanu un kombinēto kravas transportu. |
| --- | --- |

—

transporta drošību, pasažieru mobilitāti, ceļu satiksmes intensitātes mērīšanu un kombinēto kravas transportu.

3.3.4.   mērķis

Nodrošināt lauksaimniecības, zivsaimniecības un mežsaimniecības statistiku, lai izstrādātu un uzraudzītu kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kurā atspoguļoti galvenie Eiropas stratēģiskie mērķi attiecībā uz ilgtspēju, kā arī lauku attīstību, veicot regulāras darbības saistībā ar statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.

Mērķi īstenos:

| — | pārskatot un vienkāršojot lauksaimniecības datu vākšanu atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanai pēc 2013. gada, |
| --- | --- |

—

pārskatot un vienkāršojot lauksaimniecības datu vākšanu atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšanai pēc 2013. gada,

| — | pārveidojot lauksaimniecības datu vākšanas procesus, īpaši ar mērķi uzlabot sniegto datu kvalitāti un savlaicīgumu, |
| --- | --- |

—

pārveidojot lauksaimniecības datu vākšanas procesus, īpaši ar mērķi uzlabot sniegto datu kvalitāti un savlaicīgumu,

| — | rūpīgi pārskatot zemes izmantojuma/pārklājuma datu pārvaldības sistēmu un uz šā pamata izstrādāto un ieviesto jauno sistēmu, |
| --- | --- |

—

rūpīgi pārskatot zemes izmantojuma/pārklājuma datu pārvaldības sistēmu un uz šā pamata izstrādāto un ieviesto jauno sistēmu,

| — | īstenojot saskaņoto agrovides rādītāju datu vākšanas sistēmu, kas, ja iespējams, pamatojas uz pašreizējiem datiem, |
| --- | --- |

—

īstenojot saskaņoto agrovides rādītāju datu vākšanas sistēmu, kas, ja iespējams, pamatojas uz pašreizējiem datiem,

| — | sniedzot pienācīgos dalījumus pēc reģiona un |
| --- | --- |

—

sniedzot pienācīgos dalījumus pēc reģiona un

| — | īstenojot un izplatot galveno mežsaimniecības datu kopumu no mežsaimniecības integrētajiem vides un ekonomiskajiem kontiem, piemēram, meža platība, kokaudžu daudzums un vērtība un mežsaimniecības un mežizstrādes ekonomiskie konti. |
| --- | --- |

—

īstenojot un izplatot galveno mežsaimniecības datu kopumu no mežsaimniecības integrētajiem vides un ekonomiskajiem kontiem, piemēram, meža platība, kokaudžu daudzums un vērtība un mežsaimniecības un mežizstrādes ekonomiskie konti.

II.   EIROPAS STATISTIKAS SAGATAVOŠANAS METODES

ESS patlaban saskaras ar vairākiem izaicinājumiem – arvien lielāku pieprasījumu pēc kvalitatīvas statistikas, arvien lielāku vajadzību pēc kompleksas daudzdimensiju statistikas, jauniem dalībniekiem informācijas tirgū, resursu ierobežojumiem, nepieciešamības turpināt samazināt respondentu statistiskas sniegšanas slogu, kā arī komunikācijas instrumentu dažādību. Tas nozīmē, ka progresīvi jāpielāgo Eiropas oficiālās statistikas izplatīšanas metodes.

1.   ESS kvalitātes pārvaldība

1.1.   mērķis

Īstenot kvalitātes pārvaldības sistēmu ESS, balstoties uz prakses kodeksu.

Stiprināt apmaiņu ar labo praksi prakses kodeksa ieviešanā un nodrošināt, ka kvalitātes ziņošana apmierina dažādas lietotāju vajadzības.

Mērķus īstenos:

| — | ieviešot jaunos pārraudzības mehānismus un salīdzinošās izvērtēšanas otro kārtu, lai novērtētu atbilstību prakses kodeksam, |
| --- | --- |

—

ieviešot jaunos pārraudzības mehānismus un salīdzinošās izvērtēšanas otro kārtu, lai novērtētu atbilstību prakses kodeksam,

| — | saskaņojot ESS un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) kvalitātes nodrošināšanas regulējumu, |
| --- | --- |

—

saskaņojot ESS un Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) kvalitātes nodrošināšanas regulējumu,

| — | apmierinot lietotāju vajadzības kvalitātes ziņošanā un |
| --- | --- |

—

apmierinot lietotāju vajadzības kvalitātes ziņošanā un

| — | standartizējot kvalitātes ziņojumus dažādās statistikas nozarēs Savienības līmenī. |
| --- | --- |

—

standartizējot kvalitātes ziņojumus dažādās statistikas nozarēs Savienības līmenī.

2.   Prioritāšu noteikšana un vienkāršošana

ESS patlaban saskaras ar nozīmīgu uzdevumu, proti, kā nodrošināt kvalitatīvu Eiropas statistiku, lai apmierinātu augošās vajadzības pēc statistikas, ņemot vērā dalībvalstu būtiski samazinātos budžetus un nulles izaugsmi personāla politikas jomā Komisijā un dalībvalstīs un to, ka dažās iestādēs tas izraisīs īstu cilvēkresursu samazinājumu. Ievērojot šos resursu ierobežojumus Eiropas un valstu līmenī, ir svarīgi pastiprināt prioritāšu noteikšanu un vienkāršošanas pasākumus, kas prasa visu ESS partneru apņemšanos. Prioritāšu noteikšanas mehānismu ieviesa kā gada darba programmu sagatavošanas neatņemamu sastāvdaļu, un to īstenos visu programmas darbības laiku. Cita starpā tas nozīmē, ka katru gadu tiek pārskatītas pašreizējās statistikas prasības, pārskatīšanu sākot ar Komisijas ierosinātajām iniciatīvām statistikas prasību samazināšanai, ņemot vērā lietotāju, sagatavotāju un respondentu intereses. Šis process būtu jānodrošina, cieši sadarbojoties ar Eiropas statistikas lietotājiem un tās sagatavotājiem.

2.1.   mērķis

Īstenot prioritāšu noteikšanas mehānismu ESS, lai vienkāršotu informācijas sniegšanas prasības un pielāgotos jaunajām vajadzībām pēc statistikas, vienlaikus ņemot vērā ierobežojumus, ar kuriem saskaras sagatavotāji, informācijas sniegšanas slogu un lietotāju vajadzības.

Mērķi īstenos:

| — | definējot prioritātes un atbilstīgi minētajām prioritātēm piešķirtos resursus, |
| --- | --- |

—

definējot prioritātes un atbilstīgi minētajām prioritātēm piešķirtos resursus,

| — | definējot ESS prioritātes kā 9. pantā minētās gada darba programmas sastāvdaļu, |
| --- | --- |

—

definējot ESS prioritātes kā 9. pantā minētās gada darba programmas sastāvdaļu,

| — | ņemot vērā gada darba programmas rezultātus, kas gūti, apspriežoties ar lietotājiem un sagatavotājiem, un |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada darba programmas rezultātus, kas gūti, apspriežoties ar lietotājiem un sagatavotājiem, un

| — | informējot lietotājus par vienkāršojamām statistikas jomām un samazināmo/pārtraucamo datu vākšanu. |
| --- | --- |

—

informējot lietotājus par vienkāršojamām statistikas jomām un samazināmo/pārtraucamo datu vākšanu.

3.   Statistika, kas apmierina daudzas vajadzības, un efektivitātes ieguvumi statistikas sagatavošanā

3.1.   mērķis

Ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar ESS ieviešanu, pakāpeniski ieviest ESS darbības uzbūvi, kas ļauj veikt integrētāku Eiropas statistikas sagatavošanu; saskaņot un standartizēt statistikas sagatavošanas metodes un metadatus; veicināt statistikas sagatavošanas procesu horizontālo (visu statistikas jomu) un vertikālo (visu ESS partneru) integrāciju ESS, ievērojot subsidiaritātes principu; izmantot un integrēt dažādus datu avotus; sagatavot statistiku, kas apmierina daudzas vajadzības. Īpaša uzmanība jāpievērš konfidencialitātes jautājumiem, kas radīsies līdz ar mikrodatu un administratīvo reģistru lielāku izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un apmaiņu.

Mērķus īstenos:

| — | plašāk lietojot atbilstīgus administratīvos datus visās statistikas jomās, |
| --- | --- |

—

plašāk lietojot atbilstīgus administratīvos datus visās statistikas jomās,

| — | identificējot un izmantojot jaunos Eiropas statistikas datu avotus, |
| --- | --- |

—

identificējot un izmantojot jaunos Eiropas statistikas datu avotus,

| — | Komisijas (Eurostat) un valstu statistikas iestādes vairāk iesaistot administratīvo reģistru plānošanā, |
| --- | --- |

—

Komisijas (Eurostat) un valstu statistikas iestādes vairāk iesaistot administratīvo reģistru plānošanā,

| — | plašāk izmantojot statistiskās saskaņošanas un statistikas datu sasaistes metodes, lai paplašinātu Eiropas statistikas piedāvājumu, |
| --- | --- |

—

plašāk izmantojot statistiskās saskaņošanas un statistikas datu sasaistes metodes, lai paplašinātu Eiropas statistikas piedāvājumu,

| — | izmantojot Eiropas pieeju statistikai, lai īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos strauji reaģētu uz politikas vajadzībām, |
| --- | --- |

—

izmantojot Eiropas pieeju statistikai, lai īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos strauji reaģētu uz politikas vajadzībām,

| — | Eiropas statistikas sagatavošanas procesu vairāk integrējot ar ESS koordinētu darbību starpniecību, |
| --- | --- |

—

Eiropas statistikas sagatavošanas procesu vairāk integrējot ar ESS koordinētu darbību starpniecību,

| — | turpinot saskaņot statistikas jēdzienus statistikas jomās, |
| --- | --- |

—

turpinot saskaņot statistikas jēdzienus statistikas jomās,

| — | izstrādājot un īstenojot elastīgas IT atsauces infrastruktūras un tehniskos standartus, lai uzlabotu sadarbspēju, datu un metadatu apmaiņu un kopīgu datu modelēšanu, |
| --- | --- |

—

izstrādājot un īstenojot elastīgas IT atsauces infrastruktūras un tehniskos standartus, lai uzlabotu sadarbspēju, datu un metadatu apmaiņu un kopīgu datu modelēšanu,

| — | izmantojot standarta IT rīkus visos statistikas darījumu procesos, |
| --- | --- |

—

izmantojot standarta IT rīkus visos statistikas darījumu procesos,

| — | izstrādājot saskaņotas metodoloģijas (tostarp jauktu metožu pieejas datu vākšanā) un saskaņotu metadatu plašāku izmantošanu un pieejamību, šai nolūkā izstrādājot metodoloģiskos standartus, |
| --- | --- |

—

izstrādājot saskaņotas metodoloģijas (tostarp jauktu metožu pieejas datu vākšanā) un saskaņotu metadatu plašāku izmantošanu un pieejamību, šai nolūkā izstrādājot metodoloģiskos standartus,

| — | stiprinot statistisko uzņēmumu reģistru nozīmi kā tādu instrumentu, kur tiek glabāta informācija par visu ar uzņēmējdarbību saistīto statistikas datu statistikas vienībām un ko izmanto kā nacionālo kontu avotu, un |
| --- | --- |

—

stiprinot statistisko uzņēmumu reģistru nozīmi kā tādu instrumentu, kur tiek glabāta informācija par visu ar uzņēmējdarbību saistīto statistikas datu statistikas vienībām un ko izmanto kā nacionālo kontu avotu, un

| — | uzlabojot metadatu sniegšanu, t. i., pamatinformāciju par datu vākšanu, datu kvalitāti un to, kā pasniegt vieglāk saprotamus datus lietotājiem. |
| --- | --- |

—

uzlabojot metadatu sniegšanu, t. i., pamatinformāciju par datu vākšanu, datu kvalitāti un to, kā pasniegt vieglāk saprotamus datus lietotājiem.

3.2.   mērķis

Nodrošināt ESS labu darbību un saskaņotību, izmantojot efektīvu sadarbību un komunikāciju.

Mērķi īstenos:

| — | efektīvi un lietderīgi atbalstot partnerību ESS, |
| --- | --- |

—

efektīvi un lietderīgi atbalstot partnerību ESS,

| — | definējot un īstenojot procesus, lai sadalītu slogu un darbus ESS, un |
| --- | --- |

—

definējot un īstenojot procesus, lai sadalītu slogu un darbus ESS, un

| — | turpinot izstrādāt un sagatavot darbībai sadarbības tīklus. |
| --- | --- |

—

turpinot izstrādāt un sagatavot darbībai sadarbības tīklus.

4.   Izplatīšana un komunikācija

4.1.   mērķis

Padarīt ESS par visu lietotāju un jo īpaši sabiedrības un privāto lēmumu pieņēmēju nozīmīgāko Eiropas statistikas datu avotu, sniedzot kvalitatīvu statistikas informācijas pakalpojumu, kas darbojas, pamatojoties uz principu par brīvu un vieglu piekļuvi Eiropas statistikai.

Pastiprināt un paplašināt statistikas lietotāju un sagatavotāju dialogu, lai apmierinātu lietotāju vajadzības pēc augstas kvalitātes statistikas. Agrīna lietotāju iesaistīšana jaunās izstrādēs ir galvenais faktors ESS efektivitātes un lietderīguma uzlabošanā.

Paplašināt un racionalizēt izplatīšanas produktu spektru, lai apmierinātu to lietotāju vajadzības, kas izmanto jaunās tehnoloģijas.

Izveidot izmaksu lietderības principam atbilstošu, integrētu un drošu infrastruktūru ESS, lai zinātniskos nolūkos piekļūtu konfidenciālajiem datiem.

Mērķi īstenos:

| — | atzīstot ESS par nozīmīgāko Eiropas statistikas lietotāju datu avotu, |
| --- | --- |

—

atzīstot ESS par nozīmīgāko Eiropas statistikas lietotāju datu avotu,

| — | ieviešot integrēto drošo infrastruktūru, lai piekļūtu Savienības mikrodatiem, |
| --- | --- |

—

ieviešot integrēto drošo infrastruktūru, lai piekļūtu Savienības mikrodatiem,

| — | ieviešot sistēmu, kurā apstrādā lietotāju pieprasījumus par tūlītēju piekļuvi un konsultē par statistikas informācijas interpretāciju, |
| --- | --- |

—

ieviešot sistēmu, kurā apstrādā lietotāju pieprasījumus par tūlītēju piekļuvi un konsultē par statistikas informācijas interpretāciju,

| — | pielāgojot produktu izplatīšanu lietotāju vajadzībām, izmantojot jaunas tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

pielāgojot produktu izplatīšanu lietotāju vajadzībām, izmantojot jaunas tehnoloģijas,

| — | sniedzot lielāku skaitu statistikas datu par pārnozaru jautājumiem, |
| --- | --- |

—

sniedzot lielāku skaitu statistikas datu par pārnozaru jautājumiem,

| — | plašāk izmantojot jaunu komunikācijas un izplatīšanas tehnoloģiju (piemēram, SDMX), |
| --- | --- |

—

plašāk izmantojot jaunu komunikācijas un izplatīšanas tehnoloģiju (piemēram, SDMX),

| — | palielinot mikrodatu kopuma piedāvājumu statistiskās pētniecības vajadzībām saskaņā ar Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem par datu konfidencialitāti, un |
| --- | --- |

—

palielinot mikrodatu kopuma piedāvājumu statistiskās pētniecības vajadzībām saskaņā ar Savienības un dalībvalstu tiesību aktiem par datu konfidencialitāti, un

| — | sagatavojot datu kopumus, lai veicinātu statistikas datu izmantošanu izglītojošiem un pētniecības mērķiem. |
| --- | --- |

—

sagatavojot datu kopumus, lai veicinātu statistikas datu izmantošanu izglītojošiem un pētniecības mērķiem.

5.   Apmācība, inovācija un pētniecība

5.1.   mērķis

Apmierināt mācību un attīstības vajadzības ESS, pamatojoties uz apmācību kursu un mācību un attīstības iespēju kombināciju.

Uzlabot sadarbību starp ESS locekļiem, lai nodotu zināšanas un apmainītos un īstenotu labo praksi un kopējas inovatīvas pieejas statistikas sagatavošanā.

Organizēt pētniecības kopienu pasākumus, dalību un ieguldījumu statistikas sagatavošanas ķēžu un oficiālās statistikas informācijas uzlabošanā.

Mērķi īstenos:

| — | izveidojot pēcdiploma izglītību (piemēram, oficiālās statistikas maģistrs), |
| --- | --- |

—

izveidojot pēcdiploma izglītību (piemēram, oficiālās statistikas maģistrs),

| — | nodrošinot apmācību programmas, lai apmierinātu lietotāju un citu iedzīvotāju vajadzības, |
| --- | --- |

—

nodrošinot apmācību programmas, lai apmierinātu lietotāju un citu iedzīvotāju vajadzības,

| — | pētniecības projektu rezultātus plašāk piemērojot statistikas sagatavošanā un izplatīšanā, |
| --- | --- |

—

pētniecības projektu rezultātus plašāk piemērojot statistikas sagatavošanā un izplatīšanā,

| — | atzīstot ESS par statistikas pētniecības kopienu nozīmīgāko datu avotu, |
| --- | --- |

—

atzīstot ESS par statistikas pētniecības kopienu nozīmīgāko datu avotu,

| — | plaši iesaistot pētniecības kopienu oficiālās statistikas pētniecībā un |
| --- | --- |

—

plaši iesaistot pētniecības kopienu oficiālās statistikas pētniecībā un

| — | ieviešot piemērotus instrumentus, lai apmainītos ar praksi un īstenotu kopīgus risinājumus ESS. |
| --- | --- |

—

ieviešot piemērotus instrumentus, lai apmainītos ar praksi un īstenotu kopīgus risinājumus ESS.

III.   PARTNERĪBA

1.   Partnerība ESS un ārpus tās

Īstenojot partnerību, valstu statistikas iestādes un Komisija (Eurostat) ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.

1.1.   mērķis

Īstenot uzlaboto ESS pārvaldības regulējumu.

Mērķis tiks panākts, īstenojot Regulas (EK) Nr. 223/2009 un Komisijas Lēmuma 2012/504/ES (2012. gada 17. septembris) par Eurostat
   (3) pārskatīšanu.

1.2.   mērķis

Nostiprināt Komisijas (Eurostat) kā Eiropas Savienības Statistikas biroja koordinējošo funkciju.

Mērķi īstenos, izmantojot:

| — | Komisijas (Eurostat) iesaisti visās Komisijas iniciatīvās attiecībā uz statistikas aspektiem (agrīnā posmā) un |
| --- | --- |

—

Komisijas (Eurostat) iesaisti visās Komisijas iniciatīvās attiecībā uz statistikas aspektiem (agrīnā posmā) un

| — | regulāros ieinteresēto personu dialogus augstākajā vadības līmenī. |
| --- | --- |

—

regulāros ieinteresēto personu dialogus augstākajā vadības līmenī.

1.3.   mērķis

Stiprināt sadarbību ar ECBS un Eiropas un starptautiskajām organizācijām, kuras ir iesaistītas datu sagatavošanā statistikas vai administratīvām vajadzībām, izmantojot kopīgus projektus un koordinētu attīstību. Nodrošināt Savienības un starptautisko standartu atbilstību.

Mērķi īstenos:

| — | īstenojot kopīgo kvalitātes nodrošināšanas regulējumu ESS un ECBS, |
| --- | --- |

—

īstenojot kopīgo kvalitātes nodrošināšanas regulējumu ESS un ECBS,

| — | palielinot Komisijas (Eurostat) līdzdalību starptautiskās konsultāciju grupās, |
| --- | --- |

—

palielinot Komisijas (Eurostat) līdzdalību starptautiskās konsultāciju grupās,

| — | definējot un īstenojot jaunos sadarbības veidus, lai nodrošinātu statistikas nozares sasniegumu labāku koordināciju starp starptautiskām iestādēm un darbu efektīvu sadali, un |
| --- | --- |

—

definējot un īstenojot jaunos sadarbības veidus, lai nodrošinātu statistikas nozares sasniegumu labāku koordināciju starp starptautiskām iestādēm un darbu efektīvu sadali, un

| — | īstenojot jauno Apvienoto Nāciju Organizācijas Nacionālo kontu sistēmu, EKS, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides un ekonomisko kontu sistēmu, Eiropas vides ekonomiskos kontus un maksājumu bilances rokasgrāmatas. |
| --- | --- |

—

īstenojot jauno Apvienoto Nāciju Organizācijas Nacionālo kontu sistēmu, EKS, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides un ekonomisko kontu sistēmu, Eiropas vides ekonomiskos kontus un maksājumu bilances rokasgrāmatas.

1.4.   mērķis

Veicināt un īstenot statistikas konsultāciju un statistikas atbalsta darbības valstīs, kuras atrodas ārpus Savienības, atbilstoši Savienības ārpolitikas prioritātēm, īpaši pievēršoties paplašināšanai un Eiropas kaimiņattiecību politikai.

Mērķi īstenos:

| — | īstenojot ESS vadību starptautiskā mērogā, |
| --- | --- |

—

īstenojot ESS vadību starptautiskā mērogā,

| — | sniedzot datus Savienības ārpolitikas vajadzībām, |
| --- | --- |

—

sniedzot datus Savienības ārpolitikas vajadzībām,

| — | atbalstot Komisijas dienestus attīstības un starptautiskās sadarbības politikas īstenošanā, to attiecībās ar starptautiskajām organizācijām un kopīgo statistisko interešu jomās ar trešo valstu reģioniem vai trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

atbalstot Komisijas dienestus attīstības un starptautiskās sadarbības politikas īstenošanā, to attiecībās ar starptautiskajām organizācijām un kopīgo statistisko interešu jomās ar trešo valstu reģioniem vai trešām valstīm,

| — | izplatot atbilstīgus statistikas datus, lai atbalstītu paplašināšanās procesu un sarunas, |
| --- | --- |

—

izplatot atbilstīgus statistikas datus, lai atbalstītu paplašināšanās procesu un sarunas,

| — | samazinot pieprasījumus pēc atkāpēm, ko iesniedz jaunās dalībvalstis un kā rezultātā nav pieejami dati, |
| --- | --- |

—

samazinot pieprasījumus pēc atkāpēm, ko iesniedz jaunās dalībvalstis un kā rezultātā nav pieejami dati,

| — | parakstot nolīgumus un saprašanās memorandus ar trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

parakstot nolīgumus un saprašanās memorandus ar trešām valstīm,

| — | izstrādājot un īstenojot tehniskās sadarbības programmas, |
| --- | --- |

—

izstrādājot un īstenojot tehniskās sadarbības programmas,

| — | tehnisko atbalstu pievēršot datu saskaņošanai un sniegšanai un |
| --- | --- |

—

tehnisko atbalstu pievēršot datu saskaņošanai un sniegšanai un

| — | uzlabojot ESS dalībnieku sadarbības un koordinēšanas pasākumus. |
| --- | --- |

—

uzlabojot ESS dalībnieku sadarbības un koordinēšanas pasākumus.

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 70. lpp.

(2)  OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

(3)  OV L 251, 18.9.2012., 49. lpp.

---

| 9.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 39/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 39/30

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 100/2013

(2013. gada 15. janvāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), ko pieņēma, atbildot uz naftas tankkuģa Erika avāriju, izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (“Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), ko pieņēma, atbildot uz naftas tankkuģa Erika avāriju, izveidoja Eiropas Jūras drošības aģentūru (“Aģentūra”), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu kuģošanas drošības līmeni un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.

| (2) | Pēc naftas tankkuģa Prestige avārijas 2002. gadā Regula (EK) Nr. 1406/2002 tika grozīta, lai piešķirtu Aģentūrai vairāk uzdevumu saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(2)

Pēc naftas tankkuģa Prestige avārijas 2002. gadā Regula (EK) Nr. 1406/2002 tika grozīta, lai piešķirtu Aģentūrai vairāk uzdevumu saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos.

| (3) | Ir nepieciešams precizēt kāda veida jūras piesārņojumam vajadzētu attiekties uz Regulas (EK) Nr. 1406/2002 mērķiem. Tādējādi ar naftas un gāzes ieguves iekārtu radīto jūras piesārņojumu vajadzētu saprast piesārņojumu ar naftu vai jebkuru citu vielu, kura, iekļūstot jūras vidē, var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu jūras izmantošanu, kā to nosaka 2000. gada Protokols par gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams precizēt kāda veida jūras piesārņojumam vajadzētu attiekties uz Regulas (EK) Nr. 1406/2002 mērķiem. Tādējādi ar naftas un gāzes ieguves iekārtu radīto jūras piesārņojumu vajadzētu saprast piesārņojumu ar naftu vai jebkuru citu vielu, kura, iekļūstot jūras vidē, var radīt draudus cilvēka veselībai, kaitēt dzīvajiem resursiem un dzīvībai jūrā, nodarīt bojājumus iekārtām vai traucēt cita veida likumīgu jūras izmantošanu, kā to nosaka 2000. gada Protokols par gatavību, reaģēšanu un sadarbību bīstamu un kaitīgu vielu izraisīta piesārņojuma gadījumos.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome (“Administratīvā padome”) 2007. gadā pasūtīja neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus izmaiņām saistībā ar Aģentūras darbību, tās kompetences jomām un darba praksi. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 22. pantu Aģentūras Administratīvā padome (“Administratīvā padome”) 2007. gadā pasūtīja neatkarīgu ārēju novērtējumu par minētās regulas īstenošanu. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Administratīvā padome 2008. gada jūnijā sniedza ieteikumus izmaiņām saistībā ar Aģentūras darbību, tās kompetences jomām un darba praksi.

| (5) | Pamatojoties uz ārējā novērtējuma konstatējumiem un ieteikumiem, kā arī Administratīvās padomes 2010. gada martā pieņemto daudzgadu stratēģiju, daži Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi būtu jāprecizē un jāatjaunina. Aģentūrai, koncentrējoties uz prioritāro pienākumu pildīšanu kuģošanas drošības jomā, būtu jāuzņemas vairāki jauni pamatuzdevumi un papilduzdevumi, kas atspoguļotu kuģošanas drošības politikas attīstību Savienības un starptautiskā līmenī. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, ar ko saskaras Savienība, ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti un nepieļautu divkāršu darbu. Jauno pamatuzdevumu un papilduzdevumu veikšanai vajadzīgie cilvēkresursi principā būtu jānodrošina, veicot darbinieku iekšējo pārcelšanu Aģentūrā. Vienlaikus Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāsaņem finansējums no citām Savienības budžeta sadaļām, jo īpaši no Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumenta. Jebkādus jaunus pamatuzdevumus un papilduzdevumus Aģentūra pildīs, nepārsniedzot spēkā esošā finanšu plāna un Aģentūras budžeta robežas, neskarot sarunas un lēmumus par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu. Tā kā šī regula nav finansēšanas lēmums, budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras ietvaros būtu jālemj par Aģentūrai piešķiramiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz ārējā novērtējuma konstatējumiem un ieteikumiem, kā arī Administratīvās padomes 2010. gada martā pieņemto daudzgadu stratēģiju, daži Regulas (EK) Nr. 1406/2002 noteikumi būtu jāprecizē un jāatjaunina. Aģentūrai, koncentrējoties uz prioritāro pienākumu pildīšanu kuģošanas drošības jomā, būtu jāuzņemas vairāki jauni pamatuzdevumi un papilduzdevumi, kas atspoguļotu kuģošanas drošības politikas attīstību Savienības un starptautiskā līmenī. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, ar ko saskaras Savienība, ir nepieciešami vērienīgi personāla izvērtēšanas un pārcelšanas pasākumi, lai garantētu izmaksu un budžeta efektivitāti un nepieļautu divkāršu darbu. Jauno pamatuzdevumu un papilduzdevumu veikšanai vajadzīgie cilvēkresursi principā būtu jānodrošina, veicot darbinieku iekšējo pārcelšanu Aģentūrā. Vienlaikus Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāsaņem finansējums no citām Savienības budžeta sadaļām, jo īpaši no Eiropas Kaimiņattiecību politikas instrumenta. Jebkādus jaunus pamatuzdevumus un papilduzdevumus Aģentūra pildīs, nepārsniedzot spēkā esošā finanšu plāna un Aģentūras budžeta robežas, neskarot sarunas un lēmumus par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu. Tā kā šī regula nav finansēšanas lēmums, budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras ietvaros būtu jālemj par Aģentūrai piešķiramiem līdzekļiem.

| (6) | Aģentūras uzdevumiem vajadzētu būtu skaidri un precīzi aprakstītiem un būtu jāizvairās no jebkādas uzdevumu dublēšanās. |
| --- | --- |

(6)

Aģentūras uzdevumiem vajadzētu būtu skaidri un precīzi aprakstītiem un būtu jāizvairās no jebkādas uzdevumu dublēšanās.

| (7) | Aģentūra ir parādījusi, ka atsevišķus uzdevumus efektīvāk var īstenot Eiropas līmenī, kas dažos gadījumos dalībvalstīm varētu nodrošināt ietaupījumus valsts budžetā un tādos gadījumos varētu būt apliecinājums patiesai Eiropas pievienotajai vērtībai. |
| --- | --- |

(7)

Aģentūra ir parādījusi, ka atsevišķus uzdevumus efektīvāk var īstenot Eiropas līmenī, kas dažos gadījumos dalībvalstīm varētu nodrošināt ietaupījumus valsts budžetā un tādos gadījumos varētu būt apliecinājums patiesai Eiropas pievienotajai vērtībai.

| (8) | Būtu jāprecizē daži noteikumi saistībā ar Aģentūras īpašo pārvaldību. Ņemot vērā Komisijas īpašo atbildību par Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēto Savienības politiku īstenošanu, Komisijai būtu jāsniedz Aģentūrai politikas norādes attiecībā uz tās uzdevumu veikšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot Aģentūras juridisko statusu un tās izpilddirektora neatkarību, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāprecizē daži noteikumi saistībā ar Aģentūras īpašo pārvaldību. Ņemot vērā Komisijas īpašo atbildību par Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēto Savienības politiku īstenošanu, Komisijai būtu jāsniedz Aģentūrai politikas norādes attiecībā uz tās uzdevumu veikšanu, vienlaikus pilnībā ievērojot Aģentūras juridisko statusu un tās izpilddirektora neatkarību, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1406/2002.

| (9) | Ieceļot Administratīvās padomes locekļus, ievēlot Administratīvās padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot nodaļu vadītājus, būtu pilnībā jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. |
| --- | --- |

(9)

Ieceļot Administratīvās padomes locekļus, ievēlot Administratīvās padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku un ieceļot nodaļu vadītājus, būtu pilnībā jāņem vērā, ka ir svarīgi nodrošināt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību.

| (10) | Visas atsauces uz attiecīgiem Savienības tiesību aktiem būtu jāsaprot kā atsauces uz aktiem kuģošanas drošības, jūras drošības, kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas un reaģēšanas darbību jomās, kā arī uz aktiem, kas reglamentē rīcību naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(10)

Visas atsauces uz attiecīgiem Savienības tiesību aktiem būtu jāsaprot kā atsauces uz aktiem kuģošanas drošības, jūras drošības, kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanas un reaģēšanas darbību jomās, kā arī uz aktiem, kas reglamentē rīcību naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumos.

| (11) | Šajā regulā jēdziens “jūras drošība” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (4) ir jāsaprot kā aizsargpasākumu kopums, kas paredzēts, lai aizsargātu jūras satiksmi un ostas iekārtas pret tīšu nelikumīgu darbību briesmām. Drošības mērķis būtu jāsasniedz, pieņemot piemērotus pasākumus jūras transporta politikas jomā, neskarot dalībvalstu noteikumus valsts drošības, aizsardzības un sabiedriskās kārtības jomā, kā arī pret valsti vērstu finanšu noziegumu apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā jēdziens “jūras drošība” saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (4) ir jāsaprot kā aizsargpasākumu kopums, kas paredzēts, lai aizsargātu jūras satiksmi un ostas iekārtas pret tīšu nelikumīgu darbību briesmām. Drošības mērķis būtu jāsasniedz, pieņemot piemērotus pasākumus jūras transporta politikas jomā, neskarot dalībvalstu noteikumus valsts drošības, aizsardzības un sabiedriskās kārtības jomā, kā arī pret valsti vērstu finanšu noziegumu apkarošanas jomā.

| (12) | Aģentūrai vajadzētu darboties Savienības interesēs. Tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kad Aģentūrai tiek uzdots rīkoties ārpus dalībvalstu teritorijas savas kompetences jomās un sniegt tehnisku palīdzību attiecīgām trešām valstīm, veicinot Savienības kuģošanas drošības politiku. |
| --- | --- |

(12)

Aģentūrai vajadzētu darboties Savienības interesēs. Tam būtu jāattiecas arī uz gadījumiem, kad Aģentūrai tiek uzdots rīkoties ārpus dalībvalstu teritorijas savas kompetences jomās un sniegt tehnisku palīdzību attiecīgām trešām valstīm, veicinot Savienības kuģošanas drošības politiku.

| (13) | Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm, kam būtu jāveicina vajadzīgo valsts spēju izveide, lai īstenotu Savienības acquis. |
| --- | --- |

(13)

Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm, kam būtu jāveicina vajadzīgo valsts spēju izveide, lai īstenotu Savienības acquis.

| (14) | Aģentūrai būtu jāsniedz operatīva palīdzība dalībvalstīm un Komisijai. Tam būtu jāietver tādi pakalpojumi kā Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SafeSeaNet), Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet), Eiropas Savienības Datu centrs kuģu uzraudzībai un identifikācijai lielos attālumos (ES LRIT datu centrs) un ES ostas valsts kontroles inspekcijas datu bāze (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Aģentūrai būtu jāsniedz operatīva palīdzība dalībvalstīm un Komisijai. Tam būtu jāietver tādi pakalpojumi kā Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēma (SafeSeaNet), Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet), Eiropas Savienības Datu centrs kuģu uzraudzībai un identifikācijai lielos attālumos (ES LRIT datu centrs) un ES ostas valsts kontroles inspekcijas datu bāze (Thetis).

| (15) | Aģentūras speciālās zināšanas par elektronisko datu nosūtīšanu un kuģošanas informācijas apmaiņas sistēmām vajadzētu izmantot, lai vienkāršotu ziņošanas formalitātes kuģiem, novēršot šķēršļus jūras transportam un izveidojot Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem. Aģentūrai jo īpaši vajadzētu atbalstīt dalībvalstis, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (5). |
| --- | --- |

(15)

Aģentūras speciālās zināšanas par elektronisko datu nosūtīšanu un kuģošanas informācijas apmaiņas sistēmām vajadzētu izmantot, lai vienkāršotu ziņošanas formalitātes kuģiem, novēršot šķēršļus jūras transportam un izveidojot Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem. Aģentūrai jo īpaši vajadzētu atbalstīt dalībvalstis, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (5).

| (16) | Aģentūrai būtu jāpalielina tās atbalsts Komisijai saistībā ar pētniecības pasākumiem, kas ietilpst Aģentūras kompetences jomās. Tomēr būtu jāraugās, lai darbība nedublētos ar pašreizējo Savienības pētniecības pamatprogrammu. It īpaši Aģentūrai nevajadzētu vadīt pētniecības projektus. |
| --- | --- |

(16)

Aģentūrai būtu jāpalielina tās atbalsts Komisijai saistībā ar pētniecības pasākumiem, kas ietilpst Aģentūras kompetences jomās. Tomēr būtu jāraugās, lai darbība nedublētos ar pašreizējo Savienības pētniecības pamatprogrammu. It īpaši Aģentūrai nevajadzētu vadīt pētniecības projektus.

| (17) | Ņemot vērā jaunu, inovatīvu lietotņu un pakalpojumu attīstību un pašreizējo lietotņu un pakalpojumu uzlabojumus un nolūkā izveidot Eiropas jūras telpu bez šķēršļiem, Aģentūrai būtu pilnībā jāizmanto Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un Galileo) un Vides un drošības globālā monitoringa programmas (“GMES”) piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā jaunu, inovatīvu lietotņu un pakalpojumu attīstību un pašreizējo lietotņu un pakalpojumu uzlabojumus un nolūkā izveidot Eiropas jūras telpu bez šķēršļiem, Aģentūrai būtu pilnībā jāizmanto Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un Galileo) un Vides un drošības globālā monitoringa programmas (“GMES”) piedāvātās iespējas.

| (18) | Pēc tam, kad ir beidzies termiņš Savienības sadarbības sistēmai nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2850/2000/EK (6), Aģentūrai būtu jāturpina īstenot vairākus pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar minēto sistēmu, jo īpaši izmantojot Konsultatīvās tehniskās grupas speciālās zināšanas attiecībā uz sagatavotību jūras piesārņošanas gadījumiem un reaģēšanu uz tiem. Aģentūras darbībai šajā jomā nebūtu jāatbrīvo jūras piekrastes valstis no pienākuma nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, un tai būtu jāņem vērā esošie dalībvalstu vai dalībvalstu grupu savstarpējās sadarbības pasākumi. |
| --- | --- |

(18)

Pēc tam, kad ir beidzies termiņš Savienības sadarbības sistēmai nejaušas vai apzinātas jūras piesārņošanas jomā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2850/2000/EK (6), Aģentūrai būtu jāturpina īstenot vairākus pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar minēto sistēmu, jo īpaši izmantojot Konsultatīvās tehniskās grupas speciālās zināšanas attiecībā uz sagatavotību jūras piesārņošanas gadījumiem un reaģēšanu uz tiem. Aģentūras darbībai šajā jomā nebūtu jāatbrīvo jūras piekrastes valstis no pienākuma nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, un tai būtu jāņem vērā esošie dalībvalstu vai dalībvalstu grupu savstarpējās sadarbības pasākumi.

| (19) | Pēc pieprasījuma Aģentūra sniedz dalībvalstīm sīku informāciju par iespējamiem kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumiem, izmantojot CleanSeaNet, lai dalībvalstis varētu pildīt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (7). Tomēr izpildes efektivitāte ir ļoti atšķirīga, lai gan šāds piesārņojums var nonākt citu valstu ūdeņos. Tādēļ nākamajā ziņojumā saskaņā ar minētās direktīvas 12. pantu Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par to, cik efektīvi un konsekventi tiek īstenota minētā direktīva, kā arī jāpaziņo cita informācija par tās piemērošanu. |
| --- | --- |

(19)

Pēc pieprasījuma Aģentūra sniedz dalībvalstīm sīku informāciju par iespējamiem kuģu izraisītā piesārņojuma gadījumiem, izmantojot CleanSeaNet, lai dalībvalstis varētu pildīt pienākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (7). Tomēr izpildes efektivitāte ir ļoti atšķirīga, lai gan šāds piesārņojums var nonākt citu valstu ūdeņos. Tādēļ nākamajā ziņojumā saskaņā ar minētās direktīvas 12. pantu Komisijai būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par to, cik efektīvi un konsekventi tiek īstenota minētā direktīva, kā arī jāpaziņo cita informācija par tās piemērošanu.

| (20) | Piesārņojuma skarto valstu pieprasījumus, lai Aģentūra veiktu piesārņojuma novēršanas darbības, vajadzētu pārsūtīt, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (8). Tomēr Komisija var apsvērt, vai apstākļos, kad netiek pieprasīti atbalsta kuģi un aprīkojums piesārņojuma novēršanai, nebūtu piemērotāk lietot alternatīvus saziņas līdzekļus, kuros izmantotas jaunākās informācijas tehnoloģijas, un tādējādi par to var informēt pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti. |
| --- | --- |

(20)

Piesārņojuma skarto valstu pieprasījumus, lai Aģentūra veiktu piesārņojuma novēršanas darbības, vajadzētu pārsūtīt, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (8). Tomēr Komisija var apsvērt, vai apstākļos, kad netiek pieprasīti atbalsta kuģi un aprīkojums piesārņojuma novēršanai, nebūtu piemērotāk lietot alternatīvus saziņas līdzekļus, kuros izmantotas jaunākās informācijas tehnoloģijas, un tādējādi par to var informēt pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti.

| (21) | Nesenie notikumi ir likuši apzināties ietekmi, kādu piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbi var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi. Pēc piesārņojuma skartās dalībvalsts pieprasījuma Aģentūras reaģēšanas spējas naftas piesārņojuma gadījumā un tās speciālās zināšanas par piesārņojumu ar bīstamām un indīgām vielām vajadzētu izmantot, reaģējot uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām. |
| --- | --- |

(21)

Nesenie notikumi ir likuši apzināties ietekmi, kādu piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbi var atstāt uz jūras transportu un jūras vidi. Pēc piesārņojuma skartās dalībvalsts pieprasījuma Aģentūras reaģēšanas spējas naftas piesārņojuma gadījumā un tās speciālās zināšanas par piesārņojumu ar bīstamām un indīgām vielām vajadzētu izmantot, reaģējot uz piesārņojumu, kas radies no šādām darbībām.

| (22) | Aģentūrai CleanSeaNet, ko pašlaik izmanto, lai apliecinātu naftas noplūdi no kuģiem, jo īpaši būtu jāizmanto arī piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbu rezultātā radītās noplūdes konstatēšanai un izziņošanai, neradot negatīvas sekas pakalpojumiem, ko sniedz jūras transportam. |
| --- | --- |

(22)

Aģentūrai CleanSeaNet, ko pašlaik izmanto, lai apliecinātu naftas noplūdi no kuģiem, jo īpaši būtu jāizmanto arī piekrastes naftas un gāzes izpētes un ieguves darbu rezultātā radītās noplūdes konstatēšanai un izziņošanai, neradot negatīvas sekas pakalpojumiem, ko sniedz jūras transportam.

| (23) | Aģentūrai ir stabilas un atzītas vērtīgas īpašas speciālās zināšanas un rīki attiecībā uz kuģošanas drošību, jūras drošību un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz to. Šīs speciālās zināšanas un rīki var būt noderīgi citām Savienības darbībām, kas ir saistītas ar Savienības jūras transporta politiku. Tādēļ Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot šādas Savienības darbības ar nosacījumu, ka Administratīvā padome to ir apstiprinājusi saistībā ar Aģentūras gada darba programmu. Būtu jāveic sīka šādas palīdzības izmaksu un ieguvumu analīze, un tai nevajadzētu kavēt Aģentūras pamatuzdevumu izpildi. |
| --- | --- |

(23)

Aģentūrai ir stabilas un atzītas vērtīgas īpašas speciālās zināšanas un rīki attiecībā uz kuģošanas drošību, jūras drošību un kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz to. Šīs speciālās zināšanas un rīki var būt noderīgi citām Savienības darbībām, kas ir saistītas ar Savienības jūras transporta politiku. Tādēļ Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot šādas Savienības darbības ar nosacījumu, ka Administratīvā padome to ir apstiprinājusi saistībā ar Aģentūras gada darba programmu. Būtu jāveic sīka šādas palīdzības izmaksu un ieguvumu analīze, un tai nevajadzētu kavēt Aģentūras pamatuzdevumu izpildi.

| (24) | Ar Aģentūras sniegto tehnisko palīdzību tā arī atbalsta videi draudzīgāku jūras transporta attīstību. |
| --- | --- |

(24)

Ar Aģentūras sniegto tehnisko palīdzību tā arī atbalsta videi draudzīgāku jūras transporta attīstību.

| (25) | Attiecībā uz klasifikācijas sabiedrībām – lielākā daļa klasifikācijas sabiedrību nodarbojas gan ar jūras, gan iekšējo ūdensceļu kuģiem. Balstoties uz Aģentūras pieredzi ar klasifikācijas sabiedrībām, kuru darbība ir saistīta ar jūras kuģiem, Aģentūra varētu sniegt Komisijai noderīgu informāciju par tām klasifikācijas sabiedrībām, kas nodarbojas ar iekšējo ūdensceļu kuģiem, un tādējādi dotu iespēju paaugstināt darbības efektivitāti. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz klasifikācijas sabiedrībām – lielākā daļa klasifikācijas sabiedrību nodarbojas gan ar jūras, gan iekšējo ūdensceļu kuģiem. Balstoties uz Aģentūras pieredzi ar klasifikācijas sabiedrībām, kuru darbība ir saistīta ar jūras kuģiem, Aģentūra varētu sniegt Komisijai noderīgu informāciju par tām klasifikācijas sabiedrībām, kas nodarbojas ar iekšējo ūdensceļu kuģiem, un tādējādi dotu iespēju paaugstināt darbības efektivitāti.

| (26) | Attiecībā uz saskarni starp transporta informācijas sistēmām Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm, kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izskatot iespēju apmainīties ar informāciju starp šādām sistēmām. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz saskarni starp transporta informācijas sistēmām Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm, kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izskatot iespēju apmainīties ar informāciju starp šādām sistēmām.

| (27) | Neskarot kompetento iestāžu atbildību, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot gaidāmo e-jūrniecības iniciatīvu, kuras mērķis ir paaugstināt Eiropas jūras transporta nozares darbības efektivitāti, veicinot jaunāko informācijas tehnoloģiju izmantošanu. |
| --- | --- |

(27)

Neskarot kompetento iestāžu atbildību, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot gaidāmo e-jūrniecības iniciatīvu, kuras mērķis ir paaugstināt Eiropas jūras transporta nozares darbības efektivitāti, veicinot jaunāko informācijas tehnoloģiju izmantošanu.

| (28) | Lai izveidotu vienoto tirgu un Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem, būtu jāsamazina administratīvais slogs attiecībā uz kuģošanu, tādējādi, inter alia, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu. Šajā sakarā “zilās zonas” koncepciju un e-jūrniecību varētu izmantot kā līdzekli, lai samazinātu ziņošanas formalitātes tirdzniecības kuģiem, kas ienāk dalībvalstu ostās vai iziet no tām. |
| --- | --- |

(28)

Lai izveidotu vienoto tirgu un Eiropas jūras transporta telpu bez šķēršļiem, būtu jāsamazina administratīvais slogs attiecībā uz kuģošanu, tādējādi, inter alia, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu. Šajā sakarā “zilās zonas” koncepciju un e-jūrniecību varētu izmantot kā līdzekli, lai samazinātu ziņošanas formalitātes tirdzniecības kuģiem, kas ienāk dalībvalstu ostās vai iziet no tām.

| (29) | Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un, lai ievērotu institucionālā līdzsvara principu, Aģentūrai nedrīkst piešķirt pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus lēmumus. |
| --- | --- |

(29)

Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un, lai ievērotu institucionālā līdzsvara principu, Aģentūrai nedrīkst piešķirt pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus lēmumus.

| (30) | Neskarot Regulā (EK) Nr. 1406/2002 noteiktos mērķus un uzdevumus, vienā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jāsagatavo un jāiesniedz priekšizpēte ar mērķi novērtēt un apzināt iespējas, kā uzlabot dažādu krasta apsardzes dienestu koordināciju un sadarbību. Minētajā izpētē būtu jāņem vērā esošais tiesiskais regulējums un attiecīgo Savienības forumu atbilstīgi ieteikumi, kā arī pašreizējā vienotas informācijas apmaiņas vides (CISE) izveide, un pilnībā būtu jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, skaidri norādot izmaksas un ieguvumus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(30)

Neskarot Regulā (EK) Nr. 1406/2002 noteiktos mērķus un uzdevumus, vienā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu jāsagatavo un jāiesniedz priekšizpēte ar mērķi novērtēt un apzināt iespējas, kā uzlabot dažādu krasta apsardzes dienestu koordināciju un sadarbību. Minētajā izpētē būtu jāņem vērā esošais tiesiskais regulējums un attiecīgo Savienības forumu atbilstīgi ieteikumi, kā arī pašreizējā vienotas informācijas apmaiņas vides (CISE) izveide, un pilnībā būtu jāievēro subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, skaidri norādot izmaksas un ieguvumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (31) | Nozīmīgs faktors Savienības jūrniecības nozares grupu konkurētspējai ir – piesaistīt labi apmācītus Eiropas jūrniekus. Tādējādi, ņemot vērā pašreizējo un turpmāko pieprasījumu Savienībā pēc augsti kvalificētiem jūrniekiem, Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija jūrlietu apmācības veicināšanā, atvieglojot brīvprātīgu apmaiņu ar labāko praksi un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām jūrlietu apmācības jomā. Tas varētu ietvert brīvprātīgu palīdzību kvalificētām Eiropas ieinteresētām personām, lai sasniegtu izcilību jūrlietu izglītībā un apmācībā, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par jūrlietu apmācību saturu un organizāciju. |
| --- | --- |

(31)

Nozīmīgs faktors Savienības jūrniecības nozares grupu konkurētspējai ir – piesaistīt labi apmācītus Eiropas jūrniekus. Tādējādi, ņemot vērā pašreizējo un turpmāko pieprasījumu Savienībā pēc augsti kvalificētiem jūrniekiem, Aģentūrai vajadzības gadījumā būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija jūrlietu apmācības veicināšanā, atvieglojot brīvprātīgu apmaiņu ar labāko praksi un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām jūrlietu apmācības jomā. Tas varētu ietvert brīvprātīgu palīdzību kvalificētām Eiropas ieinteresētām personām, lai sasniegtu izcilību jūrlietu izglītībā un apmācībā, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par jūrlietu apmācību saturu un organizāciju.

| (32) | Lai novērstu pieaugošos pirātisma draudus, Aģentūrai attiecīgos gadījumos būtu jāturpina sniegt sīku informāciju kompetentām valsts iestādēm un citām attiecīgām struktūrām, tostarp jūras spēku operācijām, piemēram, ES jūras militārā operācija Atalanta, par to kuģu atrašanās vietu, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un šķērso reģionus, kas ir klasificēti kā sevišķi bīstami. Turklāt Aģentūras rīcībā ir līdzekļi, ko varētu izmantot īpaši saistībā ar CISE izveidi. Tādēļ ir lietderīgi, ka Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jānodrošina kompetentās valsts iestādes un Savienības struktūras, piemēram, Frontex un Eiropols, ar attiecīgiem datiem par kuģu atrašanās vietu un Zemes novērošanu, lai veicinātu preventīvus pasākumus, kas nepieciešami cīņai pret tīšām nelikumīgām darbībām, attiecīgo Savienības tiesību aktu izpratnē, neskarot dalībvalstu tiesības un pienākumus, un saskaņā ar piemērojamajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, īpaši saistībā ar struktūrām, kas pieprasa datus. Kuģu uzraudzības un identifikācijas lielos attālumos (LRIT) datu sniegšanai vajadzētu būt atkarīgai no attiecīgās karoga valsts piekrišanas saskaņā ar Administratīvās padomes noteiktajām procedūrām. |
| --- | --- |

(32)

Lai novērstu pieaugošos pirātisma draudus, Aģentūrai attiecīgos gadījumos būtu jāturpina sniegt sīku informāciju kompetentām valsts iestādēm un citām attiecīgām struktūrām, tostarp jūras spēku operācijām, piemēram, ES jūras militārā operācija Atalanta, par to kuģu atrašanās vietu, kas kuģo ar dalībvalstu karogu un šķērso reģionus, kas ir klasificēti kā sevišķi bīstami. Turklāt Aģentūras rīcībā ir līdzekļi, ko varētu izmantot īpaši saistībā ar CISE izveidi. Tādēļ ir lietderīgi, ka Aģentūrai pēc pieprasījuma būtu jānodrošina kompetentās valsts iestādes un Savienības struktūras, piemēram, Frontex un Eiropols, ar attiecīgiem datiem par kuģu atrašanās vietu un Zemes novērošanu, lai veicinātu preventīvus pasākumus, kas nepieciešami cīņai pret tīšām nelikumīgām darbībām, attiecīgo Savienības tiesību aktu izpratnē, neskarot dalībvalstu tiesības un pienākumus, un saskaņā ar piemērojamajiem valsts un Savienības tiesību aktiem, īpaši saistībā ar struktūrām, kas pieprasa datus. Kuģu uzraudzības un identifikācijas lielos attālumos (LRIT) datu sniegšanai vajadzētu būt atkarīgai no attiecīgās karoga valsts piekrišanas saskaņā ar Administratīvās padomes noteiktajām procedūrām.

| (33) | Lai nodrošinātu konsekvenci, publiskojot informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (9), Komisijai un Aģentūrai vajadzētu balstīties uz īpašajām zināšanām un pieredzi, kas iegūta saistībā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (“Parīzes SM”). |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu konsekvenci, publiskojot informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (9), Komisijai un Aģentūrai vajadzētu balstīties uz īpašajām zināšanām un pieredzi, kas iegūta saistībā ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (“Parīzes SM”).

| (34) | Aģentūras sniegtajai palīdzībai dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar starptautisku un reģionālu organizāciju attiecīgo darbu nevajadzētu skart minēto organizāciju un dalībvalstu attiecības, kuru pamatā ir dalībvalstu dalība minētajās organizācijās. |
| --- | --- |

(34)

Aģentūras sniegtajai palīdzībai dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar starptautisku un reģionālu organizāciju attiecīgo darbu nevajadzētu skart minēto organizāciju un dalībvalstu attiecības, kuru pamatā ir dalībvalstu dalība minētajās organizācijās.

| (35) | Savienība ir pievienojusies šādiem instrumentiem, ar ko izveido reģionālās organizācijas, kuru darbības ietilpst arī Aģentūras mērķos: Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (Helsinku konvencija, kas pārskatīta 1992. gadā) (10), Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (Barselonas konvencija) (11) un tās 1995. gadā pārskatītais variants (12) un vairāki tās protokoli; Nolīgums par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums) (13); Konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OSPAR konvencija) (14); Sadarbības nolīgums Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekrastes un ūdeņu aizsardzībai no piesārņojuma, kas parakstīts 1990. gada 17. oktobrī (Lisabonas nolīgums) (15), un tā papildu protokols, ko parakstīja 2008. gada 20. maijā, bet kurš vēl nav stājies spēkā (16). Savienība arī risina sarunas par pievienošanos Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu, kas parakstīta 1992. gada aprīlī (Bukarestes konvencija). Tādēļ Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar dalību minēto reģionālo organizāciju atbilstošajā darbā. |
| --- | --- |

(35)

Savienība ir pievienojusies šādiem instrumentiem, ar ko izveido reģionālās organizācijas, kuru darbības ietilpst arī Aģentūras mērķos: Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (Helsinku konvencija, kas pārskatīta 1992. gadā) (10), Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (Barselonas konvencija) (11) un tās 1995. gadā pārskatītais variants (12) un vairāki tās protokoli; Nolīgums par sadarbību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām (Bonnas nolīgums) (13); Konvencija par jūras vides aizsardzību Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OSPAR konvencija) (14); Sadarbības nolīgums Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu piekrastes un ūdeņu aizsardzībai no piesārņojuma, kas parakstīts 1990. gada 17. oktobrī (Lisabonas nolīgums) (15), un tā papildu protokols, ko parakstīja 2008. gada 20. maijā, bet kurš vēl nav stājies spēkā (16). Savienība arī risina sarunas par pievienošanos Konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu, kas parakstīta 1992. gada aprīlī (Bukarestes konvencija). Tādēļ Aģentūrai būtu jāsniedz tehniska palīdzība dalībvalstīm un Komisijai saistībā ar dalību minēto reģionālo organizāciju atbilstošajā darbā.

| (36) | Papildus minētajām reģionālajām organizācijām pastāv arī vairāki citi reģionāla mēroga, vietēja mēroga un divpusēji koordinācijas un sadarbības mehānismi attiecībā uz reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. Sniedzot palīdzību saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos tām trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir kopīga reģionāla jūras teritorija, Aģentūrai būtu jārīkojas, ievērojot minētos mehānismus. |
| --- | --- |

(36)

Papildus minētajām reģionālajām organizācijām pastāv arī vairāki citi reģionāla mēroga, vietēja mēroga un divpusēji koordinācijas un sadarbības mehānismi attiecībā uz reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. Sniedzot palīdzību saistībā ar reaģēšanu piesārņojuma gadījumos tām trešām valstīm, ar kurām Savienībai ir kopīga reģionāla jūras teritorija, Aģentūrai būtu jārīkojas, ievērojot minētos mehānismus.

| (37) | Savienībai ar kaimiņvalstīm ir kopīgas Vidusjūras, Melnās jūras un Baltijas jūras reģionālas jūras teritorijas. Aģentūrai pēc Komisijas pieprasījuma būtu jāsniedz palīdzība minētajām valstīm saistībā reaģēšanu piesārņojuma gadījumos. |
| --- | --- |

(37)

Savienībai ar kaimiņvalstīm ir kopīgas Vidusjūras, Melnās jūras un Baltijas jūras reģionālas jūras teritorijas. Aģentūrai pēc Komisijas pieprasījuma būtu jāsniedz palīdzība minētajām valstīm saistībā reaģēšanu piesārņojuma gadījumos.

| (38) | Lai maksimāli uzlabotu efektivitāti, Aģentūrai pēc iespējas ciešāk būtu jāsadarbojas saskaņā ar Parīzes SM. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt jebkuru iespēju, kā paaugstināt efektivitāti, ko varētu ierosināt izskatīt saistībā ar Parīzes SM. |
| --- | --- |

(38)

Lai maksimāli uzlabotu efektivitāti, Aģentūrai pēc iespējas ciešāk būtu jāsadarbojas saskaņā ar Parīzes SM. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina pārbaudīt jebkuru iespēju, kā paaugstināt efektivitāti, ko varētu ierosināt izskatīt saistībā ar Parīzes SM.

| (39) | Lai nodrošinātu saistošu Savienības tiesību aktu pareizu īstenošanu tādās jomās kā kuģošanas drošība un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršana, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, apmeklējot dalībvalstis. Šādiem valstu administrāciju apmeklējumiem vajadzētu dot iespēju Aģentūrai apkopot visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu visaptverošu ziņojumu un to iesniegtu Komisijai tālākai izvērtēšanai. Apmeklējumos būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā minētie principi, un apmeklējumi būtu jāveic tā, lai valstu jūras administrācijām radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu. Turklāt apmeklējumi būtu jāveic, ievērojot noteiktu procedūru, tostarp Administratīvās padomes pieņemtu standarta metodoloģiju. |
| --- | --- |

(39)

Lai nodrošinātu saistošu Savienības tiesību aktu pareizu īstenošanu tādās jomās kā kuģošanas drošība un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršana, Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, apmeklējot dalībvalstis. Šādiem valstu administrāciju apmeklējumiem vajadzētu dot iespēju Aģentūrai apkopot visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu visaptverošu ziņojumu un to iesniegtu Komisijai tālākai izvērtēšanai. Apmeklējumos būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā minētie principi, un apmeklējumi būtu jāveic tā, lai valstu jūras administrācijām radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu. Turklāt apmeklējumi būtu jāveic, ievērojot noteiktu procedūru, tostarp Administratīvās padomes pieņemtu standarta metodoloģiju.

| (40) | Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, veicot atzīto organizāciju inspekcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (17). Šīs inspekcijas drīkst notikt arī trešās valstīs. Komisijai un Aģentūrai būtu jānodrošina, lai attiecīgās dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (18) Aģentūrai būtu arī jāveic inspekcijas uzdevumi saistībā ar jūrnieku apmācību un sertifikāciju trešās valstīs, ko Komisija ir uzdevusi veikt Aģentūrai. Regulā (EK) Nr. 1406/2002 nebūtu jāiekļauj sīkāka informācija par tehnisko palīdzību, ko Aģentūra sniedz Komisijas veiktajās jūras drošības pārbaudēs saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (19). |
| --- | --- |

(40)

Aģentūrai būtu jāpalīdz Komisijai, veicot atzīto organizāciju inspekcijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (17). Šīs inspekcijas drīkst notikt arī trešās valstīs. Komisijai un Aģentūrai būtu jānodrošina, lai attiecīgās dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (18) Aģentūrai būtu arī jāveic inspekcijas uzdevumi saistībā ar jūrnieku apmācību un sertifikāciju trešās valstīs, ko Komisija ir uzdevusi veikt Aģentūrai. Regulā (EK) Nr. 1406/2002 nebūtu jāiekļauj sīkāka informācija par tehnisko palīdzību, ko Aģentūra sniedz Komisijas veiktajās jūras drošības pārbaudēs saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (19).

| (41) | Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas mērķiem un institucionālo struktūru, kā arī ar piemērojamām administratīvām un finanšu procedūrām, Komisijai būtu jāsniedz oficiāla konsultācija rakstiska atzinuma veidā par Aģentūras daudzgadu stratēģijas projektu un gada darba programmu projektiem, kas Administratīvai padomei būtu jāņem vērā pirms minēto dokumentu pieņemšanas. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas mērķiem un institucionālo struktūru, kā arī ar piemērojamām administratīvām un finanšu procedūrām, Komisijai būtu jāsniedz oficiāla konsultācija rakstiska atzinuma veidā par Aģentūras daudzgadu stratēģijas projektu un gada darba programmu projektiem, kas Administratīvai padomei būtu jāņem vērā pirms minēto dokumentu pieņemšanas.

| (42) | Lai nodrošinātu godīgu un pārredzamu izpilddirektora iecelšanas procedūru, izmantojamajai atlases procedūrai vajadzētu būt saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par Savienības aģentūru direktoru atlasi un izvirzīšanu. Šajās pamatnostādnēs ir paredzēts, ka pieteikumu var iesniegt jebkuras dalībvalsts valstspiederīgie. To pašu apsvērumu dēļ Administratīvajai padomei vajadzētu būt pārstāvētai sākotnējās atlases komitejā ar vienu novērotāju. Novērotājs būtu jāinformē turpmākos atlases procedūras posmos. Administratīvās padomes locekļiem, kad tā pieņem lēmumu par iecelšanu, vajadzētu būt iespējai uzdot Komisijai jautājumus par atlases procedūru. Turklāt Administratīvajai padomei vajadzētu būt iespējai iztaujāt galīgajā sarakstā iekļautos kandidātus, ievērojot standarta praksi. Visos Aģentūras izpilddirektora atlases procedūras posmos un iecelšanā visām iesaistītajām pusēm būtu jānodrošina, lai kandidātu personas dati tiktu apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (20). |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu godīgu un pārredzamu izpilddirektora iecelšanas procedūru, izmantojamajai atlases procedūrai vajadzētu būt saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par Savienības aģentūru direktoru atlasi un izvirzīšanu. Šajās pamatnostādnēs ir paredzēts, ka pieteikumu var iesniegt jebkuras dalībvalsts valstspiederīgie. To pašu apsvērumu dēļ Administratīvajai padomei vajadzētu būt pārstāvētai sākotnējās atlases komitejā ar vienu novērotāju. Novērotājs būtu jāinformē turpmākos atlases procedūras posmos. Administratīvās padomes locekļiem, kad tā pieņem lēmumu par iecelšanu, vajadzētu būt iespējai uzdot Komisijai jautājumus par atlases procedūru. Turklāt Administratīvajai padomei vajadzētu būt iespējai iztaujāt galīgajā sarakstā iekļautos kandidātus, ievērojot standarta praksi. Visos Aģentūras izpilddirektora atlases procedūras posmos un iecelšanā visām iesaistītajām pusēm būtu jānodrošina, lai kandidātu personas dati tiktu apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (20).

| (43) | Aģentūru finansē galvenokārt no Savienības iemaksām, tomēr tai ir arī ieņēmumi no maksām un nodevām par tās sniegtajiem pakalpojumiem. Minētās maksas un nodevas it īpaši attiecas uz ES LRIT datu centra darbību, un tās piemēro saskaņā ar 2007. gada 1. un 2. oktobrī un 2008. gada 9. decembrī pieņemto Padomes rezolūciju saistībā ar ES LRIT datu centra izveidi un it īpaši ar punktiem, kas attiecas uz LRIT ziņojumu finansēšanu. |
| --- | --- |

(43)

Aģentūru finansē galvenokārt no Savienības iemaksām, tomēr tai ir arī ieņēmumi no maksām un nodevām par tās sniegtajiem pakalpojumiem. Minētās maksas un nodevas it īpaši attiecas uz ES LRIT datu centra darbību, un tās piemēro saskaņā ar 2007. gada 1. un 2. oktobrī un 2008. gada 9. decembrī pieņemto Padomes rezolūciju saistībā ar ES LRIT datu centra izveidi un it īpaši ar punktiem, kas attiecas uz LRIT ziņojumu finansēšanu.

| (44) | Saistībā ar Regulā (EK) Nr. 1406/2002 paredzēto progresa ziņojumu, Komisijai būtu jāizskata arī Aģentūras potenciālais ieguldījums nākamā leģislatīvā akta par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu, ko pašreiz izskata Eiropas Parlaments un Padome, īstenošanā attiecībā uz piesārņojuma novēršanu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām, ņemot vērā Aģentūras stabilās un atzītās speciālās zināšanas un rīkus. |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar Regulā (EK) Nr. 1406/2002 paredzēto progresa ziņojumu, Komisijai būtu jāizskata arī Aģentūras potenciālais ieguldījums nākamā leģislatīvā akta par naftas un gāzes meklēšanas, izpētes un ieguves darbību jūrā drošumu, ko pašreiz izskata Eiropas Parlaments un Padome, īstenošanā attiecībā uz piesārņojuma novēršanu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām, ņemot vērā Aģentūras stabilās un atzītās speciālās zināšanas un rīkus.

| (45) | Aģentūras darbībām attiecīgos gadījumos būtu jādod ieguldījums arī patiesas Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidē. |
| --- | --- |

(45)

Aģentūras darbībām attiecīgos gadījumos būtu jādod ieguldījums arī patiesas Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidē.

| (46) | Būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (21), un jo īpaši tās 208. pants. |
| --- | --- |

(46)

Būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (21), un jo īpaši tās 208. pants.

| (47) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1406/2002 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(47)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1406/2002 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1406/2002

Regulu (EK) Nr. 1406/2002 groza šādi:

| 1) | regulas 1. līdz 3. pantu aizstāj ar šādiem:
  "1. pants
  Mērķi
  1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru (Aģentūra), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu līmeni kuģošanas drošībai, jūras drošībai, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanai un reaģēšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanas pasākumiem uz naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītu jūras piesārņojumu.
  2.   Šajā nolūkā Aģentūra sadarbojas ar dalībvalstīm un Komisiju un – atbilstīgi 2. pantā noteiktajiem pamatuzdevumiem, kā arī attiecīgos gadījumos 2.a pantā noteiktajiem papilduzdevumiem, – sniedz tām tehnisku, operatīvu un zinātnisku palīdzību šā panta 1. punktā minētajās jomās, jo īpaši, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai pareizi piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktus. Attiecībā uz reaģēšanas pasākumiem uz piesārņojumu Aģentūra sniedz operatīvu palīdzību tikai pēc cietušās(-o) valsts(-u) pieprasījuma.
  3.   Sniedzot 2. punktā minēto palīdzību, Aģentūra attiecīgā gadījumā dod ieguldījumu kopējā jūras transporta un jūras satiksmes efektivitātē, kā izklāstīts šajā regulā, lai veicinātu Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi.
  2. pants
  Aģentūras pamatuzdevumi
  1.   Lai nodrošinātu, ka piemērotā veidā tiek īstenoti 1. pantā noteiktie mērķi, Aģentūra veic šajā pantā uzskaitītos pamatuzdevumus.
  2.   Aģentūra palīdz Komisijai:






  a) | veikt sagatavošanās darbus attiecīgo Savienības tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādāšanai, jo īpaši atbilstīgi starptautisko tiesību aktu izmaiņām; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. līdz 3. pantu aizstāj ar šādiem:

"1. pants

Mērķi

1.   Ar šo regulu izveido Eiropas Jūras drošības aģentūru (Aģentūra), lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu līmeni kuģošanas drošībai, jūras drošībai, kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanai un reaģēšanas pasākumiem, kā arī reaģēšanas pasākumiem uz naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisītu jūras piesārņojumu.

2.   Šajā nolūkā Aģentūra sadarbojas ar dalībvalstīm un Komisiju un – atbilstīgi 2. pantā noteiktajiem pamatuzdevumiem, kā arī attiecīgos gadījumos 2.a pantā noteiktajiem papilduzdevumiem, – sniedz tām tehnisku, operatīvu un zinātnisku palīdzību šā panta 1. punktā minētajās jomās, jo īpaši, lai palīdzētu dalībvalstīm un Komisijai pareizi piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktus. Attiecībā uz reaģēšanas pasākumiem uz piesārņojumu Aģentūra sniedz operatīvu palīdzību tikai pēc cietušās(-o) valsts(-u) pieprasījuma.

3.   Sniedzot 2. punktā minēto palīdzību, Aģentūra attiecīgā gadījumā dod ieguldījumu kopējā jūras transporta un jūras satiksmes efektivitātē, kā izklāstīts šajā regulā, lai veicinātu Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi.

2. pants

Aģentūras pamatuzdevumi

1.   Lai nodrošinātu, ka piemērotā veidā tiek īstenoti 1. pantā noteiktie mērķi, Aģentūra veic šajā pantā uzskaitītos pamatuzdevumus.

2.   Aģentūra palīdz Komisijai:

a)

veikt sagatavošanās darbus attiecīgo Savienības tiesību aktu atjaunināšanai un izstrādāšanai, jo īpaši atbilstīgi starptautisko tiesību aktu izmaiņām;

| b) | efektīvi īstenot attiecīgos saistošos Savienības tiesību aktus, jo īpaši, veicot šīs regulas 3. pantā minētos apmeklējumus un inspekcijas un sniedzot Komisijai tehnisku palīdzību to inspekcijas uzdevumu veikšanā, kas tai uzticēti saskaņā ar 9. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (22). Šajā sakarā tā var sniegt Komisijai ieteikumus iespējamiem minēto saistošo tiesību aktu uzlabojumiem; |
| --- | --- |

b)

efektīvi īstenot attiecīgos saistošos Savienības tiesību aktus, jo īpaši, veicot šīs regulas 3. pantā minētos apmeklējumus un inspekcijas un sniedzot Komisijai tehnisku palīdzību to inspekcijas uzdevumu veikšanā, kas tai uzticēti saskaņā ar 9. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (22). Šajā sakarā tā var sniegt Komisijai ieteikumus iespējamiem minēto saistošo tiesību aktu uzlabojumiem;

| c) | analizēt notiekošos un pabeigtos pētniecības projektus, kas saistīti ar Aģentūras mērķiem; tas var ietvert arī iespējamo pārraudzības pasākumu noteikšanu atbilstoši konkrētu pētniecības projektu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

analizēt notiekošos un pabeigtos pētniecības projektus, kas saistīti ar Aģentūras mērķiem; tas var ietvert arī iespējamo pārraudzības pasākumu noteikšanu atbilstoši konkrētu pētniecības projektu rezultātiem;

| d) | veikt jebkādu citu uzdevumu, kas ar Savienības leģislatīviem aktiem piešķirts Komisijai saistībā ar Aģentūras mērķiem. |
| --- | --- |

d)

veikt jebkādu citu uzdevumu, kas ar Savienības leģislatīviem aktiem piešķirts Komisijai saistībā ar Aģentūras mērķiem.

3.   Aģentūra kopā ar dalībvalstīm:

| a) | vajadzības gadījumos organizē attiecīgu apmācību jomās, par kurām atbild dalībvalstis; |
| --- | --- |

a)

vajadzības gadījumos organizē attiecīgu apmācību jomās, par kurām atbild dalībvalstis;

| b) | izstrādā tehniskus risinājumus, tostarp nodrošina attiecīgus operatīvos pakalpojumus, un sniedz tehnisku palīdzību attiecīgo Savienības tiesību aktu īstenošanai vajadzīgo valstu spēju veidošanai; |
| --- | --- |

b)

izstrādā tehniskus risinājumus, tostarp nodrošina attiecīgus operatīvos pakalpojumus, un sniedz tehnisku palīdzību attiecīgo Savienības tiesību aktu īstenošanai vajadzīgo valstu spēju veidošanai;

| c) | pēc dalībvalsts pieprasījuma sniedz atbilstīgu informāciju, kas iegūta 3. pantā minētajās inspekcijās, lai atbalstītu atzīto organizāciju pārraudzību, kuras dalībvalstu vārdā veic sertificēšanas uzdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (23), 9. pantu, neskarot kuģa karoga valsts tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

c)

pēc dalībvalsts pieprasījuma sniedz atbilstīgu informāciju, kas iegūta 3. pantā minētajās inspekcijās, lai atbalstītu atzīto organizāciju pārraudzību, kuras dalībvalstu vārdā veic sertificēšanas uzdevumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā (23), 9. pantu, neskarot kuģa karoga valsts tiesības un pienākumus;

| d) | izmaksu ziņā efektīvā veidā sniedz papildu atbalstu reaģēšanas darbībām kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, ja pieprasījumu iesniedz cietusī dalībvalsts, kuras pārziņā tiek veikti piesārņojuma savākšanas darbi, neskarot piekrastes valstu atbildību nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu sadarbību šajā jomā. Attiecīgā gadījumā pieprasījumi mobilizēt piesārņojuma novēršanas darbības notiek, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (24). |
| --- | --- |

d)

izmaksu ziņā efektīvā veidā sniedz papildu atbalstu reaģēšanas darbībām kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, ja pieprasījumu iesniedz cietusī dalībvalsts, kuras pārziņā tiek veikti piesārņojuma savākšanas darbi, neskarot piekrastes valstu atbildību nodrošināt piemērotu mehānismu esamību reaģēšanai uz piesārņojumu, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu sadarbību šajā jomā. Attiecīgā gadījumā pieprasījumi mobilizēt piesārņojuma novēršanas darbības notiek, izmantojot ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom (24).

4.   Aģentūra sekmē sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju:

| a) | satiksmes uzraudzības jomā, uz ko attiecas Direktīva 2002/59/EK, Aģentūra jo īpaši veicina sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas zonās, kā arī izstrādā un vada Eiropas Savienības Datu centru kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos un Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēmu (SafeSeaNet), kā norādīts minētās direktīvas 6.b un 22.a pantā, kā arī Starptautisko datu apmaiņas sistēmu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos saskaņā ar saistībām Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (“IMO”); |
| --- | --- |

a)

satiksmes uzraudzības jomā, uz ko attiecas Direktīva 2002/59/EK, Aģentūra jo īpaši veicina sadarbību starp piekrastes valstīm attiecīgajos kuģošanas zonās, kā arī izstrādā un vada Eiropas Savienības Datu centru kuģu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos un Savienības kuģošanas informācijas un apmaiņas sistēmu (SafeSeaNet), kā norādīts minētās direktīvas 6.b un 22.a pantā, kā arī Starptautisko datu apmaiņas sistēmu identifikācijai un uzraudzībai lielos attālumos saskaņā ar saistībām Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (“IMO”);

| b) | pēc pieprasījuma un neskarot valsts un Savienības tiesību aktus, attiecīgā gadījumā kompetentām valsts iestādēm un attiecīgām Savienības struktūrām to pilnvaru robežās sniedzot atbilstīgos kuģu atrašanās vietas un Zemes novērošanas datus, lai stiprinātu pasākumus pret pirātisma un tīšu nelikumīgu darbību draudiem, kā tas paredzēts piemērojamos Savienības tiesību aktos vai starptautiskos juridiskos instrumentos jūras transporta jomā, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas attiecīgā gadījumā jāparedz Administratīvajai valdei vai augsta līmeņa vadības grupai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK. Kuģu identifikācijas un uzraudzības lielos attālumos dati tiek sniegti saskaņā ar attiecīgās karoga valsts piekrišanu; |
| --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma un neskarot valsts un Savienības tiesību aktus, attiecīgā gadījumā kompetentām valsts iestādēm un attiecīgām Savienības struktūrām to pilnvaru robežās sniedzot atbilstīgos kuģu atrašanās vietas un Zemes novērošanas datus, lai stiprinātu pasākumus pret pirātisma un tīšu nelikumīgu darbību draudiem, kā tas paredzēts piemērojamos Savienības tiesību aktos vai starptautiskos juridiskos instrumentos jūras transporta jomā, ievērojot piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas attiecīgā gadījumā jāparedz Administratīvajai valdei vai augsta līmeņa vadības grupai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK. Kuģu identifikācijas un uzraudzības lielos attālumos dati tiek sniegti saskaņā ar attiecīgās karoga valsts piekrišanu;

| c) | jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē (25), Aģentūra, ja to pieprasa attiecīgās dalībvalstis un gadījumos, kad nerodas interešu konflikts, sniedz operatīvu atbalstu šīm dalībvalstīm attiecībā uz smagu vai ļoti smagu negadījumu izmeklēšanu un analizē drošības izmeklēšanas ziņojumus, lai apzinātu pievienoto vērtību, ko Savienības līmenī varētu dot izdarītie secinājumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, Aģentūra saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu apkopo gada pārskatu par jūras negadījumiem un starpgadījumiem; |
| --- | --- |

c)

jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē (25), Aģentūra, ja to pieprasa attiecīgās dalībvalstis un gadījumos, kad nerodas interešu konflikts, sniedz operatīvu atbalstu šīm dalībvalstīm attiecībā uz smagu vai ļoti smagu negadījumu izmeklēšanu un analizē drošības izmeklēšanas ziņojumus, lai apzinātu pievienoto vērtību, ko Savienības līmenī varētu dot izdarītie secinājumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem datiem, Aģentūra saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu apkopo gada pārskatu par jūras negadījumiem un starpgadījumiem;

| d) | sniedz objektīvas, ticamas un salīdzināmas statistikas ziņas, informāciju un datus, lai Komisija un dalībvalstis varētu veikt nepieciešamos pasākumus darbības uzlabošanai un pašreizējo pasākumu efektivitātes un rentabilitātes izvērtēšanai. Starp šādiem uzdevumiem ir tehnisko datu vākšana, reģistrēšana un izvērtēšana, sistemātiska pastāvošo datubāzu izmantošana, tostarp to savstarpējā papildināšana, kā arī nepieciešamības gadījumā jaunu datubāzu veidošana. Pamatojoties uz savāktajiem datiem, Aģentūra sniedz Komisijai atbalstu ar kuģiem saistītas informācijas publicēšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (26); |
| --- | --- |

d)

sniedz objektīvas, ticamas un salīdzināmas statistikas ziņas, informāciju un datus, lai Komisija un dalībvalstis varētu veikt nepieciešamos pasākumus darbības uzlabošanai un pašreizējo pasākumu efektivitātes un rentabilitātes izvērtēšanai. Starp šādiem uzdevumiem ir tehnisko datu vākšana, reģistrēšana un izvērtēšana, sistemātiska pastāvošo datubāzu izmantošana, tostarp to savstarpējā papildināšana, kā arī nepieciešamības gadījumā jaunu datubāzu veidošana. Pamatojoties uz savāktajiem datiem, Aģentūra sniedz Komisijai atbalstu ar kuģiem saistītas informācijas publicēšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (26);

| e) | vāc un analizē datus par jūrniekiem, kas sniegti un izmantoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (27); |
| --- | --- |

e)

vāc un analizē datus par jūrniekiem, kas sniegti un izmantoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (27);

| f) | palīdz uzlabot tādu kuģu identifikāciju un vajāšanu, no kuriem tiek izdarītas nelikumīgas noplūdes, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (28); |
| --- | --- |

f)

palīdz uzlabot tādu kuģu identifikāciju un vajāšanu, no kuriem tiek izdarītas nelikumīgas noplūdes, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/35/EK (2005. gada 7. septembris) par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (28);

| g) | attiecībā uz naftas un gāzes noplūdēm no naftas un gāzes ieguves iekārtām, izmanto Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet) šādu noplūžu mēroga un ietekmes uz vidi pārraudzībai; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz naftas un gāzes noplūdēm no naftas un gāzes ieguves iekārtām, izmanto Eiropas satelītdienests naftas produktu uzraudzībai (CleanSeaNet) šādu noplūžu mēroga un ietekmes uz vidi pārraudzībai;

| h) | attiecībā uz Savienības kompetencē esošiem jautājumiem sniedz dalībvalstīm un Komisijai tehnisku palīdzību, kas vajadzīga, lai piedalītos attiecīgajā darbā, ko veic IMO tehniskās struktūras, Starptautiskā Darba organizācija – attiecībā uz kuģošanas jautājumiem, un Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (Parīzes SM) un attiecīgās reģionālās organizācijas, kurām Savienība ir pievienojusies; |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz Savienības kompetencē esošiem jautājumiem sniedz dalībvalstīm un Komisijai tehnisku palīdzību, kas vajadzīga, lai piedalītos attiecīgajā darbā, ko veic IMO tehniskās struktūras, Starptautiskā Darba organizācija – attiecībā uz kuģošanas jautājumiem, un Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli (Parīzes SM) un attiecīgās reģionālās organizācijas, kurām Savienība ir pievienojusies;

| i) | attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (29), īstenošanu, it īpaši vienkāršojot elektronisku datu pārraidi pa SafeSeaNet un atbalstot vienotā kontaktpunkta izveidi. |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (29), īstenošanu, it īpaši vienkāršojot elektronisku datu pārraidi pa SafeSeaNet un atbalstot vienotā kontaktpunkta izveidi.

5.   Pēc Komisijas pieprasījuma Aģentūra Savienības kandidātvalstīm un attiecīgos gadījumos Eiropas Kaimiņattiecību partnervalstīm un valstīm, kas piedalās Parīzes SM, var sniegt tehnisku palīdzību, tostarp attiecīgu apmācību pasākumu organizēšanā saistībā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

Aģentūra var arī sniegt palīdzību kuģu izraisīta piesārņojuma gadījumā, kā arī naftas un gāzes ieguves iekārtu izraisīta jūras piesārņojuma gadījumā, kas ietekmē tās trešās valstis, ar kurām Savienībai ir kopīga reģionāla jūras teritorija, saskaņā ar ES Civilās aizsardzības mehānismu, kas izveidots ar Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, un ievērojot šā panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos dalībvalstīm piemērojamos nosacījumus. Šos uzdevumus koordinē ar esošajiem reģionālajiem sadarbības pasākumiem, kas saistīti ar jūras piesārņojumu.

2.a pants

Aģentūras papilduzdevumi

1.   Neskarot 2. pantā minētos pamatuzdevumus Aģentūra vajadzības gadījumā palīdz Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt un īstenot šā panta 2. un 3. punktā minētās ar Aģentūras mērķiem saistītās Savienības darbības, ciktāl Aģentūras rīcībā ir stabilas un atzītas speciālās zināšanas un rīki. Šajā pantā izklāstītie papilduzdevumi:

| a) | rada būtisku pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

a)

rada būtisku pievienoto vērtību;

| b) | nerada darba dublēšanos; |
| --- | --- |

b)

nerada darba dublēšanos;

| c) | atbilst Savienības jūras transporta politikas interesēm; |
| --- | --- |

c)

atbilst Savienības jūras transporta politikas interesēm;

| d) | nekavē Aģentūras pamatuzdevumu izpildi; un |
| --- | --- |

d)

nekavē Aģentūras pamatuzdevumu izpildi; un

| e) | neaizskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, īpaši tos, kuri tām ir kā karoga valstīm, ostas valstīm un piekrastes valstīm. |
| --- | --- |

e)

neaizskar dalībvalstu tiesības un pienākumus, īpaši tos, kuri tām ir kā karoga valstīm, ostas valstīm un piekrastes valstīm.

2.   Aģentūra palīdz Komisijai:

| a) | saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (30) īstenošanu – palīdzot īstenot mērķi nodrošināt labu vides stāvokli jūras ūdeņiem, izmantojot tās elementus, kuri saistīti ar kuģošanu, kā arī esošo instrumentu, piemēram, SafeSeaNet un CleanSeaNet, rezultātus; |
| --- | --- |

a)

saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/56/EK (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (30) īstenošanu – palīdzot īstenot mērķi nodrošināt labu vides stāvokli jūras ūdeņiem, izmantojot tās elementus, kuri saistīti ar kuģošanu, kā arī esošo instrumentu, piemēram, SafeSeaNet un CleanSeaNet, rezultātus;

| b) | sniedzot tehnisku palīdzību saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām no kuģiem, it īpaši sekojot starptautisko notikumu attīstībai; |
| --- | --- |

b)

sniedzot tehnisku palīdzību saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām no kuģiem, it īpaši sekojot starptautisko notikumu attīstībai;

| c) | saistībā ar Globālo vides un drošības novērošanas programmu (GMES) – GMES pārvaldības ietvaros veicināt GMES datu un pakalpojumu izmantošanu jūrniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar Globālo vides un drošības novērošanas programmu (GMES) – GMES pārvaldības ietvaros veicināt GMES datu un pakalpojumu izmantošanu jūrniecības vajadzībām;

| d) | veidot vienotu informācijas apmaiņas vidi ES jūrniecības jomā; |
| --- | --- |

d)

veidot vienotu informācijas apmaiņas vidi ES jūrniecības jomā;

| e) | attiecībā uz pārvietojamām piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām – izskatīt IMO prasības un apkopot pamatinformāciju par iespējamiem jūras transporta un jūras vides apdraudējumiem; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz pārvietojamām piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām – izskatīt IMO prasības un apkopot pamatinformāciju par iespējamiem jūras transporta un jūras vides apdraudējumiem;

| f) | sniedzot attiecīgu informāciju par iekšējo ūdensceļu kuģu klasifikācijas sabiedrībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (31). Šo informāciju arī iekļauj ziņojumos, kas minēti šīs regulas 3. panta 4. un 5. punktā. |
| --- | --- |

f)

sniedzot attiecīgu informāciju par iekšējo ūdensceļu kuģu klasifikācijas sabiedrībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/87/EK (2006. gada 12. decembris), ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (31). Šo informāciju arī iekļauj ziņojumos, kas minēti šīs regulas 3. panta 4. un 5. punktā.

3.   Aģentūra palīdz Komisijai un dalībvalstīm:

| a) | veikt tādu politikas un projektu priekšizpēti un īstenošanu, ar ko atbalsta Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi, piemēram, “zilās zonas” koncepciju un e-jūrniecību, kā arī jūras maģistrāli. To veic, it īpaši izpētot iespējas izveidot sistēmas SafeSeaNet papildu funkcijas, neskarot saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK izveidotās augsta līmeņa vadības grupas lomu; |
| --- | --- |

a)

veikt tādu politikas un projektu priekšizpēti un īstenošanu, ar ko atbalsta Eiropas jūras transporta telpas bez robežām izveidi, piemēram, “zilās zonas” koncepciju un e-jūrniecību, kā arī jūras maģistrāli. To veic, it īpaši izpētot iespējas izveidot sistēmas SafeSeaNet papildu funkcijas, neskarot saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK izveidotās augsta līmeņa vadības grupas lomu;

| b) | kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izpētot iespējas apmainīties ar informāciju starp šo sistēmu un jūras transporta informācijas sistēmām, balstoties uz ziņojumu, kas paredzēts Direktīvas 2010/65/ES 15. pantā; |
| --- | --- |

b)

kopā ar upju informācijas pakalpojumu sistēmas kompetentajām iestādēm izpētot iespējas apmainīties ar informāciju starp šo sistēmu un jūras transporta informācijas sistēmām, balstoties uz ziņojumu, kas paredzēts Direktīvas 2010/65/ES 15. pantā;

| c) | veicinot brīvprātīgu labākās prakses apmaiņu jūrniecības apmācībās un izglītībā Savienībā un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām, kas attiecas uz jūrniecības apmācībām, vienlaikus pilnībā ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 166. pantu. |
| --- | --- |

c)

veicinot brīvprātīgu labākās prakses apmaiņu jūrniecības apmācībās un izglītībā Savienībā un sniedzot informāciju par Savienības apmaiņas programmām, kas attiecas uz jūrniecības apmācībām, vienlaikus pilnībā ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 166. pantu.

3. pants

Dalībvalstu apmeklējumi un inspekcijas

1.   Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus un palīdzētu Komisijai pildīt LESD paredzētos pienākumus, un jo īpaši – izvērtēt attiecīgo Savienības tiesību efektīvu īstenošanu –, Aģentūra saskaņā ar Administratīvās padomes izstrādāto metodoloģiju apmeklē dalībvalstis.

2.   Aģentūra attiecīgo dalībvalsti savlaicīgi informē par plānoto apmeklējumu, pilnvaroto amatpersonu vārdiem, apmeklējuma sākuma dienu un paredzamo ilgumu. Aģentūras amatpersonām, kurām uzdots veikt šādu apmeklējumu, to dara, uzrādot Aģentūras izpilddirektora rakstisku lēmumu, kurā norādīti misijas mērķi un uzdevumi.

3.   Aģentūra Komisijas vārdā veic inspekcijas, kas paredzētas saistošos Savienības tiesību aktos par organizācijām, ko Savienība atzinusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (32), un par jūrnieku sagatavošanu un sertificēšanu trešās valstīs saskaņā ar Direktīvu 2008/106/EK.

4.   Pēc katra apmeklējuma vai inspekcijas Aģentūra sagatavo ziņojumu un nosūta to Komisijai un attiecīgajai dalībvalstij.

5.   Vajadzības gadījumā un jebkurā gadījumā tad, kad apmeklējumu vai inspekciju cikls ir noslēgts, Aģentūra analizē minētā cikla ziņojumus, lai apzinātu horizontālos konstatējumus un vispārējos secinājumus par pastāvošo pasākumu efektivitāti un rentabilitāti. Aģentūra šīs analīzes rezultātus iesniedz Komisijai turpmākai apspriešanai ar dalībvalstīm, lai gūtu attiecīgus secinājumus un veicinātu labas prakses izplatīšanu.

| 2) | regulas 4. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “3.   Administratīvā padome pieņem praktiskos pasākumus 1. un 2. punkta piemērošanai, tostarp vajadzības gadījumā pasākumus tam, kā pirms informācijas publicēšanas veikt apspriešanos ar dalībvalstīm.
  4.   Uz informāciju, kuru Komisija un Aģentūra savākusi un apstrādājusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (33), un Aģentūra veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu konfidenciālas informācijas drošu apstrādi un drošu rīcību ar to. |
| --- | --- |

2)

regulas 4. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Administratīvā padome pieņem praktiskos pasākumus 1. un 2. punkta piemērošanai, tostarp vajadzības gadījumā pasākumus tam, kā pirms informācijas publicēšanas veikt apspriešanos ar dalībvalstīm.

4.   Uz informāciju, kuru Komisija un Aģentūra savākusi un apstrādājusi saskaņā ar šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (33), un Aģentūra veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai garantētu konfidenciālas informācijas drošu apstrādi un drošu rīcību ar to.

| 3) | regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Pēc Komisijas pieprasījuma, ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu un sadarbībā ar tām un pienācīgi ņemot vērā ietekmi uz budžetu, tostarp attiecīgo dalībvalstu iespējamo ieguldījumu, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu izveidot reģionālus centrus, kas vajadzīgi, lai visefektīvāk un vislietderīgāk veiktu dažus Aģentūras uzdevumus. Pieņemot šādu lēmumu, Administratīvā padome definē precīzu reģionālā centra darbības jomu, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgām finansiālām izmaksām un uzlabojot sadarbību ar jau pastāvošiem reģionāliem un valsts tīkliem.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pēc Komisijas pieprasījuma, ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu un sadarbībā ar tām un pienācīgi ņemot vērā ietekmi uz budžetu, tostarp attiecīgo dalībvalstu iespējamo ieguldījumu, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu izveidot reģionālus centrus, kas vajadzīgi, lai visefektīvāk un vislietderīgāk veiktu dažus Aģentūras uzdevumus. Pieņemot šādu lēmumu, Administratīvā padome definē precīzu reģionālā centra darbības jomu, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgām finansiālām izmaksām un uzlabojot sadarbību ar jau pastāvošiem reģionāliem un valsts tīkliem.”;

| 4) | regulas 10. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | pieņem Aģentūras darbības gada pārskatu un katru gadu līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm.
  Aģentūra katru gadu budžeta lēmējinstitūcijai nosūta visu informāciju, kas attiecas uz novērtējuma rezultātiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 10. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

pieņem Aģentūras darbības gada pārskatu un katru gadu līdz 15. jūnijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm.

Aģentūra katru gadu budžeta lēmējinstitūcijai nosūta visu informāciju, kas attiecas uz novērtējuma rezultātiem.”;

| b) | punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “c) | darba programmas izstrādāšanas gaitā izskata un apstiprina 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētos pieprasījumus palīdzēt Komisijai, 2. panta 3. punktā minētos dalībvalstu tehniskās palīdzības pieprasījumus, 2. panta 5. punktā minētos tehniskās palīdzības pieprasījumus, kā arī 2.a pantā minētos palīdzības pieprasījumus; |
| --- | --- | --- |

b)

punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“c)

darba programmas izstrādāšanas gaitā izskata un apstiprina 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā minētos pieprasījumus palīdzēt Komisijai, 2. panta 3. punktā minētos dalībvalstu tehniskās palīdzības pieprasījumus, 2. panta 5. punktā minētos tehniskās palīdzības pieprasījumus, kā arī 2.a pantā minētos palīdzības pieprasījumus;

| ca) | izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu stratēģiju piecu gadu laikposmam, ņemot vērā Komisijas rakstisku atzinumu; |
| --- | --- |

ca)

izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu stratēģiju piecu gadu laikposmam, ņemot vērā Komisijas rakstisku atzinumu;

| cb) | izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu; |
| --- | --- |

cb)

izskata un pieņem Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu;

| cc) | izskata 15. panta 2. punkta ba) apakšpunktā minētos administratīvo noteikumu projektus;” |
| --- | --- |

cc)

izskata 15. panta 2. punkta ba) apakšpunktā minētos administratīvo noteikumu projektus;”

| c) | punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “g) | izstrādā metodoloģiju attiecībā uz apmeklējumiem, kas veicami saskaņā ar 3. pantu. Gadījumā, ja Komisija 15 dienās pēc metodoloģijas pieņemšanas dara zināmu, ka tai nepiekrīt, Administratīvā padome atkāroti izskata šo metodoloģiju un ar grozījumiem, ja tādi ir izdarīti, pieņem to otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ieskaitot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;” |
| --- | --- | --- |

c)

punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“g)

izstrādā metodoloģiju attiecībā uz apmeklējumiem, kas veicami saskaņā ar 3. pantu. Gadījumā, ja Komisija 15 dienās pēc metodoloģijas pieņemšanas dara zināmu, ka tai nepiekrīt, Administratīvā padome atkāroti izskata šo metodoloģiju un ar grozījumiem, ja tādi ir izdarīti, pieņem to otrajā lasījumā vai nu ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ieskaitot Komisijas pārstāvju balsis, vai arī ar dalībvalstu pārstāvju vienprātīgu lēmumu;”

| d) | punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “h) | izpilda savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu saskaņā ar 18., 19. un 21. pantu un pārrauga un nodrošina piemērotus papildu pasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no dažādiem – iekšēja vai ārēja mēroga – novērtējuma ziņojumiem un novērtējumiem;” |
| --- | --- | --- |

d)

punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

izpilda savus uzdevumus attiecībā uz Aģentūras budžetu saskaņā ar 18., 19. un 21. pantu un pārrauga un nodrošina piemērotus papildu pasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no dažādiem – iekšēja vai ārēja mēroga – novērtējuma ziņojumiem un novērtējumiem;”

| e) | punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un 16. pantā minētajiem nodaļu vadītājiem;”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

īsteno disciplinārās pilnvaras attiecībā uz izpilddirektoru un 16. pantā minētajiem nodaļu vadītājiem;”;

| f) | punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “l) | pārskata šā punkta k) apakšpunktā minētā sīki izstrādātā plāna finanšu izpildi un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2038/2006 (2006. gada 18. decembris) par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā (34) paredzētās budžeta saistības; |
| --- | --- | --- |

f)

punkta l) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“l)

pārskata šā punkta k) apakšpunktā minētā sīki izstrādātā plāna finanšu izpildi un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2038/2006 (2006. gada 18. decembris) par daudzgadu finansējumu Eiropas Jūras drošības aģentūras rīcībai reaģēšanas pasākumu kuģu izraisīto piesārņojumu jomā (34) paredzētās budžeta saistības;

| g) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “m) | no tās locekļu vidus ieceļ novērotāju, kas seko tam, kā Komisija īsteno atlases procedūru izpilddirektora iecelšanai amatā.”; |
| --- | --- | --- |

g)

pievieno šādu apakšpunktu:

“m)

no tās locekļu vidus ieceļ novērotāju, kas seko tam, kā Komisija īsteno atlases procedūru izpilddirektora iecelšanai amatā.”;

| 5) | regulas 11. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Administratīvās padomes locekļus ieceļ, ņemot vērā to pieredzi un speciālās zināšanas 1. pantā minētajās jomās. Dalībvalstis un Komisija katra cenšas nodrošināt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu pārstāvību Administratīvajā padomē.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 11. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Administratīvās padomes locekļus ieceļ, ņemot vērā to pieredzi un speciālās zināšanas 1. pantā minētajās jomās. Dalībvalstis un Komisija katra cenšas nodrošināt līdzsvarotu sieviešu un vīriešu pārstāvību Administratīvajā padomē.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Locekļu amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Locekļu pilnvaru termiņu var pagarināt.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Locekļu amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Locekļu pilnvaru termiņu var pagarināt.”;

| 6) | regulas 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Interešu konflikta gadījumos vai tad, ja lieta jāizskata konfidenciāli, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu konkrētos darba kārtības jautājumus izskatīt, nepiedaloties attiecīgajiem locekļiem. Sīki izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu iekļauj reglamentā.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 13. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Interešu konflikta gadījumos vai tad, ja lieta jāizskata konfidenciāli, Administratīvā padome var pieņemt lēmumu konkrētos darba kārtības jautājumus izskatīt, nepiedaloties attiecīgajiem locekļiem. Sīki izstrādātas normas par šā noteikuma piemērošanu iekļauj reglamentā.”;

| 7) | regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “a) | sagatavot Aģentūras daudzgadu stratēģiju un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“a)

sagatavot Aģentūras daudzgadu stratēģiju un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus;

| aa) | sagatavot Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz četras nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes; |
| --- | --- |

aa)

sagatavot Aģentūras daudzgadu personāla politikas plānu un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt to Administratīvajai padomei vismaz četras nedēļas pirms Administratīvās padomes attiecīgās sanāksmes;

| ab) | sagatavot gada darba programmu, norādot sagaidāmos cilvēkresursus un finanšu resursus, kas piešķirti katram pasākumam, un sīki izstrādātu Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plānu piesārņojuma gadījumiem, un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt tos Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus. Izpilddirektors veic vajadzīgos pasākumus to īstenošanai. Saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu izpilddirektors atbild uz visiem dalībvalstu palīdzības pieprasījumiem; |
| --- | --- |

ab)

sagatavot gada darba programmu, norādot sagaidāmos cilvēkresursus un finanšu resursus, kas piešķirti katram pasākumam, un sīki izstrādātu Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plānu piesārņojuma gadījumiem, un pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegt tos Administratīvajai padomei vismaz astoņas nedēļas pirms padomes attiecīgās sanāksmes, ņemot vērā Administratīvās padomes locekļu paustos viedokļus un ieteikumus. Izpilddirektors veic vajadzīgos pasākumus to īstenošanai. Saskaņā ar 10. panta 2. punkta c) apakšpunktu izpilddirektors atbild uz visiem dalībvalstu palīdzības pieprasījumiem;

| b) | pēc apspriešanās ar Komisiju un ievērojot apmeklējumu metodoloģiju, ko Administratīvā padome izstrādājusi saskaņā ar 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu, pieņemt lēmumus par 3. pantā paredzēto apmeklējumu un inspekciju veikšanu; |
| --- | --- |

b)

pēc apspriešanās ar Komisiju un ievērojot apmeklējumu metodoloģiju, ko Administratīvā padome izstrādājusi saskaņā ar 10. panta 2. punkta g) apakšpunktu, pieņemt lēmumus par 3. pantā paredzēto apmeklējumu un inspekciju veikšanu;

| ba) | var vienoties par administratīviem noteikumiem ar citām struktūrām, kas strādā Aģentūras darbības jomās, ar noteikumu, ka to projekts ir ticis iesniegts apspriešanai Administratīvajā padomē un Administratīvā padome četru nedēļu laikā neceļ iebildumus.”; |
| --- | --- |

ba)

var vienoties par administratīviem noteikumiem ar citām struktūrām, kas strādā Aģentūras darbības jomās, ar noteikumu, ka to projekts ir ticis iesniegts apspriešanai Administratīvajā padomē un Administratīvā padome četru nedēļu laikā neceļ iebildumus.”;

| b) | panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | organizēt efektīvu uzraudzības sistēmu, lai Aģentūras veikumu varētu salīdzināt ar tās mērķiem un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā. Šajā sakarā izpilddirektors, vienojoties ar Komisiju un Administratīvo padomi, izstrādā pieskaņotus darbības rādītājus, lai varētu efektīvi novērtēt sasniegtos rezultātus. Izpilddirektors nodrošina, ka Aģentūras organizatoriskā struktūra tiek regulāri pielāgota mainīgajām vajadzībām, ņemot vērā pieejamos finanšu un cilvēkresursus. Balstoties uz to, izpilddirektors katru gadu sagatavo vispārēja pārskata projektu un iesniedz to izskatīšanai Administratīvajā padomē. Pārskatā iekļauj īpašu sadaļu par sīki izstrādātā Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plāna piesārņojuma gadījumiem finanšu izpildi, kā arī sniedz jaunāko informāciju par visu to darbību stāvokli, kuras finansētas saskaņā ar minēto plānu. Izpilddirektors izveido regulāras vērtēšanas procedūras, kas atbilst atzītiem profesionāliem standartiem;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

organizēt efektīvu uzraudzības sistēmu, lai Aģentūras veikumu varētu salīdzināt ar tās mērķiem un uzdevumiem, kas noteikti šajā regulā. Šajā sakarā izpilddirektors, vienojoties ar Komisiju un Administratīvo padomi, izstrādā pieskaņotus darbības rādītājus, lai varētu efektīvi novērtēt sasniegtos rezultātus. Izpilddirektors nodrošina, ka Aģentūras organizatoriskā struktūra tiek regulāri pielāgota mainīgajām vajadzībām, ņemot vērā pieejamos finanšu un cilvēkresursus. Balstoties uz to, izpilddirektors katru gadu sagatavo vispārēja pārskata projektu un iesniedz to izskatīšanai Administratīvajā padomē. Pārskatā iekļauj īpašu sadaļu par sīki izstrādātā Aģentūras sagatavotības un reaģēšanas pasākumu plāna piesārņojuma gadījumiem finanšu izpildi, kā arī sniedz jaunāko informāciju par visu to darbību stāvokli, kuras finansētas saskaņā ar minēto plānu. Izpilddirektors izveido regulāras vērtēšanas procedūras, kas atbilst atzītiem profesionāliem standartiem;”;

| c) | panta 2. punkta g) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 2. punkta g) apakšpunktu svītro;

| d) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Izpilddirektors attiecīgi sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par savu uzdevumu izpildi.
  Jo īpaši izpilddirektors sniedz informāciju par situāciju attiecībā uz daudzgadu stratēģijas un gada darba programmas izstrādi.”; |
| --- | --- |

d)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izpilddirektors attiecīgi sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par savu uzdevumu izpildi.

Jo īpaši izpilddirektors sniedz informāciju par situāciju attiecībā uz daudzgadu stratēģijas un gada darba programmas izstrādi.”;

| 8) | regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
  “16. pants
  Izpilddirektora un nodaļu vadītāju iecelšana un atbrīvošana no amata
  1.   Izpilddirektoru ieceļ un atbrīvo no amata Administratīvā padome. Kad ir uzklausīts 10. pantā minētā novērotāja viedoklis, izpilddirektoru ieceļ uz pieciem gadiem, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvo un vadības kompetenci, kā arī ar dokumentiem apliecinātu pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Izpilddirektoru ieceļ no saraksta, kurā ir vismaz trīs Komisijas ierosināti kandidāti, atklātā konkursā, kas notiek pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur publicēts aicinājums izteikt interesi par amata vietu. Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Pēc Komisijas vai vienas trešdaļas tās locekļu lūguma Administratīvā padome izskata jautājumu par atbrīvošanu no amata. Lēmumu par iecelšanu vai atbrīvošanu no amata Administratīvā padome pieņem ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu.
  2.   Administratīvā padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu ne vairāk kā par četriem gadiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanas viņu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Ja pilnvaru termiņu nepagarina, izpilddirektors paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.
  3.   Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki nodaļu vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no nodaļu vadītājiem.
  4.   Nodaļu vadītājus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī profesionālo kompetenci un pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Pēc Administratīvās padomes piekrišanas saņemšanas nodaļu vadītājus ieceļ vai atbrīvo no amata izpilddirektors.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Izpilddirektora un nodaļu vadītāju iecelšana un atbrīvošana no amata

1.   Izpilddirektoru ieceļ un atbrīvo no amata Administratīvā padome. Kad ir uzklausīts 10. pantā minētā novērotāja viedoklis, izpilddirektoru ieceļ uz pieciem gadiem, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvo un vadības kompetenci, kā arī ar dokumentiem apliecinātu pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Izpilddirektoru ieceļ no saraksta, kurā ir vismaz trīs Komisijas ierosināti kandidāti, atklātā konkursā, kas notiek pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur publicēts aicinājums izteikt interesi par amata vietu. Administratīvās padomes izvēlēto kandidātu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Pēc Komisijas vai vienas trešdaļas tās locekļu lūguma Administratīvā padome izskata jautājumu par atbrīvošanu no amata. Lēmumu par iecelšanu vai atbrīvošanu no amata Administratīvā padome pieņem ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu.

2.   Administratīvā padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu, var vienu reizi pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu ne vairāk kā par četriem gadiem. Administratīvā padome pieņem lēmumu ar visu balsstiesīgo locekļu četru piektdaļu balsu vairākumu. Administratīvā padome informē Eiropas Parlamentu par nodomu pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa pagarināšanas viņu var uzaicināt teikt uzrunu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu jautājumiem. Ja pilnvaru termiņu nepagarina, izpilddirektors paliek amatā, līdz tiek iecelts viņa pilnvaru pārņēmējs.

3.   Izpilddirektoram var palīdzēt viens vai vairāki nodaļu vadītāji. Izpilddirektora prombūtnes vai slimības laikā viņa pienākumus veic viens no nodaļu vadītājiem.

4.   Nodaļu vadītājus ieceļ, ņemot vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu administratīvā un vadības darba prasmi, kā arī profesionālo kompetenci un pieredzi jomās, kas minētas 1. pantā. Pēc Administratīvās padomes piekrišanas saņemšanas nodaļu vadītājus ieceļ vai atbrīvo no amata izpilddirektors.”;

| 9) | regulas 18. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “c) | maksa un nodeva par publikācijām, apmācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

regulas 18. pantu groza šādi:

a)

1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“c)

maksa un nodeva par publikācijām, apmācībām un/vai citiem Aģentūras sniegtajiem pakalpojumiem.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, balstoties uz budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām, un to kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz Administratīvajai padomei.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Izpilddirektors sastāda Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, balstoties uz budžeta līdzekļu sadali pa darbības jomām, un to kopā ar štatu saraksta projektu iesniedz Administratīvajai padomei.”;

| c) | panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:
  “7.   Komisija tāmi kopā ar Eiropas Savienības provizorisku vispārējā budžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcija”).
  8.   Saskaņā ar tāmi Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj izdevumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu sarakstu, un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta, kuru tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar LESD 314. pantu kopā ar aprakstu un pamatojumu par jebkurām atšķirībām starp Aģentūras tāmi un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta.”; |
| --- | --- |

c)

panta 7. un 8. punktu aizstāj ar šādiem:

“7.   Komisija tāmi kopā ar Eiropas Savienības provizorisku vispārējā budžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (“budžeta lēmējinstitūcija”).

8.   Saskaņā ar tāmi Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj izdevumus, kurus tā uzskata par vajadzīgiem saskaņā ar štatu sarakstu, un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta, kuru tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar LESD 314. pantu kopā ar aprakstu un pamatojumu par jebkurām atšķirībām starp Aģentūras tāmi un subsīdiju summu, ko paredzēts izmaksāt no vispārējā budžeta.”;

| d) | panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
  “10.   Budžetu pieņem Administratīvā padome. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē kopā ar gada darba programmu.”; |
| --- | --- |

d)

panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Budžetu pieņem Administratīvā padome. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē kopā ar gada darba programmu.”;

| 10) | regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:
  “22. pants
  Novērtēšana
  1.   Regulāri un vismaz reizi piecos gados Administratīvā padome uzdod veikt neatkarīgu ārējo novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Komisija Aģentūrai dara pieejamu visu informāciju, kuru pēdējā uzskata par vajadzīgu minētajam novērtējumam.
  2.   Novērtējumā izvērtē šīs regulas ietekmi, kā arī Aģentūras un tās darbības derīgumu, nozīmi, sniegto pievienoto vērtību un efektivitāti. Novērtējumā tiek ņemti vērā gan Eiropas, gan valsts līmeņa ieinteresēto personu viedokļi. Tajā jo īpaši tiek izskatīta iespējamā vajadzība grozīt Aģentūras uzdevumus. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm un vienošanās ar Komisiju Administratīvā padome noformē konkrētas pilnvaras.
  3.   Administratīvā padome saņem novērtējumu un sniedz Komisijai ieteikumus par šīs regulas grozījumiem, Aģentūru un tās darbību. Novērtējuma rezultātus un ieteikumus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un dara zināmus atklātībā. Attiecīgā gadījumā pievieno rīcības plānu ar grafiku.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:

“22. pants

Novērtēšana

1.   Regulāri un vismaz reizi piecos gados Administratīvā padome uzdod veikt neatkarīgu ārējo novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Komisija Aģentūrai dara pieejamu visu informāciju, kuru pēdējā uzskata par vajadzīgu minētajam novērtējumam.

2.   Novērtējumā izvērtē šīs regulas ietekmi, kā arī Aģentūras un tās darbības derīgumu, nozīmi, sniegto pievienoto vērtību un efektivitāti. Novērtējumā tiek ņemti vērā gan Eiropas, gan valsts līmeņa ieinteresēto personu viedokļi. Tajā jo īpaši tiek izskatīta iespējamā vajadzība grozīt Aģentūras uzdevumus. Pēc apspriešanās ar iesaistītajām pusēm un vienošanās ar Komisiju Administratīvā padome noformē konkrētas pilnvaras.

3.   Administratīvā padome saņem novērtējumu un sniedz Komisijai ieteikumus par šīs regulas grozījumiem, Aģentūru un tās darbību. Novērtējuma rezultātus un ieteikumus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un dara zināmus atklātībā. Attiecīgā gadījumā pievieno rīcības plānu ar grafiku.”;

| 11) | iekļauj šādu pantu:
  “22.a. pants
  Progresa ziņojums
  Līdz 2018. gada 2. martam un ņemot vērā 22. pantā minēto novērtējuma ziņojumu, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā izklāstīts, kā Aģentūra veikusi ar šo regulu uzliktos papildu pienākumus, lai apzinātu to, kā vēl vairāk palielināt efektivitāti un vajadzības gadījumā grozītu tās mērķus un uzdevumus.”; |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu pantu:

“22.a. pants

Progresa ziņojums

Līdz 2018. gada 2. martam un ņemot vērā 22. pantā minēto novērtējuma ziņojumu, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā izklāstīts, kā Aģentūra veikusi ar šo regulu uzliktos papildu pienākumus, lai apzinātu to, kā vēl vairāk palielināt efektivitāti un vajadzības gadījumā grozītu tās mērķus un uzdevumus.”;

| 12) | regulas 23. pantu svītro. |
| --- | --- |

12)

regulas 23. pantu svītro.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 15. janvārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 68. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra nostāja pirmajā lasījumā (OV C 352 E, 16.11.2012., 1. lpp.). Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. decembra nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

4

(5)  OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 332, 28.12.2000., 1. lpp.

6

(7)  OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

7

(8)  OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.

8

(9)  OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.

9

(10)  Padomes Lēmums 94/157/EK (OV L 73, 16.3.1994., 19. lpp.).

10

(11)  Padomes Lēmums 77/585/EEK (OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 1999/802/EK (OV L 322, 14.12.1999., 32. lpp.).

12

(13)  Padomes Lēmums 84/358/EEK (OV L 188, 16.7.1984., 7. lpp.).

13

(14)  Padomes Lēmums 98/249/EK (OV L 104, 3.4.1998., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Lēmums 93/550/EEK (OV L 267, 28.10.1993., 20. lpp.).

15

(16)  Padomes Lēmums 2010/655/ES (OV L 285, 30.10.2010., 1. lpp.).

16

(17)  OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.

17

(18)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

18

(19)  OV L 98, 10.4.2008., 5. lpp.

19

(20)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

20

(21)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

21

(22)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

22

(23)  OV L 131, 28.5.2009., 47. lpp.

23

(24)  OV L 314, 1.12.2007., 9. lpp.

24

(25)  OV L 131, 28.5.2009., 114. lpp.

25

(26)  OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.

26

(27)  OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.

27

(28)  OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

28

(29)  OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.

29

(30)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

30

(31)  OV L 389, 30.12.2006., 1. lpp.

31

(32)  OV L 131, 28.5.2009., 11. lpp.”;

32

(33)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”;

33

(34)  OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.”;

34

---