# Uradni list L 345/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 345 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5920. december 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 345

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5920. december 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2301 z dne 8. decembra 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Olio di Calabria (ZGO)) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2302 z dne 8. decembra 2016 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pomodoro di Pachino (ZGO)) | 3 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2303 z dne 19. decembra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije | 4 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2304 z dne 19. decembra 2016 o načinih, strukturi, časovnih presledkih in kazalnikih za oceno iz poročil o kakovosti poslanih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 27 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2305 z dne 19. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 37 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2306 z dne 19. decembra 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016, in določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 533/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso | 39 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2307 z dne 19. decembra 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016, in o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1385/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso | 42 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2308 z dne 19. decembra 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2078 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine | 45 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2016/2309 z dne 16. decembra 2016 o četrti prilagoditvi prilog k Direktivi 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga znanstvenemu in tehničnemu napredku (
  1
  ) | 48 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/2310 z dne 17. oktobra 2016 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom | 50 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/2311 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok | 53 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/2312 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu Republiki Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok | 56 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/2313 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok | 59 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/2314 z dne 19. decembra 2016 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/778 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA) | 62 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/2315 z dne 19. decembra 2016 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini | 65 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2316 z dne 16. decembra 2016 o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/1849 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane | 66 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2317 z dne 16. decembra 2016 o spremembi Odločbe 2008/294/ES in Izvedbenega sklepa 2013/654/EU za poenostavitev izvajanja mobilne komunikacije na krovu letala (storitev MCA) v Evropski uniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8413)

   (
  1
  ) | 67 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2318 z dne 16. decembra 2016 o odstopanju Španije od medsebojnega priznavanja dovoljenj za biocidne proizvode, ki vsebujejo brodifakum, v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8414) | 72 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2319 z dne 16. decembra 2016 o potrditvi ali spremembi začasnih izračunov povprečnih specifičnih emisij CO2 in ciljev specifičnih emisij za proizvajalce osebnih avtomobilov za koledarsko leto 2015 v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8579) | 74 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2320 z dne 16. decembra 2016 o potrditvi ali spremembi začasnih izračunov povprečnih specifičnih emisij CO2 in ciljev specifičnih emisij za proizvajalce novih lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8583) | 96 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2321 z dne 19. decembra 2016 glede oblike potrdila o pripravljenosti za recikliranje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  ) | 112 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2322 z dne 19. decembra 2016 glede oblike izjave o dokončanju recikliranja ladje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  ) | 117 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2323 z dne 19. decembra 2016 o pripravi evropskega seznama obratov za recikliranje ladij v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  ) | 119 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2324 z dne 19. decembra 2016 glede oblike poročila o načrtovanem začetku recikliranja ladje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  ) | 129 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2325 z dne 19. decembra 2016 glede oblike potrdila o popisu nevarnih materialov, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  ) | 131 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2301 z dne 8. decembra 2016 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Olio di Calabria (ZGO))

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2302 z dne 8. decembra 2016 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pomodoro di Pachino (ZGO))

3

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2303 z dne 19. decembra 2016 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije

4

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2304 z dne 19. decembra 2016 o načinih, strukturi, časovnih presledkih in kazalnikih za oceno iz poročil o kakovosti poslanih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

27

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2305 z dne 19. decembra 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

37

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2306 z dne 19. decembra 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016, in določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 533/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso

39

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2307 z dne 19. decembra 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016, in o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1385/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso

42

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/2308 z dne 19. decembra 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2078 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

45

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2016/2309 z dne 16. decembra 2016 o četrti prilagoditvi prilog k Direktivi 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga znanstvenemu in tehničnemu napredku (
  1
  )

1

48

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/2310 z dne 17. oktobra 2016 o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom

50

*

Sklep Sveta (EU) 2016/2311 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

53

*

Sklep Sveta (EU) 2016/2312 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu Republiki Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

56

*

Sklep Sveta (EU) 2016/2313 z dne 8. decembra 2016 o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

59

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/2314 z dne 19. decembra 2016 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/778 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA)

62

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/2315 z dne 19. decembra 2016 o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

65

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2316 z dne 16. decembra 2016 o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/1849 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane

66

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2317 z dne 16. decembra 2016 o spremembi Odločbe 2008/294/ES in Izvedbenega sklepa 2013/654/EU za poenostavitev izvajanja mobilne komunikacije na krovu letala (storitev MCA) v Evropski uniji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8413)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8413)

1

67

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2318 z dne 16. decembra 2016 o odstopanju Španije od medsebojnega priznavanja dovoljenj za biocidne proizvode, ki vsebujejo brodifakum, v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8414)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8414)

72

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2319 z dne 16. decembra 2016 o potrditvi ali spremembi začasnih izračunov povprečnih specifičnih emisij CO2 in ciljev specifičnih emisij za proizvajalce osebnih avtomobilov za koledarsko leto 2015 v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8579)

2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8579)

74

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2320 z dne 16. decembra 2016 o potrditvi ali spremembi začasnih izračunov povprečnih specifičnih emisij CO2 in ciljev specifičnih emisij za proizvajalce novih lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8583)

2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8583)

96

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2321 z dne 19. decembra 2016 glede oblike potrdila o pripravljenosti za recikliranje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  )

1

112

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2322 z dne 19. decembra 2016 glede oblike izjave o dokončanju recikliranja ladje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  )

1

117

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2323 z dne 19. decembra 2016 o pripravi evropskega seznama obratov za recikliranje ladij v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  )

1

119

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2324 z dne 19. decembra 2016 glede oblike poročila o načrtovanem začetku recikliranja ladje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  )

1

129

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2325 z dne 19. decembra 2016 glede oblike potrdila o popisu nevarnih materialov, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (
  1
  )

1

131

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za obdobje štirih let ( UL L 315, 1.12.2015 ) | 136 |

Popravki

*

Popravek Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za obdobje štirih let ( UL L 315, 1.12.2015 )

( UL L 315, 1.12.2015 )

136

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2301

z dne 8. decembra 2016

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Olio di Calabria (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) in zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Olio di Calabria“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Italije za registracijo imena „Olio di Calabria“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Oliva di Calabria“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Oliva di Calabria“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Olio di Calabria“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.5 Olja in masti (maslo, margarina, olje itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni Uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 304, 20.8.2016, str. 46.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/3

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2302

z dne 8. decembra 2016

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Pomodoro di Pachino (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Pomodoro di Pachino“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 617/2003 (2), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 675/2013 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno geografsko označbo „Pomodoro di Pachino“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 617/2003 (2), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 675/2013 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Pomodoro di Pachino“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 617/2003 z dne 4. aprila 2003 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ustanovljen z Uredbo Sveta (EGS) št. 2081/92 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (Carne dos Açores, Borrego do Nordeste Alentejano, Carne de Porco Alentejano, Pomodoro di Pachino, Uva da tavola di Mazzarrone) (UL L 89, 5.4.2003, str. 3).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 675/2013 z dne 15. julija 2013 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pomodoro di Pachino (ZGO)) (UL L 194, 17.7.2013, str. 1).

3

(4)  
  UL C 271, 26.7.2016, str. 5.

4

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2303

z dne 19. decembra 2016

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju z državami članicami,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 31. marca 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije („Belorusija“ ali „zadevna država“) v Unijo. Zadevno obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 31. marca 2016 na podlagi člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (2) („osnovna uredba“) začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije („Belorusija“ ali „zadevna država“) v Unijo. Zadevno obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (3).

2

Uradnem listu Evropske unije

3

| (2) | Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je 15. februarja 2016 v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 44 % celotne proizvodnje nekaterih armaturnih palic v Uniji, vložilo združenje evropskih jeklarjev („pritožnik“). Javil se ni noben drug proizvajalec, ki bi izrazil nasprotovanje ali nevtralno stališče. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je 15. februarja 2016 v imenu proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 44 % celotne proizvodnje nekaterih armaturnih palic v Uniji, vložilo združenje evropskih jeklarjev („pritožnik“). Javil se ni noben drug proizvajalec, ki bi izrazil nasprotovanje ali nevtralno stališče.

| (3) | Zato so bili ob začetku postopka doseženi ustrezni pragovi, kot so določeni v členu 5(4) osnovne uredbe (4). Ko se preiskava začne, ni nujno, da so pogoji za postopek izpolnjeni skozi celotno preiskavo. Sodišče je to potrdilo za primer, ko družba umakne svojo podporo pritožbi (5); enako po analogiji velja v primeru, ko se obseg izdelka spremeni. |
| --- | --- |

(3)

Zato so bili ob začetku postopka doseženi ustrezni pragovi, kot so določeni v členu 5(4) osnovne uredbe (4). Ko se preiskava začne, ni nujno, da so pogoji za postopek izpolnjeni skozi celotno preiskavo. Sodišče je to potrdilo za primer, ko družba umakne svojo podporo pritožbi (5); enako po analogiji velja v primeru, ko se obseg izdelka spremeni.

4

5

1.2   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (4) | Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, edinega znanega proizvajalca izvoznika iz Belorusije, organe Republike Belorusije, znane uvoznike in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v obvestilu o začetku pozvala zainteresirane strani, naj se javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, edinega znanega proizvajalca izvoznika iz Belorusije, organe Republike Belorusije, znane uvoznike in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju.

| (5) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(5)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3   Proizvajalci iz primerljive države

Proizvajalci iz primerljive države

| (6) | V obvestilu o začetku je Komisija še obvestila zainteresirane strani, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe uporabiti Južno Afriko ali Združene države Amerike (ZDA). Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

V obvestilu o začetku je Komisija še obvestila zainteresirane strani, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe uporabiti Južno Afriko ali Združene države Amerike (ZDA). Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.4   Vzorčenje

Vzorčenje

| (7) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.4.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (8) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je na podlagi proizvodnje in obsega prodaje izdelka v preiskavi ter geografske lokacije začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vključeval je pet proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 22,4 % celotne proizvodnje in 24,4 % celotne prodaje zadevnega izdelka v Uniji. Družbe imajo sedež v Franciji, Nemčiji, Italiji, na Poljskem in v Španiji ter tako pokrivajo različna in obsežna geografska območja. Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem. Prejela ni nobenih pripomb. Zato je bilo sklenjeno, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je na podlagi proizvodnje in obsega prodaje izdelka v preiskavi ter geografske lokacije začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vključeval je pet proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 22,4 % celotne proizvodnje in 24,4 % celotne prodaje zadevnega izdelka v Uniji. Družbe imajo sedež v Franciji, Nemčiji, Italiji, na Poljskem in v Španiji ter tako pokrivajo različna in obsežna geografska območja. Komisija je zainteresirane strani povabila, naj predložijo svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem. Prejela ni nobenih pripomb. Zato je bilo sklenjeno, da je vzorec reprezentativen za industrijo Unije.

1.4.2   Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

Vzorčenje nepovezanih uvoznikov

| (9) | Komisija je prosila nepovezane uvoznike, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prosila nepovezane uvoznike, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec.

| (10) | Šest nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. Tri vzorčene družbe so predstavljale 80 % nepovezanega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(10)

Šest nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec treh uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. Tri vzorčene družbe so predstavljale 80 % nepovezanega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz Belorusije. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Komisija ni prejela nobenih pripomb.

1.5   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (11) | Komisija je vprašalnike poslala petim vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v zadevni državi, proizvajalcu v ZDA, ki so bile izbrane kot primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 32, trem vzorčenim uvoznikom, osmim uporabnikom, znanim ob začetku preiskave, ter dodatnemu uporabniku, ki se je razkril proti koncu postopka. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je vprašalnike poslala petim vzorčenim proizvajalcem Unije, sodelujočemu proizvajalcu izvozniku v zadevni državi, proizvajalcu v ZDA, ki so bile izbrane kot primerljiva država, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 32, trem vzorčenim uvoznikom, osmim uporabnikom, znanim ob začetku preiskave, ter dodatnemu uporabniku, ki se je razkril proti koncu postopka.

| (12) | Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet vzorčenih proizvajalcev Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik v zadevni državi, proizvajalec iz ZDA („primerljive države“) in nepovezana uvoznika. |
| --- | --- |

(12)

Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet vzorčenih proizvajalcev Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik v zadevni državi, proizvajalec iz ZDA („primerljive države“) in nepovezana uvoznika.

1.6   Preveritveni obiski

Preveritveni obiski

| (13) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije







  — | Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poljska; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije

proizvajalci Unije

—

Celsa Huta Ostrowiec sp. z.o.o., Ostrowiec Swietokrzyski, Poljska;

| — | Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Italija; |
| --- | --- |

—

Feralpi Sideruglica s.p.a, Lonato del Garda, Italija;

| — | Riva Acier SA, Gargenville, Francija; |
| --- | --- |

—

Riva Acier SA, Gargenville, Francija;

| — | nekateri makropodatki so bili preverjeni tudi v prostorih pritožnika (Bruselj, Belgija); |
| --- | --- |

—

nekateri makropodatki so bili preverjeni tudi v prostorih pritožnika (Bruselj, Belgija);

| (b) | proizvajalec izvoznik v Belorusiji







  — | Open Joint-Stock Company „Byelorussian Steel Works – Management Company of ‚Byelorussian Metallurgical Company‘ Holding“, Belorusija („BMZ“); |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec izvoznik v Belorusiji

proizvajalec izvoznik v Belorusiji

—

Open Joint-Stock Company „Byelorussian Steel Works – Management Company of ‚Byelorussian Metallurgical Company‘ Holding“, Belorusija („BMZ“);

| (c) | trgovci, povezani s proizvajalcem izvoznikom







  — | Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), ZDA; |
| --- | --- | --- |

(c)

trgovci, povezani s proizvajalcem izvoznikom

trgovci, povezani s proizvajalcem izvoznikom

—

Bel Kap Steel LLC, Miami (Fl), ZDA;

| — | BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poljska; |
| --- | --- |

—

BMZ Polska Sp. z.o.o., Katowice, Poljska;

| — | UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija“, Šiauliai, Litva; |
| --- | --- |

—

UAB „Prekybos namai BMZ-Baltija“, Šiauliai, Litva;

| (d) | proizvajalec v primerljivi državi







  — | Commercial Metals Company, Dallas (TX), ZDA. |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalec v primerljivi državi

proizvajalec v primerljivi državi

—

Commercial Metals Company, Dallas (TX), ZDA.

1.7   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (14) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2012 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek so nekatere armaturne palice s poreklom iz Belorusije, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, toplo valjane, toplo vlečene ali toplo iztiskane, brez nadaljnje obdelave, vključno s spiralno zvitimi po valjanju in tudi tistimi, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja, in ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 in ex 7214 99 95 („zadevni izdelek“). Izključene so vroče valjane armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek so nekatere armaturne palice s poreklom iz Belorusije, izdelane iz železa ali nelegiranega jekla, kovane, toplo valjane, toplo vlečene ali toplo iztiskane, brez nadaljnje obdelave, vključno s spiralno zvitimi po valjanju in tudi tistimi, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja, in ki so trenutno uvrščene pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 in ex 7214 99 95 („zadevni izdelek“). Izključene so vroče valjane armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (16) | Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, ter izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije in se prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu ZDA, ter izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije in se prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter uporabe. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.3   Trditve glede obsega izdelka

Trditve glede obsega izdelka

| (17) | Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je opozoril na domnevno neskladnost med opisom obsega izdelka v pritožbi (s sklicem na dve oznaki KN) in opisom v obvestilu o začetku (s sklicem na devet oznak KN). Trdil je, da se zaradi tega ocena škode v pritožbi ne nanaša na enak obseg kot v pozneje začetem postopku. Nadalje je opozoril, da družba izvaža samo pod dvema oznakama KN, navedenima v pritožbi. |
| --- | --- |

(17)

Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je opozoril na domnevno neskladnost med opisom obsega izdelka v pritožbi (s sklicem na dve oznaki KN) in opisom v obvestilu o začetku (s sklicem na devet oznak KN). Trdil je, da se zaradi tega ocena škode v pritožbi ne nanaša na enak obseg kot v pozneje začetem postopku. Nadalje je opozoril, da družba izvaža samo pod dvema oznakama KN, navedenima v pritožbi.

| (18) | V pritožbi sta pri opisu izdelka dejansko navedeni dve oznaki KN, v obvestilu o začetku pa jih je devet. Komisija opozarja, da so oznake KN v obvestilu o začetku navedene zgolj informativno, kot je jasno navedeno. Opozarja tudi, da se je preiskava začela na podlagi opisa zadevnega izdelka v pritožbi, ki vsebinsko zajema devet oznak KN ne glede na sklic, in da dodatne oznake KN torej niso vplivale na dokaze, predložene v pritožbi. Zato je bila ta trditev o domnevni neskladnosti pri opisu izdelka zavrnjena. |
| --- | --- |

(18)

V pritožbi sta pri opisu izdelka dejansko navedeni dve oznaki KN, v obvestilu o začetku pa jih je devet. Komisija opozarja, da so oznake KN v obvestilu o začetku navedene zgolj informativno, kot je jasno navedeno. Opozarja tudi, da se je preiskava začela na podlagi opisa zadevnega izdelka v pritožbi, ki vsebinsko zajema devet oznak KN ne glede na sklic, in da dodatne oznake KN torej niso vplivale na dokaze, predložene v pritožbi. Zato je bila ta trditev o domnevni neskladnosti pri opisu izdelka zavrnjena.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (19) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se Belorusija ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom. Zato se je normalna vrednost v zvezi z izvozom iz Belorusije v Unijo določila na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se Belorusija ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom. Zato se je normalna vrednost v zvezi z izvozom iz Belorusije v Unijo določila na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec v tretji državi s tržnim gospodarstvom.

| (20) | V OP je bila skupna količina uvoza iz Belorusije približno 488 000 ton, kar ustreza približno 5-odstotnemu tržnemu deležu. Glavne države članice uvoznice so bile Nemčija, Litva, Poljska in Nizozemska. Edini znani proizvajalec iz Belorusije je sodeloval v preiskavi in izpolnil vprašalnik. Ta proizvajalec je zadevni izdelek v Unijo prodajal neposredno ali prek povezanih trgovcev s sedežem v Uniji in ZDA. |
| --- | --- |

(20)

V OP je bila skupna količina uvoza iz Belorusije približno 488 000 ton, kar ustreza približno 5-odstotnemu tržnemu deležu. Glavne države članice uvoznice so bile Nemčija, Litva, Poljska in Nizozemska. Edini znani proizvajalec iz Belorusije je sodeloval v preiskavi in izpolnil vprašalnik. Ta proizvajalec je zadevni izdelek v Unijo prodajal neposredno ali prek povezanih trgovcev s sedežem v Uniji in ZDA.

3.2   Normalna vrednost

Normalna vrednost

3.2.1   Primerljiva država

Primerljiva država

| (21) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (22) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 6, je Komisija v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da namerava za določitev normalne vrednosti kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom uporabiti Južno Afriko ali ZDA. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 6, je Komisija v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da namerava za določitev normalne vrednosti kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom uporabiti Južno Afriko ali ZDA.

| (23) | Pripombe o predlaganih primerljivih državah je prejela od edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz Belorusije. Ta je trdil, da niti Južna Afrika niti ZDA nista primerni primerljivi državi, ker se med drugim proizvodna zmogljivost, dejanski obseg proizvodnje ter proizvodni proces proizvajalca v Belorusiji razlikujejo od tistih v Južni Afriki in ZDA. Poleg tega je trdil, da so domači proizvajalci v Južni Afriki in ZDA, ki so jih opredelili pritožniki, neposredno povezani s proizvajalci Unije. Zato je lahko objektivnost podatkov, zbranih v teh državah od takih proizvajalcev, vprašljiva. Predlagal je, da bi bila Rusija najprimernejša primerljiva država, saj sta ruska in beloruska industrija jeklenih palic razvojno najbolj primerljivi, proizvodni proces prav tako temelji na odpadnih kovinah, kakovost in tehnične specifikacije proizvedenih jeklenih palic pa so si podobne. Vendar je Komisija ugotovila, da ta stran ni predložila dokazov o tem, da proizvajalci v Južni Afriki ali ZDA ne uporabljajo odpadnih kovin za proizvajanje zadevnega izdelka ali da v njihovi stroškovni strukturi surovine ne predstavljajo 60–70 % proizvodnih stroškov. Komisija je vsekakor preiskala primernost Južne Afrike in ZDA (pa tudi Brazilije) kot primerljive države. Podrobnosti o analizi so navedene v uvodnih izjavah 28 do 34. |
| --- | --- |

(23)

Pripombe o predlaganih primerljivih državah je prejela od edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika iz Belorusije. Ta je trdil, da niti Južna Afrika niti ZDA nista primerni primerljivi državi, ker se med drugim proizvodna zmogljivost, dejanski obseg proizvodnje ter proizvodni proces proizvajalca v Belorusiji razlikujejo od tistih v Južni Afriki in ZDA. Poleg tega je trdil, da so domači proizvajalci v Južni Afriki in ZDA, ki so jih opredelili pritožniki, neposredno povezani s proizvajalci Unije. Zato je lahko objektivnost podatkov, zbranih v teh državah od takih proizvajalcev, vprašljiva. Predlagal je, da bi bila Rusija najprimernejša primerljiva država, saj sta ruska in beloruska industrija jeklenih palic razvojno najbolj primerljivi, proizvodni proces prav tako temelji na odpadnih kovinah, kakovost in tehnične specifikacije proizvedenih jeklenih palic pa so si podobne. Vendar je Komisija ugotovila, da ta stran ni predložila dokazov o tem, da proizvajalci v Južni Afriki ali ZDA ne uporabljajo odpadnih kovin za proizvajanje zadevnega izdelka ali da v njihovi stroškovni strukturi surovine ne predstavljajo 60–70 % proizvodnih stroškov. Komisija je vsekakor preiskala primernost Južne Afrike in ZDA (pa tudi Brazilije) kot primerljive države. Podrobnosti o analizi so navedene v uvodnih izjavah 28 do 34.

| (24) | Da bi Komisija izbrala tretjo državo s tržnim gospodarstvom, je stopila v stik z vsemi znanimi proizvajalci ne le v Južni Afriki in ZDA, ampak tudi v Turčiji, Ukrajini, Ruski federaciji, Bosni in Hercegovini, Mehiki, Koreji, Dominikanski republiki, Norveški in Švici. Zaprosila je za informacije v zvezi z njihovim domačim trgom, vrsto proizvedenega izdelka, proizvodno zmogljivostjo, obsegom proizvodnje, obsegom domače prodaje, opisom proizvodnega procesa, vrsto uporabljene surovine, deležem surovin, stroški energije in dela v skupnih proizvodnih stroških zadevnega izdelka ter v zvezi z njihovo pripravljenostjo za sodelovanje v preiskavi. |
| --- | --- |

(24)

Da bi Komisija izbrala tretjo državo s tržnim gospodarstvom, je stopila v stik z vsemi znanimi proizvajalci ne le v Južni Afriki in ZDA, ampak tudi v Turčiji, Ukrajini, Ruski federaciji, Bosni in Hercegovini, Mehiki, Koreji, Dominikanski republiki, Norveški in Švici. Zaprosila je za informacije v zvezi z njihovim domačim trgom, vrsto proizvedenega izdelka, proizvodno zmogljivostjo, obsegom proizvodnje, obsegom domače prodaje, opisom proizvodnega procesa, vrsto uporabljene surovine, deležem surovin, stroški energije in dela v skupnih proizvodnih stroških zadevnega izdelka ter v zvezi z njihovo pripravljenostjo za sodelovanje v preiskavi.

| (25) | Poleg tega je stopila v stik z organi navedenih tretjih držav. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega je stopila v stik z organi navedenih tretjih držav.

| (26) | Ruski organi so Komisijo obvestili, da nobeden od znanih ruskih proizvajalcev ali združenj proizvajalcev ni izkazal zanimanja za sedanjo preiskavo. Zaradi nesodelovanja ruskih proizvajalcev Rusije ni bilo mogoče upoštevati kot primerljive države. |
| --- | --- |

(26)

Ruski organi so Komisijo obvestili, da nobeden od znanih ruskih proizvajalcev ali združenj proizvajalcev ni izkazal zanimanja za sedanjo preiskavo. Zaradi nesodelovanja ruskih proizvajalcev Rusije ni bilo mogoče upoštevati kot primerljive države.

| (27) | Na začetno poizvedbo so odgovorili le trije proizvajalci, in sicer iz Brazilije, Južne Afrike in ZDA. Proizvajalca iz Južne Afrike in ZDA sta bila povezana z nekaterimi pritožniki. Proizvajalec iz Brazilije je bil del skupine družb, ki je imela proizvodne obrate v različnih državah, tudi v ZDA, Mehiki in Dominikanski republiki. Ta proizvajalec ni bil povezan s pritožniki. |
| --- | --- |

(27)

Na začetno poizvedbo so odgovorili le trije proizvajalci, in sicer iz Brazilije, Južne Afrike in ZDA. Proizvajalca iz Južne Afrike in ZDA sta bila povezana z nekaterimi pritožniki. Proizvajalec iz Brazilije je bil del skupine družb, ki je imela proizvodne obrate v različnih državah, tudi v ZDA, Mehiki in Dominikanski republiki. Ta proizvajalec ni bil povezan s pritožniki.

| (28) | Komisija je odgovore treh proizvajalcev preverila v povezavi s pritožbo in prejetimi pripombami. Ugotovila je, da je domača potrošnja v Južni Afriki razmeroma majhna, tj. samo približno 435 000 ton, da znaša proizvodna zmogljivost južnoafriškega proizvajalca približno 10 % zmogljivosti beloruskega proizvajalca in da je uporabljena glavna surovina železova ruda, medtem ko beloruski proizvajalec izvoznik uporablja odpadne kovine. Zato se je odločila, da Južne Afrike ne bo uporabila kot možne primerljive države. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je odgovore treh proizvajalcev preverila v povezavi s pritožbo in prejetimi pripombami. Ugotovila je, da je domača potrošnja v Južni Afriki razmeroma majhna, tj. samo približno 435 000 ton, da znaša proizvodna zmogljivost južnoafriškega proizvajalca približno 10 % zmogljivosti beloruskega proizvajalca in da je uporabljena glavna surovina železova ruda, medtem ko beloruski proizvajalec izvoznik uporablja odpadne kovine. Zato se je odločila, da Južne Afrike ne bo uporabila kot možne primerljive države.

| (29) | Domača potrošnja v Braziliji znaša približno 3,5 milijona ton, uvoz (približno 95 % s poreklom iz Turčije), za katerega velja dajatev ad valorem v višini 12 %, pa predstavlja približno 5,5 % brazilske potrošnje. Proizvodni proces proizvajalca, ki je ponudil sodelovanje, temelji na odpadnih kovinah in surovem železu, medtem ko beloruski proizvajalec izvoznik večinoma uporablja odpadne kovine, obseg njegove proizvodnje pa znaša približno 50 % obsega beloruskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(29)

Domača potrošnja v Braziliji znaša približno 3,5 milijona ton, uvoz (približno 95 % s poreklom iz Turčije), za katerega velja dajatev ad valorem v višini 12 %, pa predstavlja približno 5,5 % brazilske potrošnje. Proizvodni proces proizvajalca, ki je ponudil sodelovanje, temelji na odpadnih kovinah in surovem železu, medtem ko beloruski proizvajalec izvoznik večinoma uporablja odpadne kovine, obseg njegove proizvodnje pa znaša približno 50 % obsega beloruskega proizvajalca.

ad valorem

| (30) | Domača potrošnja v ZDA je znašala približno 7,7 milijona ton. V ZDA je bilo najmanj osem domačih proizvajalcev. Čeprav so veljale omejitve uvoza (6), je ta vseeno predstavljal približno 23 % celotne potrošnje, prihajal pa je predvsem iz Turčije in Japonske. Proizvajalec v ZDA je uporabljal podoben proizvodni proces kot proizvajalec v Belorusiji. Obseg njegove proizvodnje je znašal približno 52 % obsega beloruskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(30)

Domača potrošnja v ZDA je znašala približno 7,7 milijona ton. V ZDA je bilo najmanj osem domačih proizvajalcev. Čeprav so veljale omejitve uvoza (6), je ta vseeno predstavljal približno 23 % celotne potrošnje, prihajal pa je predvsem iz Turčije in Japonske. Proizvajalec v ZDA je uporabljal podoben proizvodni proces kot proizvajalec v Belorusiji. Obseg njegove proizvodnje je znašal približno 52 % obsega beloruskega proizvajalca.

6

| (31) | Na podlagi te analize je Komisija menila, da je stanje na trgu, ugotovljeno v Braziliji in ZDA, dovolj konkurenčno. Zato se je odločila, da bo kot možni primerljivi državi uporabila Brazilijo in ZDA. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi te analize je Komisija menila, da je stanje na trgu, ugotovljeno v Braziliji in ZDA, dovolj konkurenčno. Zato se je odločila, da bo kot možni primerljivi državi uporabila Brazilijo in ZDA.

| (32) | Vprašalniki za primerljivo državo so bili poslani navedenima sodelujočima proizvajalcema. Ko je proizvajalec iz Brazilije prejel navedeni vprašalnik, je Komisijo obvestil, da preklicuje sodelovanje v preiskavi. Komisija je od proizvajalca v ZDA prejela ustrezen odgovor. |
| --- | --- |

(32)

Vprašalniki za primerljivo državo so bili poslani navedenima sodelujočima proizvajalcema. Ko je proizvajalec iz Brazilije prejel navedeni vprašalnik, je Komisijo obvestil, da preklicuje sodelovanje v preiskavi. Komisija je od proizvajalca v ZDA prejela ustrezen odgovor.

| (33) | Ugotovila je, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA povezan z enim od pritožnikov, kot je trdil proizvajalec izvoznik iz Belorusije. A četudi je proizvajalec iz primerljive države povezan s proizvajalcem Unije, taka povezava ne izniči določitve normalne vrednosti niti ne vpliva nanjo (7). |
| --- | --- |

(33)

Ugotovila je, da je sodelujoči proizvajalec iz ZDA povezan z enim od pritožnikov, kot je trdil proizvajalec izvoznik iz Belorusije. A četudi je proizvajalec iz primerljive države povezan s proizvajalcem Unije, taka povezava ne izniči določitve normalne vrednosti niti ne vpliva nanjo (7).

7

| (34) | Komisija je na tej stopnji postopka sklenila, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je na tej stopnji postopka sklenila, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.2.2   Normalna vrednost (primerljiva država)

Normalna vrednost (primerljiva država)

| (35) | Kot podlaga za določitev normalne vrednosti so bile skladno s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabljene informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(35)

Kot podlaga za določitev normalne vrednosti so bile skladno s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabljene informacije, ki jih je zagotovil sodelujoči proizvajalec v primerljivi državi.

| (36) | Prvič, Komisija je preučila, ali je bil v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe celotni obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v ZDA reprezentativen. Zato se je celotni obseg prodaje primerjal s celotnim obsegom izvoza zadevnega izdelka, ki ga je beloruski proizvajalec izvoznik izvozil v Unijo. Na tej podlagi je Komisija ugotovila, da se je podobni izdelek na trgu ZDA prodajal v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(36)

Prvič, Komisija je preučila, ali je bil v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe celotni obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v ZDA reprezentativen. Zato se je celotni obseg prodaje primerjal s celotnim obsegom izvoza zadevnega izdelka, ki ga je beloruski proizvajalec izvoznik izvozil v Unijo. Na tej podlagi je Komisija ugotovila, da se je podobni izdelek na trgu ZDA prodajal v reprezentativnih količinah.

| (37) | Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, ki jih je na domačem trgu prodajal proizvajalec v primerljivi državi, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, ki jih je za izvoz v Unijo prodal beloruski proizvajalec izvoznik. Na podlagi vrste izdelka je obseg prodaje v ZDA primerjala z izvozom beloruskega proizvajalca izvoznika v Unijo. Ta primerjava je pokazala, da so se vse vrste izdelka v ZDA prodajale v reprezentativnih količinah. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, ki jih je na domačem trgu prodajal proizvajalec v primerljivi državi, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, ki jih je za izvoz v Unijo prodal beloruski proizvajalec izvoznik. Na podlagi vrste izdelka je obseg prodaje v ZDA primerjala z izvozom beloruskega proizvajalca izvoznika v Unijo. Ta primerjava je pokazala, da so se vse vrste izdelka v ZDA prodajale v reprezentativnih količinah.

| (38) | Komisija je nato v zvezi s proizvajalcem v primerljivi državi proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena na enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Tako so se določili proizvodni stroški za vsako vrsto izdelka, ki ga je ameriški proizvajalec proizvedel v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je nato v zvezi s proizvajalcem v primerljivi državi proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, če je bila cena na enoto enaka ali višja od proizvodnih stroškov. Tako so se določili proizvodni stroški za vsako vrsto izdelka, ki ga je ameriški proizvajalec proizvedel v obdobju preiskave.

| (39) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave. Za vse vrste izdelka, ki jih je prodajal proizvajalec v primerljivi državi, je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste izdelka. |
| --- | --- |

(39)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave. Za vse vrste izdelka, ki jih je prodajal proizvajalec v primerljivi državi, je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste izdelka.

| (40) | Vse vrste izdelka, ki so se izvažale iz Belorusije v Unijo, so se prodajale tudi v ZDA. Zato ni bilo treba določiti normalne vrednosti za nobeno izvoženo vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(40)

Vse vrste izdelka, ki so se izvažale iz Belorusije v Unijo, so se prodajale tudi v ZDA. Zato ni bilo treba določiti normalne vrednosti za nobeno izvoženo vrsto izdelka.

3.3   Izvozna cena

Izvozna cena

| (41) | Sodelujoči proizvajalec izvoznik iz Belorusije je v Unijo izvažal prek povezanih trgovcev v Avstriji, Litvi, na Poljskem, v Nemčiji in ZDA ali pa je izdelke neposredno prodajal prvim neodvisnim strankam. Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, so bili trije glavni povezani trgovci preverjeni na kraju samem. |
| --- | --- |

(41)

Sodelujoči proizvajalec izvoznik iz Belorusije je v Unijo izvažal prek povezanih trgovcev v Avstriji, Litvi, na Poljskem, v Nemčiji in ZDA ali pa je izdelke neposredno prodajal prvim neodvisnim strankam. Kot je navedeno v uvodni izjavi 13, so bili trije glavni povezani trgovci preverjeni na kraju samem.

| (42) | Pri neposredni prodaji prvim neodvisnim strankam je bila izvozna cena dejansko plačana ali plačljiva cena za zadevni izdelek, ko je bil ta prodan za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Pri neposredni prodaji prvim neodvisnim strankam je bila izvozna cena dejansko plačana ali plačljiva cena za zadevni izdelek, ko je bil ta prodan za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

| (43) | Pri prodaji prek povezanih trgovcev, ki so delovali kot uvozniki, je bila izvozna cena določena na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA stroški“) (ki so znašali od približno 1–2,5 %), ter za primerno stopnjo dobička, ki so jo imeli trgovci pri prodaji (manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(43)

Pri prodaji prek povezanih trgovcev, ki so delovali kot uvozniki, je bila izvozna cena določena na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA stroški“) (ki so znašali od približno 1–2,5 %), ter za primerno stopnjo dobička, ki so jo imeli trgovci pri prodaji (manj kot 1 %).

3.4   Primerjava

Primerjava

| (44) | Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenega proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenega proizvajalca izvoznika primerjala na podlagi franko tovarna.

| (45) | Kadar je bilo to potrebno zaradi zagotovitve poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. |
| --- | --- |

(45)

Kadar je bilo to potrebno zaradi zagotovitve poštene primerjave, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost.

| (46) | V zvezi z izvoznimi cenami proizvajalca izvoznika so bile izvedene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja in manipulativne stroške (od približno 4 % do 7,5 %, odvisno od zadevnega povezanega trgovca ali proizvajalca izvoznika), stroške kredita in bančne stroške (0–1,5 %, odvisno od zadevnega povezanega trgovca ali proizvajalca izvoznika), ki skupaj predstavljajo približno 8 % vrednosti prodaje. V zvezi z domačimi cenami proizvajalca iz primerljive države so bile izvedene prilagoditve za stroške notranjega prevoza in manipulativne stroške (v povprečju 5,3 % vrednosti prodaje) ter stroške kredita (s povprečno letno stopnjo 1,15 %). |
| --- | --- |

(46)

V zvezi z izvoznimi cenami proizvajalca izvoznika so bile izvedene prilagoditve za stroške prevoza, zavarovanja in manipulativne stroške (od približno 4 % do 7,5 %, odvisno od zadevnega povezanega trgovca ali proizvajalca izvoznika), stroške kredita in bančne stroške (0–1,5 %, odvisno od zadevnega povezanega trgovca ali proizvajalca izvoznika), ki skupaj predstavljajo približno 8 % vrednosti prodaje. V zvezi z domačimi cenami proizvajalca iz primerljive države so bile izvedene prilagoditve za stroške notranjega prevoza in manipulativne stroške (v povprečju 5,3 % vrednosti prodaje) ter stroške kredita (s povprečno letno stopnjo 1,15 %).

| (47) | Primerjava je bila izvedena za 100 % vrst izdelka, ki ga v Unijo izvažajo in tam prodajajo beloruski proizvajalec izvoznik in njegovi povezani trgovci. |
| --- | --- |

(47)

Primerjava je bila izvedena za 100 % vrst izdelka, ki ga v Unijo izvažajo in tam prodajajo beloruski proizvajalec izvoznik in njegovi povezani trgovci.

| (48) | Med zaslišanjem 14. oktobra 2016 so predstavniki beloruskega proizvajalca izvoznika trdili, da bi morala biti normalna vrednost prilagojena tako, da bi izražala povprečne cene nakupov odpadnih kovin in njihov delež porabe pri proizvodnji zadevnega izdelka v Belorusiji. |
| --- | --- |

(48)

Med zaslišanjem 14. oktobra 2016 so predstavniki beloruskega proizvajalca izvoznika trdili, da bi morala biti normalna vrednost prilagojena tako, da bi izražala povprečne cene nakupov odpadnih kovin in njihov delež porabe pri proizvodnji zadevnega izdelka v Belorusiji.

| (49) | Komisija, prvič, poudarja, da normalna vrednost ni bila konstruirana, temveč je temeljila samo na prodaji, tako da je taka prilagoditev na ravni določanja normalne vrednosti izključena. |
| --- | --- |

(49)

Komisija, prvič, poudarja, da normalna vrednost ni bila konstruirana, temveč je temeljila samo na prodaji, tako da je taka prilagoditev na ravni določanja normalne vrednosti izključena.

| (50) | Drugič, razume, da je ta družba morda želela izpostaviti vprašanje poštene primerjave, zato je preučila to trditev v skladu s členom 2(10)(k). Preiskava je pokazala, da je beloruski proizvajalec izvoznik kupoval odpadne kovine od lokalnih ali ruskih dobaviteljev. |
| --- | --- |

(50)

Drugič, razume, da je ta družba morda želela izpostaviti vprašanje poštene primerjave, zato je preučila to trditev v skladu s členom 2(10)(k). Preiskava je pokazala, da je beloruski proizvajalec izvoznik kupoval odpadne kovine od lokalnih ali ruskih dobaviteljev.

| (51) | Komisija opozarja, da se cene in stroški v Belorusiji kot državi brez tržnega gospodarstva štejejo za izkrivljene. Tako bi odobritev prilagoditev, pri katerih se upoštevajo beloruske cene in stroški, pa tudi s tem povezani delež porabe, pomenila uporabo izkrivljene beloruske cene. Zato je Komisija zavrnila trditev v zvezi s tem. Komisija ugotavlja, da četudi bi morala dokazati dejansko izkrivljanje beloruskih cen, je v pritožbi na prvi pogled dokazano, da taka izkrivljanja obstajajo in da beloruski izvoznik ni predložil utemeljenega dokaza, da bi zavrnil navedene obtožbe. |
| --- | --- |

(51)

Komisija opozarja, da se cene in stroški v Belorusiji kot državi brez tržnega gospodarstva štejejo za izkrivljene. Tako bi odobritev prilagoditev, pri katerih se upoštevajo beloruske cene in stroški, pa tudi s tem povezani delež porabe, pomenila uporabo izkrivljene beloruske cene. Zato je Komisija zavrnila trditev v zvezi s tem. Komisija ugotavlja, da četudi bi morala dokazati dejansko izkrivljanje beloruskih cen, je v pritožbi na prvi pogled dokazano, da taka izkrivljanja obstajajo in da beloruski izvoznik ni predložil utemeljenega dokaza, da bi zavrnil navedene obtožbe.

| (52) | V zvezi z odpadnimi kovinami, uvoženimi iz Rusije, je Komisija v preiskavi ugotovila, da je cena surovine v ZDA in Ruski federaciji podobna (8). Poleg tega je preiskava pokazala, da je delež porabe odpadnih kovin v ZDA podoben deležem, ki jih je navedel beloruski proizvajalec izvoznik, tj. 60–70 %. Zato je Komisija začasno sklenila, da nakupna cena odpadnih kovin v ZDA ne vpliva na primerljivost cen. Trditev se začasno zavrne. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi z odpadnimi kovinami, uvoženimi iz Rusije, je Komisija v preiskavi ugotovila, da je cena surovine v ZDA in Ruski federaciji podobna (8). Poleg tega je preiskava pokazala, da je delež porabe odpadnih kovin v ZDA podoben deležem, ki jih je navedel beloruski proizvajalec izvoznik, tj. 60–70 %. Zato je Komisija začasno sklenila, da nakupna cena odpadnih kovin v ZDA ne vpliva na primerljivost cen. Trditev se začasno zavrne.

8

3.5   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (53) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za sodelujočega proizvajalca izvoznika tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodno izjavo (47)) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Na podlagi tega začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znaša 58,4 %. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za sodelujočega proizvajalca izvoznika tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodno izjavo (47)) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Na podlagi tega začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znaša 58,4 %.

| (54) | Stopnja sodelovanja je visoka, ker je uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika predstavljal celoten izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(54)

Stopnja sodelovanja je visoka, ker je uvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika predstavljal celoten izvoz v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni sodelujočega proizvajalca izvoznika z najvišjo stopnjo dampinga.

| (55) | Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Open Joint-Stock Company „Byelorussian Steel Works – Management Company of ‚Byelorussian Metallurgical Company‘ Holding“, Belorusija | 58,4 % |
| Vse druge družbe | 58,4 % |

(55)

Začasne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Open Joint-Stock Company „Byelorussian Steel Works – Management Company of ‚Byelorussian Metallurgical Company‘ Holding“, Belorusija

58,4 %

Vse druge družbe

58,4 %

4.   INDUSTRIJA UNIJE

INDUSTRIJA UNIJE

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (56) | Podobni izdelek je proizvajalo 31 proizvajalcev Unije. Šteje se, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, zato bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(56)

Podobni izdelek je proizvajalo 31 proizvajalcev Unije. Šteje se, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, zato bodo v nadaljnjem besedilu imenovani „industrija Unije“.

| (57) | Za določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije in njihovo združenje pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(57)

Za določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije in njihovo združenje pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (58) | Na tej podlagi je bilo ocenjeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 12,7 milijona ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, in sicer proizvodnjo vzorčenih in nevzorčenih proizvajalcev, izračunano na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložil pritožnik. |
| --- | --- |

(58)

Na tej podlagi je bilo ocenjeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 12,7 milijona ton. Ta podatek vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, in sicer proizvodnjo vzorčenih in nevzorčenih proizvajalcev, izračunano na podlagi preverjenih podatkov, ki jih je predložil pritožnik.

| (59) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, pet proizvajalcev Unije, vključenih v vzorec, predstavlja 22,4 % ocenjene celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati, da je proizvodnja zadevnega izdelka v Uniji zelo razdrobljena, kar ponazarja veliko število proizvajalcev Unije, navedeno v uvodni izjavi (56), zato je vzorec petih proizvajalcev reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(59)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, pet proizvajalcev Unije, vključenih v vzorec, predstavlja 22,4 % ocenjene celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. V zvezi s tem bi bilo treba upoštevati, da je proizvodnja zadevnega izdelka v Uniji zelo razdrobljena, kar ponazarja veliko število proizvajalcev Unije, navedeno v uvodni izjavi (56), zato je vzorec petih proizvajalcev reprezentativen za industrijo Unije.

5.   ŠKODA

ŠKODA

5.1   Uvodna opomba

Uvodna opomba

| (60) | Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da pritožba ne vsebuje dovolj dokazov prima facie za obstoj škode, zato ta ne bi smela biti sprejeta. Argument zlasti temelji na tem, da so bili v pritožbi napačno predstavljeni domnevni umetno nizki stroški nabave odpadnih kovin, od katerih ima zadevni proizvajalec izvoznik koristi. Proizvajalec iz Belorusije je navedel, da taka napačna predstavitev povsem izniči pritožbo. |
| --- | --- |

(60)

Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da pritožba ne vsebuje dovolj dokazov prima facie za obstoj škode, zato ta ne bi smela biti sprejeta. Argument zlasti temelji na tem, da so bili v pritožbi napačno predstavljeni domnevni umetno nizki stroški nabave odpadnih kovin, od katerih ima zadevni proizvajalec izvoznik koristi. Proizvajalec iz Belorusije je navedel, da taka napačna predstavitev povsem izniči pritožbo.

prima facie

| (61) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (19), je Belorusija država brez tržnega gospodarstva, zato je bila normalna vrednost določena na podlagi metodologije primerljive države. Zato ni bilo treba ugotoviti, ali je beloruski proizvajalec odpadne kovine nabavljal po umetno nizkih cenah. Komisiji se ta trditev ne zdi pomembna ali ustrezna niti se ji ne zdi pomembna za ugotavljanje škode, povzročene industriji EU. |
| --- | --- |

(61)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (19), je Belorusija država brez tržnega gospodarstva, zato je bila normalna vrednost določena na podlagi metodologije primerljive države. Zato ni bilo treba ugotoviti, ali je beloruski proizvajalec odpadne kovine nabavljal po umetno nizkih cenah. Komisiji se ta trditev ne zdi pomembna ali ustrezna niti se ji ne zdi pomembna za ugotavljanje škode, povzročene industriji EU.

5.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (62) | Potrošnja Unije je bila določena na podlagi celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega uvoza. Potrošnja Unije se je med letoma 2012 in 2013 zmanjšala, a se je leta 2014 vrnila na raven iz leta 2012, v obdobju preiskave pa se je še nekoliko povečala. Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju skupaj povečala za 3 %. | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v tonah) | 9 465 588 | 8 783 290 | 9 445 867 | 9 704 309 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 100 | 103 |
| Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki. |

(62)

Potrošnja Unije je bila določena na podlagi celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega uvoza. Potrošnja Unije se je med letoma 2012 in 2013 zmanjšala, a se je leta 2014 vrnila na raven iz leta 2012, v obdobju preiskave pa se je še nekoliko povečala. Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju skupaj povečala za 3 %.

2012

2013

2014

OP

Potrošnja (v tonah)

9 465 588

8 783 290

9 445 867

9 704 309

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

100

100

103

103

Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

Vir

5.3   Uvoz iz zadevne države v Unijo

Uvoz iz zadevne države v Unijo

5.3.1   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (63) | Ugotovljeno je bilo, da sta se obseg in tržni delež uvoza iz Belorusije v Unijo v obravnavanem obdobju razvijala na naslednji način: | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 173 664 | 155 012 | 260 774 | 488 759 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 150 | 281 |
| Tržni delež potrošnje EU (v %) | 1,8 | 1,8 | 2,8 | 5,0 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 150 | 275 |
| Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki. |

(63)

Ugotovljeno je bilo, da sta se obseg in tržni delež uvoza iz Belorusije v Unijo v obravnavanem obdobju razvijala na naslednji način:

2012

2013

2014

OP

Obseg (v tonah)

173 664

155 012

260 774

488 759

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

150

150

281

281

Tržni delež potrošnje EU (v %)

1,8

1,8

2,8

5,0

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

150

150

275

275

Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (64) | Obseg uvoza iz Belorusije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Tržni delež uvoza iz Belorusije se je v obravnavanem obdobju prav tako povečal, in sicer z 1,8 % v letu 2012 na 5 % v OP. |
| --- | --- |

(64)

Obseg uvoza iz Belorusije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Tržni delež uvoza iz Belorusije se je v obravnavanem obdobju prav tako povečal, in sicer z 1,8 % v letu 2012 na 5 % v OP.

5.3.2   Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (65) | V spodnji preglednici je prikazana povprečna cena uvoza iz Belorusije: | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena v EUR/tono | 500 | 467 | 441 | 376 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 88 | 75 |
| Vir: Eurostat. |

(65)

V spodnji preglednici je prikazana povprečna cena uvoza iz Belorusije:

2012

2013

2014

OP

Povprečna cena v EUR/tono

500

467

441

376

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

88

88

75

75

Vir: Eurostat.

Vir

| (66) | Povprečne cene uvoza iz Belorusije so se v obravnavanem obdobju znižale v skladu z znižanjem cen odpadnih kovin, saj se odpadki kot surovina uporabljajo tako v Belorusiji kot tudi v Uniji. Vendar je bilo 25-odstotno znižanje cen izvoza iz Belorusije v EU večje od znižanja cen vzorčenih proizvajalcev Unije in povprečnih cen drugih večjih izvoznikov zadevnega izdelka v Unijo v istem obdobju. Posledično so bile cene uvoza iz Belorusije v OP nižje od cen proizvajalcev Unije in povprečnih cen uvoza iz vseh drugih glavnih tretjih držav, ki so prisotne na trgu. |
| --- | --- |

(66)

Povprečne cene uvoza iz Belorusije so se v obravnavanem obdobju znižale v skladu z znižanjem cen odpadnih kovin, saj se odpadki kot surovina uporabljajo tako v Belorusiji kot tudi v Uniji. Vendar je bilo 25-odstotno znižanje cen izvoza iz Belorusije v EU večje od znižanja cen vzorčenih proizvajalcev Unije in povprečnih cen drugih večjih izvoznikov zadevnega izdelka v Unijo v istem obdobju. Posledično so bile cene uvoza iz Belorusije v OP nižje od cen proizvajalcev Unije in povprečnih cen uvoza iz vseh drugih glavnih tretjih držav, ki so prisotne na trgu.

| (67) | Da bi ugotovili, ali je v OP prišlo do nelojalnega nižanja prodajnih cen in kolikšno je to bilo, so se tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, z odštevanjem dejanskih stroškov dobave (0,5–5 %), provizij (0–1,5 %), popustov (0,9–2,3 %) in stroškov kredita (0,2–0,5 %), prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za dampinško uvožene vrste izdelka beloruskega proizvajalca, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF. |
| --- | --- |

(67)

Da bi ugotovili, ali je v OP prišlo do nelojalnega nižanja prodajnih cen in kolikšno je to bilo, so se tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, z odštevanjem dejanskih stroškov dobave (0,5–5 %), provizij (0–1,5 %), popustov (0,9–2,3 %) in stroškov kredita (0,2–0,5 %), prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za dampinško uvožene vrste izdelka beloruskega proizvajalca, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF.

| (68) | Rezultat primerjave, kadar je izražen kot delež prometa vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal 4,5-odstotno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Nižje cene dampinškega uvoza v primerjavi s cenami Unije pojasnjujejo znatno povečanje obsega uvoza iz Belorusije in njegovega tržnega deleža od leta 2014. |
| --- | --- |

(68)

Rezultat primerjave, kadar je izražen kot delež prometa vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal 4,5-odstotno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. Nižje cene dampinškega uvoza v primerjavi s cenami Unije pojasnjujejo znatno povečanje obsega uvoza iz Belorusije in njegovega tržnega deleža od leta 2014.

| (69) | Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je predložil nekatere dokumente za primerjavo prodajnih cen poljskih in beloruskih proizvajalcev, ker je trdil, da so bile beloruske cene v OP dejansko višje od cen proizvajalcev Unije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen in mikrokazalniki v zvezi z ravnjo cene temeljijo na podatkih, pridobljenih od vzorčenih proizvajalcev Unije, medtem ko so se podatki, ki jih je predložila beloruska družba, nanašali na nevzorčene poljske proizvajalce. Zato predloženi podatki ne vplivajo na ugotovitve Komisije v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen in gibanja mikroekonomskih kazalnikov v obravnavanem obdobju, kot so opisana v uvodni izjavi 83. Poleg tega so to zbirni podatki vseh vzorčenih družb in vseh njihovih nepovezanih prodajnih transakcij, ki se upoštevajo pri določanju gibanja nelojalnega nižanja prodajnih cen in mikrokazalnikov. Kljub temu Komisija potrjuje, da so beloruske cene v OP nelojalno nižale prodajne cene čisto vseh vzorčenih proizvajalcev EU. |
| --- | --- |

(69)

Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je predložil nekatere dokumente za primerjavo prodajnih cen poljskih in beloruskih proizvajalcev, ker je trdil, da so bile beloruske cene v OP dejansko višje od cen proizvajalcev Unije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da izračuni nelojalnega nižanja prodajnih cen in mikrokazalniki v zvezi z ravnjo cene temeljijo na podatkih, pridobljenih od vzorčenih proizvajalcev Unije, medtem ko so se podatki, ki jih je predložila beloruska družba, nanašali na nevzorčene poljske proizvajalce. Zato predloženi podatki ne vplivajo na ugotovitve Komisije v zvezi z nelojalnim nižanjem prodajnih cen in gibanja mikroekonomskih kazalnikov v obravnavanem obdobju, kot so opisana v uvodni izjavi 83. Poleg tega so to zbirni podatki vseh vzorčenih družb in vseh njihovih nepovezanih prodajnih transakcij, ki se upoštevajo pri določanju gibanja nelojalnega nižanja prodajnih cen in mikrokazalnikov. Kljub temu Komisija potrjuje, da so beloruske cene v OP nelojalno nižale prodajne cene čisto vseh vzorčenih proizvajalcev EU.

5.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

5.4.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (70) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza iz Belorusije na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza iz Belorusije na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (71) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(71)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (72) | Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. V zvezi s tem se gospodarski položaj industrije Unije oceni na podlagi (a) makroekonomskih kazalnikov, in sicer proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in rasti, zaposlenosti, produktivnosti, višine dejanske stopnje dampinga in okrevanja od preteklega dampinga, za katere so bili podatki zbrani na ravni celotne industrije Unije, in na podlagi (b) mikroekonomskih kazalnikov, in sicer povprečne cene na enoto, stroškov na enoto, dobičkonosnosti, denarnega toka, naložb, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala, zalog in stroškov dela, za katere so bili podatki zbrani na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. V zvezi s tem se gospodarski položaj industrije Unije oceni na podlagi (a) makroekonomskih kazalnikov, in sicer proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in rasti, zaposlenosti, produktivnosti, višine dejanske stopnje dampinga in okrevanja od preteklega dampinga, za katere so bili podatki zbrani na ravni celotne industrije Unije, in na podlagi (b) mikroekonomskih kazalnikov, in sicer povprečne cene na enoto, stroškov na enoto, dobičkonosnosti, denarnega toka, naložb, donosnosti naložb in zmožnosti zbiranja kapitala, zalog in stroškov dela, za katere so bili podatki zbrani na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (73) | Za določitev makroekonomskih kazalnikov in zlasti podatkov, ki se nanašajo na nevzorčene proizvajalce Unije, so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(73)

Za določitev makroekonomskih kazalnikov in zlasti podatkov, ki se nanašajo na nevzorčene proizvajalce Unije, so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih proizvajalci Unije sporočili pred začetkom preiskave in po njem, ter izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (74) | Mikroekonomski kazalniki so bili določeni na podlagi informacij, ki so jih v izpolnjenih vprašalnikih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomski kazalniki so bili določeni na podlagi informacij, ki so jih v izpolnjenih vprašalnikih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije.

5.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

(a)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (75) | Gibanje proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji se je v obravnavanem obdobju razvijalo na naslednji način: | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 13 387 728 | 12 563 163 | 13 255 746 | 12 689 981 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 99 | 95 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 18 848 442 | 19 038 334 | 19 168 491 | 18 897 474 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (v %) | 71 | 66 | 69 | 67 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 95 |
| Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki. |

(75)

Gibanje proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti v Uniji se je v obravnavanem obdobju razvijalo na naslednji način:

2012

2013

2014

OP

Obseg proizvodnje (v tonah)

13 387 728

12 563 163

13 255 746

12 689 981

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

99

99

95

95

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

18 848 442

19 038 334

19 168 491

18 897 474

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti (v %)

71

66

69

67

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

95

95

Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (76) | Obseg proizvodnje Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 5 %. Ob upoštevanju, da se v obravnavanem obdobju proizvodna zmogljivost ni spremenila, je zmanjšanje obsega proizvodnje povzročilo zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 4 odstotne točke, in sicer z 71 % leta 2012 na 67 % v OP. |
| --- | --- |

(76)

Obseg proizvodnje Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 5 %. Ob upoštevanju, da se v obravnavanem obdobju proizvodna zmogljivost ni spremenila, je zmanjšanje obsega proizvodnje povzročilo zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 4 odstotne točke, in sicer z 71 % leta 2012 na 67 % v OP.

(b)   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| (77) | Prodaja proizvajalcev Unije je vključevala prodajo povezanim družbam. Ta prodaja povezanim družbam je v obravnavanem obdobju predstavljala približno 10 % potrošnje Unije. Zato so bili obseg prodaje, tržni delež in rast ocenjeni ločeno za povezano prodajo in prosti trg (nepovezano prodajo). Kar zadeva povezano prodajo, je potrjeno, da je usmerjena na povezane uporabnike in ne na povezane trgovinske družbe, zato se pri izračunu celotne potrošnje Unije ne upošteva dvakrat. |
| --- | --- |

(77)

Prodaja proizvajalcev Unije je vključevala prodajo povezanim družbam. Ta prodaja povezanim družbam je v obravnavanem obdobju predstavljala približno 10 % potrošnje Unije. Zato so bili obseg prodaje, tržni delež in rast ocenjeni ločeno za povezano prodajo in prosti trg (nepovezano prodajo). Kar zadeva povezano prodajo, je potrjeno, da je usmerjena na povezane uporabnike in ne na povezane trgovinske družbe, zato se pri izračunu celotne potrošnje Unije ne upošteva dvakrat.

| (78) | Gibanje v zvezi z obsegom prodaje, tržnim deležem in rastjo se je v obravnavanem obdobju razvijalo na naslednji način: | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg nepovezane prodaje (v tonah) | 7 734 058 | 7 189 883 | 7 192 146 | 7 237 285 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 93 | 94 |
| Tržni delež nepovezane prodaje (v %) | 82 | 82 | 76 | 75 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 93 | 91 |
| Obseg povezane prodaje (v tonah) | 888 325 | 735 632 | 1 091 819 | 1 012 318 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 83 | 123 | 114 |
| Tržni delež povezane prodaje (v %) | 9 | 8 | 12 | 10 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 89 | 123 | 111 |
| Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki. |

(78)

Gibanje v zvezi z obsegom prodaje, tržnim deležem in rastjo se je v obravnavanem obdobju razvijalo na naslednji način:

2012

2013

2014

OP

Obseg nepovezane prodaje (v tonah)

7 734 058

7 189 883

7 192 146

7 237 285

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

93

93

94

94

Tržni delež nepovezane prodaje (v %)

82

82

76

75

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

93

93

91

91

Obseg povezane prodaje (v tonah)

888 325

735 632

1 091 819

1 012 318

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

83

83

123

123

114

114

Tržni delež povezane prodaje (v %)

9

8

12

10

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

89

89

123

123

111

111

Vir: Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (79) | V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam zmanjšal za 6 %, to stanje pa se kaže tudi v zmanjšanju tržnega deleža za 7 odstotnih točk med letom 2012 in OP. Do tega je prišlo kljub povečanju potrošnje na trgu Unije v istem obdobju. Obseg prodaje se je hitro zmanjšal med letoma 2012 in 2013, ko je gibanje obsega prodaje natančno sledilo gibanju potrošnje – in industriji Unije je uspelo ohraniti enak tržni delež. Vendar se je stanje med letom 2013 in OP popolnoma spremenilo. Trg Unije je v tem obdobju zrasel za 10 %, industrija Unije pa je v istem času izgubila 7 % tržnega deleža. V istem obdobju sta se uvoz iz Belorusije in njegov tržni delež hitro povečala. To dokazuje, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza ni mogla izkoristiti rasti potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(79)

V obravnavanem obdobju se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam zmanjšal za 6 %, to stanje pa se kaže tudi v zmanjšanju tržnega deleža za 7 odstotnih točk med letom 2012 in OP. Do tega je prišlo kljub povečanju potrošnje na trgu Unije v istem obdobju. Obseg prodaje se je hitro zmanjšal med letoma 2012 in 2013, ko je gibanje obsega prodaje natančno sledilo gibanju potrošnje – in industriji Unije je uspelo ohraniti enak tržni delež. Vendar se je stanje med letom 2013 in OP popolnoma spremenilo. Trg Unije je v tem obdobju zrasel za 10 %, industrija Unije pa je v istem času izgubila 7 % tržnega deleža. V istem obdobju sta se uvoz iz Belorusije in njegov tržni delež hitro povečala. To dokazuje, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza ni mogla izkoristiti rasti potrošnje Unije.

(c)   Zaposlenost in produktivnost

| (80) | Ugotovljeno je bilo, da se je skupaj z zmanjšanjem proizvodnje in prodaje znižala tudi stopnja zaposlenosti v industriji Unije, in sicer za 2 % med letom 2012 in OP. Vendar pa to znižanje stopnje zaposlenosti ni povzročilo povečanja produktivnosti, ki se meri s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, saj je bilo zmanjšanje obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju večje od znižanja stopnje zaposlenosti. | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 5 363 | 5 133 | 5 282 | 5 239 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 98 | 98 |
| Produktivnost (v metričnih tonah/zaposlenega) | 2 496 | 2 447 | 2 510 | 2 422 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 101 | 97 |
| Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalniki. |

(80)

Ugotovljeno je bilo, da se je skupaj z zmanjšanjem proizvodnje in prodaje znižala tudi stopnja zaposlenosti v industriji Unije, in sicer za 2 % med letom 2012 in OP. Vendar pa to znižanje stopnje zaposlenosti ni povzročilo povečanja produktivnosti, ki se meri s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, saj je bilo zmanjšanje obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju večje od znižanja stopnje zaposlenosti.

2012

2013

2014

OP

Število zaposlenih

5 363

5 133

5 282

5 239

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

98

98

98

98

Produktivnost (v metričnih tonah/zaposlenega)

2 496

2 447

2 510

2 422

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

101

101

97

97

Vir: pritožba in izpolnjeni vprašalniki.

Vir

(d)   Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (81) | Stopnja dampinga beloruskega proizvajalca izvoznika je znatna (glej uvodno izjavo 55). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Belorusije, ki so obravnavani zgoraj, vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega. |
| --- | --- |

(81)

Stopnja dampinga beloruskega proizvajalca izvoznika je znatna (glej uvodno izjavo 55). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Belorusije, ki so obravnavani zgoraj, vpliva dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.

| (82) | Ker ni predhodnih ugotovitev o dampinškem uvozu zadevnega izdelka, industrija Unije ne okreva od preteklih dampinških praks v zvezi z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(82)

Ker ni predhodnih ugotovitev o dampinškem uvozu zadevnega izdelka, industrija Unije ne okreva od preteklih dampinških praks v zvezi z zadevnim izdelkom.

5.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

(a)   Povprečne prodajne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški na enoto

| (83) | Povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v prvi polovici obravnavanega obdobja (2012–2013) znižale zaradi „sheme goljufanja na področju DDV“ (glej uvodne izjave 106 do 111). V drugi polovici obravnavanega obdobja (2014–OP) so se znižale zaradi dampinškega uvoza iz Belorusije. V obravnavanem obdobju so se cene v Uniji od leta 2012 do OP znižale za 22 %. Znižanje cen kaže splošno zniževanje cene glavne surovine na svetovni ravni. Vendar zaradi nadaljnjega nižanja cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz iz Belorusije, kjer je bilo znižanje cen še večje in ni izražalo zgolj stroškov surovine, proizvajalci Unije niso mogli vrniti cen, ki so se znižale zaradi sheme goljufanja na področju DDV, na normalne in neizkrivljene ravni ter izkoristiti znižanja stroškov glavne surovine, temveč so morali ohraniti cene na nižji ravni, kot bi bila v običajnih konkurenčnih pogojih. |
| --- | --- |

(83)

Povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji so se v prvi polovici obravnavanega obdobja (2012–2013) znižale zaradi „sheme goljufanja na področju DDV“ (glej uvodne izjave 106 do 111). V drugi polovici obravnavanega obdobja (2014–OP) so se znižale zaradi dampinškega uvoza iz Belorusije. V obravnavanem obdobju so se cene v Uniji od leta 2012 do OP znižale za 22 %. Znižanje cen kaže splošno zniževanje cene glavne surovine na svetovni ravni. Vendar zaradi nadaljnjega nižanja cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz iz Belorusije, kjer je bilo znižanje cen še večje in ni izražalo zgolj stroškov surovine, proizvajalci Unije niso mogli vrniti cen, ki so se znižale zaradi sheme goljufanja na področju DDV, na normalne in neizkrivljene ravni ter izkoristiti znižanja stroškov glavne surovine, temveč so morali ohraniti cene na nižji ravni, kot bi bila v običajnih konkurenčnih pogojih.

| (84) | V obravnavanem obdobju so se stroški industrije Unije znižali za 20 %, kar je bilo manj, kot so se znižale cene. To je pojasnjeno z višjimi stroški energije in dela. Posledično se je dobičkonosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšala. | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji nepovezanim strankam (v EUR/tono) | 493 | 459 | 436 | 383 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 88 | 78 |
| Stroški na enoto prodanega blaga (v EUR/tono) | 487 | 466 | 441 | 391 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 96 | 91 | 80 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(84)

V obravnavanem obdobju so se stroški industrije Unije znižali za 20 %, kar je bilo manj, kot so se znižale cene. To je pojasnjeno z višjimi stroški energije in dela. Posledično se je dobičkonosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšala.

2012

2013

2014

OP

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji nepovezanim strankam (v EUR/tono)

493

459

436

383

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

88

88

78

78

Stroški na enoto prodanega blaga (v EUR/tono)

487

466

441

391

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

96

96

91

91

80

80

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir

(b)   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (85) | Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način: | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | 1,3 | – 1,6 | – 1,2 | – 2,1 |
| Denarni tok (v EUR) | 35 355 861 | 15 439 631 | 17 308 800 | 5 869 113 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 44 | 49 | 17 |
| Naložbe (v EUR) | 29 266 937 | 23 168 567 | 21 554 327 | 20 818 669 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 79 | 74 | 71 |
| Donosnost naložb (v %) | 0,7 | – 2,6 | – 2,5 | – 3,2 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(85)

Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:

2012

2013

2014

OP

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

1,3

– 1,6

– 1,2

– 2,1

Denarni tok (v EUR)

35 355 861

15 439 631

17 308 800

5 869 113

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

44

44

49

49

17

17

Naložbe (v EUR)

29 266 937

23 168 567

21 554 327

20 818 669

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

79

79

74

74

71

71

Donosnost naložb (v %)

0,7

– 2,6

– 2,5

– 3,2

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir

| (86) | Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je izražena tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka strankam v Uniji izražen kot delež prihodkov od te prodaje. Vzorčeni proizvajalci Unije so imeli leta 2012 dobiček, od leta 2013 pa so ustvarjali izgubo. Dobičkonosnost, ki je v OP dosegla najnižjo raven, sovpada z največjim obsegom uvoza iz Belorusije in njegovo najnižjo ravnjo cen v celotnem obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(86)

Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je izražena tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka strankam v Uniji izražen kot delež prihodkov od te prodaje. Vzorčeni proizvajalci Unije so imeli leta 2012 dobiček, od leta 2013 pa so ustvarjali izgubo. Dobičkonosnost, ki je v OP dosegla najnižjo raven, sovpada z največjim obsegom uvoza iz Belorusije in njegovo najnižjo ravnjo cen v celotnem obravnavanem obdobju.

| (87) | Denarni tok, tj. zmožnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, se je v celotnem obravnavanem obdobju poslabšal, čeprav je bil vseskozi pozitiven. |
| --- | --- |

(87)

Denarni tok, tj. zmožnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, se je v celotnem obravnavanem obdobju poslabšal, čeprav je bil vseskozi pozitiven.

| (88) | Proizvajalci Unije so v celotnem obravnavanem obdobju še vedno lahko vlagali, a je razvoj dobičkonosnosti in denarnega toka negativno vplival tudi na naložbe, ki so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 29 %. Poleg tega je donosnost naložb od leta 2013 stalno negativna, v skladu z gibanjem dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(88)

Proizvajalci Unije so v celotnem obravnavanem obdobju še vedno lahko vlagali, a je razvoj dobičkonosnosti in denarnega toka negativno vplival tudi na naložbe, ki so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 29 %. Poleg tega je donosnost naložb od leta 2013 stalno negativna, v skladu z gibanjem dobičkonosnosti.

| (89) | Glede na zgoraj navedeno je mogoče sklepati, da je bila finančna uspešnost vzorčenih proizvajalcev Unije v OP negativna. |
| --- | --- |

(89)

Glede na zgoraj navedeno je mogoče sklepati, da je bila finančna uspešnost vzorčenih proizvajalcev Unije v OP negativna.

(c)   Zaloge

| (90) | Raven zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %. Vendar pa je razmerje med obsegom zalog in obsegom proizvodnje v obravnavanem obdobju ostalo stabilno (1–1,5 %) – raven zalog je sledila zmanjševanju obsega proizvodnje. | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 184 632 | 161 698 | 188 050 | 138 491 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 88 | 102 | 75 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(90)

Raven zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %. Vendar pa je razmerje med obsegom zalog in obsegom proizvodnje v obravnavanem obdobju ostalo stabilno (1–1,5 %) – raven zalog je sledila zmanjševanju obsega proizvodnje.

2012

2013

2014

OP

Končne zaloge (v tonah)

184 632

161 698

188 050

138 491

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

88

88

102

102

75

75

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir

(d)   Stroški dela

| (91) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju skromno povečali. Stroški dela so predstavljali manj kot 10 % skupnih stroškov proizvodnje. Zato niso odločilen dejavnik pri razvoju stroškov proizvodnje. | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 47 109 | 47 468 | 49 305 | 49 541 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 105 | 105 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(91)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju skromno povečali. Stroški dela so predstavljali manj kot 10 % skupnih stroškov proizvodnje. Zato niso odločilen dejavnik pri razvoju stroškov proizvodnje.

2012

2013

2014

OP

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

47 109

47 468

49 305

49 541

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

105

105

105

105

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir

5.5   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (92) | Preiskava je pokazala, da industrija Unije ni izkoristila povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju. Nasprotno, industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela 6-odstotno zmanjšanje obsega prodaje, njen tržni delež pa se je zmanjšal za 6 odstotnih točk (ob upoštevanju 3-odstotnega povečanja skupne potrošnje). To gibanje je očitnejše, če se upošteva obdobje med letom 2013 in OP, ko sta se obseg uvoza iz Belorusije in njegov tržni delež hitro povečevala. V istem obdobju se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 7 odstotnih točk, medtem ko se je potrošnja povečala (za več kot 10 %). Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela tudi 5-odstotno zmanjšanje obsega proizvodnje, kar je privedlo do zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti z 71 % na 67 %. |
| --- | --- |

(92)

Preiskava je pokazala, da industrija Unije ni izkoristila povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju. Nasprotno, industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela 6-odstotno zmanjšanje obsega prodaje, njen tržni delež pa se je zmanjšal za 6 odstotnih točk (ob upoštevanju 3-odstotnega povečanja skupne potrošnje). To gibanje je očitnejše, če se upošteva obdobje med letom 2013 in OP, ko sta se obseg uvoza iz Belorusije in njegov tržni delež hitro povečevala. V istem obdobju se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 7 odstotnih točk, medtem ko se je potrošnja povečala (za več kot 10 %). Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela tudi 5-odstotno zmanjšanje obsega proizvodnje, kar je privedlo do zmanjšanja izkoriščenosti zmogljivosti z 71 % na 67 %.

| (93) | Poleg tega je morala industrija Unije v obravnavanem obdobju zaradi večje nelojalne konkurence zaradi dampinškega uvoza cene v povprečju znižati za 22 %, to pa je vodilo od 1,3-odstotnega dobička v letu 2012 do 2,1-odstotne izgube v OP, in to kljub znižanju stroškov in stopenj zaposlenosti. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega je morala industrija Unije v obravnavanem obdobju zaradi večje nelojalne konkurence zaradi dampinškega uvoza cene v povprečju znižati za 22 %, to pa je vodilo od 1,3-odstotnega dobička v letu 2012 do 2,1-odstotne izgube v OP, in to kljub znižanju stroškov in stopenj zaposlenosti.

| (94) | V obravnavanem obdobju je dampinški uvoz negativno vplival tudi na druge finančne kazalnike, kot so donos na sredstva, denarni tok in naložbe. |
| --- | --- |

(94)

V obravnavanem obdobju je dampinški uvoz negativno vplival tudi na druge finančne kazalnike, kot so donos na sredstva, denarni tok in naložbe.

| (95) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

6.1   Uvod

Uvod

| (96) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz Belorusije industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se šteje za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, in sicer da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz Belorusije industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se šteje za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, in sicer da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

6.2   Učinek dampinškega uvoza

Učinek dampinškega uvoza

| (97) | Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 3 % in da se je hkrati znatno povečal obseg uvoza iz Belorusije. V zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja sta se obseg uvoza iz Belorusije in njegov tržni delež na trgu Unije povečala za 175 %. Povečanje dampinškega uvoza je sovpadlo z zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije. |
| --- | --- |

(97)

Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 3 % in da se je hkrati znatno povečal obseg uvoza iz Belorusije. V zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja sta se obseg uvoza iz Belorusije in njegov tržni delež na trgu Unije povečala za 175 %. Povečanje dampinškega uvoza je sovpadlo z zmanjšanjem tržnega deleža industrije Unije.

| (98) | V zvezi s cenovnim pritiskom, ki je v obravnavanem obdobju prevladoval na trgu Unije, je bilo ugotovljeno, da so se povprečne cene uvoza iz Belorusije hitro nižale zlasti v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja. Že v OP je bila raven cen uvoza iz Belorusije nižja od povprečnih prodajnih cen industrije Unije in prodajnih cen uvoza iz tretjih držav, prisotnih na trgu Unije. |
| --- | --- |

(98)

V zvezi s cenovnim pritiskom, ki je v obravnavanem obdobju prevladoval na trgu Unije, je bilo ugotovljeno, da so se povprečne cene uvoza iz Belorusije hitro nižale zlasti v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja. Že v OP je bila raven cen uvoza iz Belorusije nižja od povprečnih prodajnih cen industrije Unije in prodajnih cen uvoza iz tretjih držav, prisotnih na trgu Unije.

| (99) | Zaradi cenovnega pritiska, ki ga je povzročal vse večji obseg uvoza iz Belorusije, industrija Unije ni mogla pokriti svojih stroškov. |
| --- | --- |

(99)

Zaradi cenovnega pritiska, ki ga je povzročal vse večji obseg uvoza iz Belorusije, industrija Unije ni mogla pokriti svojih stroškov.

| (100) | Glede na navedeno se sklene, da je povečanje dampinškega uvoza iz Belorusije po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, industriji Unije povzročilo znatno škodo. |
| --- | --- |

(100)

Glede na navedeno se sklene, da je povečanje dampinškega uvoza iz Belorusije po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, industriji Unije povzročilo znatno škodo.

6.3   Učinek drugih dejavnikov

Učinek drugih dejavnikov

6.3.1   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (101) | Glede na podatke vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju obseg izvoza nepovezanim strankam v tretjih državah povečal za 5 %. Zato je mogoče skleniti, da ta del prodajne dejavnosti industrije Unije ni mogel povzročiti ugotovljene znatne škode. |
| --- | --- |

(101)

Glede na podatke vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju obseg izvoza nepovezanim strankam v tretjih državah povečal za 5 %. Zato je mogoče skleniti, da ta del prodajne dejavnosti industrije Unije ni mogel povzročiti ugotovljene znatne škode.

6.3.2   Prodaja povezanim strankam

Prodaja povezanim strankam

| (102) | V obravnavanem obdobju se je prodaja industrije Unije povezanim strankam povečala za 14 %, cene pa so bile ves čas višje od cen za nepovezane stranke. Čeprav so to transferne cene, je mogoče skleniti, da ta del prodajne dejavnosti industrije Unije ni mogel povzročiti ugotovljene znatne škode. Nasprotno, povečanje te prodaje in dejstvo, da so zadevne cene višje od cen za nepovezane stranke, kažeta na to, da bi bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, še večja, če te prodaje povezanim strankam ne bi bilo. |
| --- | --- |

(102)

V obravnavanem obdobju se je prodaja industrije Unije povezanim strankam povečala za 14 %, cene pa so bile ves čas višje od cen za nepovezane stranke. Čeprav so to transferne cene, je mogoče skleniti, da ta del prodajne dejavnosti industrije Unije ni mogel povzročiti ugotovljene znatne škode. Nasprotno, povečanje te prodaje in dejstvo, da so zadevne cene višje od cen za nepovezane stranke, kažeta na to, da bi bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, še večja, če te prodaje povezanim strankam ne bi bilo.

| (103) | Treba bi bilo še poudariti, da so bili nelojalno nižanje prodajnih cen in stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen ugotovljeni s primerjavo cen uvoza iz Belorusije in prodajnih cen proizvajalcev Unije nepovezanim strankam. Zato prodaja povezanim družbam ni vplivala na ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. |
| --- | --- |

(103)

Treba bi bilo še poudariti, da so bili nelojalno nižanje prodajnih cen in stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen ugotovljeni s primerjavo cen uvoza iz Belorusije in prodajnih cen proizvajalcev Unije nepovezanim strankam. Zato prodaja povezanim družbam ni vplivala na ugotavljanje nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen.

6.3.3   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| Država | | 2012 | 2013 | 2014 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norveška | obseg (v tonah) | 195 370 | 184 643 | 201 617 | 215 218 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 103 | 110 |
| tržni delež (v %) | 2,1 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |
| povpr. cena (v EUR/tono) | 551 | 496 | 483 | 431 |
| Bosna in Hercegovina | obseg (v tonah) | 47 702 | 79 207 | 105 910 | 116 927 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 166 | 222 | 245 |
| tržni delež (v %) | 0,5 | 0,9 | 1,1 | 1,2 |
| povpr. cena (v EUR/tono) | 566 | 479 | 455 | 415 |
| Turčija | obseg (v tonah) | 101 900 | 147 164 | 207 427 | 113 012 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 144 | 204 | 111 |
| tržni delež (v %) | 1,1 | 1,7 | 2,2 | 1,2 |
| povpr. cena (v EUR/tono) | 536 | 486 | 465 | 433 |
| Ukrajina | obseg (v tonah) | 79 342 | 20 656 | 32 025 | 112 953 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 26 | 40 | 142 |
| tržni delež (v %) | 0,8 | 0,2 | 0,3 | 1,2 |
| povpr. cena | 517 | 510 | 452 | 394 |
| Preostali deli sveta | obseg (v tonah) | 245 225 | 271 092 | 354 150 | 407 837 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 111 | 144 | 166 |
| tržni delež (v %) | 2,6 | 3,1 | 3,7 | 4,2 |
| povpr. cena (v EUR/tono) | 697 | 645 | 573 | 502 |

Država

2012

2013

2014

OP

Norveška

obseg (v tonah)

195 370

184 643

201 617

215 218

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

103

103

110

110

tržni delež (v %)

2,1

2,1

2,1

2,2

povpr. cena (v EUR/tono)

551

496

483

431

Bosna in Hercegovina

obseg (v tonah)

47 702

79 207

105 910

116 927

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

166

166

222

222

245

245

tržni delež (v %)

0,5

0,9

1,1

1,2

povpr. cena (v EUR/tono)

566

479

455

415

Turčija

obseg (v tonah)

101 900

147 164

207 427

113 012

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

144

144

204

204

111

111

tržni delež (v %)

1,1

1,7

2,2

1,2

povpr. cena (v EUR/tono)

536

486

465

433

Ukrajina

obseg (v tonah)

79 342

20 656

32 025

112 953

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

26

26

40

40

142

142

tržni delež (v %)

0,8

0,2

0,3

1,2

povpr. cena

517

510

452

394

Preostali deli sveta

obseg (v tonah)

245 225

271 092

354 150

407 837

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

111

111

144

144

166

166

tržni delež (v %)

2,6

3,1

3,7

4,2

povpr. cena (v EUR/tono)

697

645

573

502

| (104) | V obravnavanem obdobju so se posamezni tržni deleži tretjih držav le nekoliko povečali, le tržni delež Ukrajine se je v relativnem smislu bistveno povečal, v absolutnem smislu pa ostal zanemarljiv. Treba bi bilo poudariti, da so bile v obravnavanem obdobju cene uvoza iz tretjih držav v povprečju vedno višje od cen industrije Unije. Edina država izvoznica, ki je imela v OP nižje povprečne cene kot industrija Unije, je bila Belorusija, in sicer v letu, ko je obseg uvoza iz Belorusije najhitreje naraščal. Zato se sklene, da je uvoz iz tretjih držav sicer morda nekoliko vplival na položaj industrije Unije, vendar je bil uvoz iz Belorusije očitno glavni povzročitelj škode. |
| --- | --- |

(104)

V obravnavanem obdobju so se posamezni tržni deleži tretjih držav le nekoliko povečali, le tržni delež Ukrajine se je v relativnem smislu bistveno povečal, v absolutnem smislu pa ostal zanemarljiv. Treba bi bilo poudariti, da so bile v obravnavanem obdobju cene uvoza iz tretjih držav v povprečju vedno višje od cen industrije Unije. Edina država izvoznica, ki je imela v OP nižje povprečne cene kot industrija Unije, je bila Belorusija, in sicer v letu, ko je obseg uvoza iz Belorusije najhitreje naraščal. Zato se sklene, da je uvoz iz tretjih držav sicer morda nekoliko vplival na položaj industrije Unije, vendar je bil uvoz iz Belorusije očitno glavni povzročitelj škode.

6.3.4   Razvoj stroškov

Razvoj stroškov

| (105) | Glavni stroškovni dejavnik pri proizvodnji zadevnega izdelka so odpadki železa in jekla. V obravnavanem obdobju se je cena te surovine po vsem svetu znižala. Za proizvajalce Unije, ki iz odpadnih kovin proizvajajo drogove, so se stroški surovine znižali za 23–32 %, za proizvajalce Unije, ki drogove uporabljajo kot surovino, pa za približno 24 %. Glede na podatke, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, so se v obravnavanem obdobju celotni stroški proizvodnje zadevnega izdelka znižali za 20 %, a so nižje cene surovine izničili predvsem višji stroški dela (v povprečju višji za približno 10 %). Zato je mogoče skleniti, da razvoj stroškov ni mogel povzročiti ugotovljene znatne škode. Po drugi strani pa industrija Unije zaradi nižanja cen predvsem zaradi dampinškega uvoza iz Belorusije ni mogla izkoristiti vedno nižjih stroškov in se ti prihranki stroškov niso odražali v njenih finančnih kazalnikih. |
| --- | --- |

(105)

Glavni stroškovni dejavnik pri proizvodnji zadevnega izdelka so odpadki železa in jekla. V obravnavanem obdobju se je cena te surovine po vsem svetu znižala. Za proizvajalce Unije, ki iz odpadnih kovin proizvajajo drogove, so se stroški surovine znižali za 23–32 %, za proizvajalce Unije, ki drogove uporabljajo kot surovino, pa za približno 24 %. Glede na podatke, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, so se v obravnavanem obdobju celotni stroški proizvodnje zadevnega izdelka znižali za 20 %, a so nižje cene surovine izničili predvsem višji stroški dela (v povprečju višji za približno 10 %). Zato je mogoče skleniti, da razvoj stroškov ni mogel povzročiti ugotovljene znatne škode. Po drugi strani pa industrija Unije zaradi nižanja cen predvsem zaradi dampinškega uvoza iz Belorusije ni mogla izkoristiti vedno nižjih stroškov in se ti prihranki stroškov niso odražali v njenih finančnih kazalnikih.

6.3.5   Učinek tako imenovane „sheme goljufanja na področju DDV“

Učinek tako imenovane „sheme goljufanja na področju DDV“

| (106) | Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da je bil eden od najpomembnejših dejavnikov, ki so v obravnavanem obdobju vplivali na uspešnost industrije Unije, tako imenovana „shema goljufanja na področju DDV“. Vplivala je zlasti na poljski trg. Ta država je leta 2012 gostila evropsko prvenstvo v nogometu, gradbeni sektor je doživljal razcvet, povpraševanje po armaturnih palicah pa je bilo zelo veliko. Nekaj brezobzirnih trgovcev naj bi na trgu delovalo tako, da so izkoristili priložnost in vzpostavili goljufijo v obliki davčnega vrtiljaka. Na Poljskem so ustanovili navidezne družbe, ki so v drugi državi članici kupovale armaturne palice in jih prodajale na Poljskem, pri čemer je bil na računu obračunan lokalni DDV. Vendar pa niso te navidezne družbe pobranega DDV nikoli prijavile. Poljski proizvajalci naj bi zaradi nizkih cen na poljskem trgu, ki so jih povzročile te goljufive trgovske družbe, izgubili tržni delež in utrpeli finančne izgube. |
| --- | --- |

(106)

Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je trdil, da je bil eden od najpomembnejših dejavnikov, ki so v obravnavanem obdobju vplivali na uspešnost industrije Unije, tako imenovana „shema goljufanja na področju DDV“. Vplivala je zlasti na poljski trg. Ta država je leta 2012 gostila evropsko prvenstvo v nogometu, gradbeni sektor je doživljal razcvet, povpraševanje po armaturnih palicah pa je bilo zelo veliko. Nekaj brezobzirnih trgovcev naj bi na trgu delovalo tako, da so izkoristili priložnost in vzpostavili goljufijo v obliki davčnega vrtiljaka. Na Poljskem so ustanovili navidezne družbe, ki so v drugi državi članici kupovale armaturne palice in jih prodajale na Poljskem, pri čemer je bil na računu obračunan lokalni DDV. Vendar pa niso te navidezne družbe pobranega DDV nikoli prijavile. Poljski proizvajalci naj bi zaradi nizkih cen na poljskem trgu, ki so jih povzročile te goljufive trgovske družbe, izgubili tržni delež in utrpeli finančne izgube.

| (107) | Res je bilo potrjeno, da je navedena goljufija na področju DDV pomembno vplivala na trg z armaturnimi palicami na Poljskem. Zaradi te motnje na trgu se je gospodarska uspešnost številnih poštenih proizvajalcev jekla zmanjšala. Nekaj družb je v začetku januarja 2013 zaradi teh nezakonitih dejavnosti za nekaj tednov celo prenehalo proizvajati armaturne palice. Vendar pa je treba poudariti, da z vidika časa in učinka ni povezav med shemo goljufanja na področju DDV in dampinškim uvozom iz Belorusije. Shema goljufanja se je končala, ko je poljska vlada s 1. oktobrom 2013 uvedla mehanizme obrnjene davčne obveznosti za DDV. Učinek je viden v nenadnem upadu prodaje industrije Unije in obsega proizvodnje v letu 2013. Vendar je bilo leta 2014 spet vzpostavljeno normalno stanje, v tem času pa je vedno večji obseg dampinškega uvoza začel negativno vplivati na raven cen, tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije. Zato je učinek goljufije na področju DDV na gospodarski položaj poljskih proizvajalcev omejen na leta, ko je bil uvoz iz Belorusije na trg Unije razmeroma majhen in razmeroma drag. Potem ko so goljufi prenehali svoje dejavnosti, tudi ni bilo učinka prelivanja na poljskem trgu armaturnih palic. Te ugotovitve dejansko potrjujejo dodatne predložitve (in dodatna dokazila) proizvajalca izvoznika iz Belorusije v zvezi s položajem na poljskem trgu med uporabo sheme goljufanja na področju DDV in po njej. Zato je jasno, da je to težavo mogoče ločiti od učinkov dampinškega uvoza ter da ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Belorusije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(107)

Res je bilo potrjeno, da je navedena goljufija na področju DDV pomembno vplivala na trg z armaturnimi palicami na Poljskem. Zaradi te motnje na trgu se je gospodarska uspešnost številnih poštenih proizvajalcev jekla zmanjšala. Nekaj družb je v začetku januarja 2013 zaradi teh nezakonitih dejavnosti za nekaj tednov celo prenehalo proizvajati armaturne palice. Vendar pa je treba poudariti, da z vidika časa in učinka ni povezav med shemo goljufanja na področju DDV in dampinškim uvozom iz Belorusije. Shema goljufanja se je končala, ko je poljska vlada s 1. oktobrom 2013 uvedla mehanizme obrnjene davčne obveznosti za DDV. Učinek je viden v nenadnem upadu prodaje industrije Unije in obsega proizvodnje v letu 2013. Vendar je bilo leta 2014 spet vzpostavljeno normalno stanje, v tem času pa je vedno večji obseg dampinškega uvoza začel negativno vplivati na raven cen, tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije. Zato je učinek goljufije na področju DDV na gospodarski položaj poljskih proizvajalcev omejen na leta, ko je bil uvoz iz Belorusije na trg Unije razmeroma majhen in razmeroma drag. Potem ko so goljufi prenehali svoje dejavnosti, tudi ni bilo učinka prelivanja na poljskem trgu armaturnih palic. Te ugotovitve dejansko potrjujejo dodatne predložitve (in dodatna dokazila) proizvajalca izvoznika iz Belorusije v zvezi s položajem na poljskem trgu med uporabo sheme goljufanja na področju DDV in po njej. Zato je jasno, da je to težavo mogoče ločiti od učinkov dampinškega uvoza ter da ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Belorusije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (108) | Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je nadalje trdil, da je nekaj proizvajalcev iz Latvije in Slovaške zaradi opisane sheme goljufanja na področju DDV šlo v stečaj. Družba torej navaja, da je negativno gibanje proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije povzročilo izginotje nekaterih družb s trga, ki ni povezano z izvozno dejavnostjo beloruskega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(108)

Proizvajalec izvoznik iz Belorusije je nadalje trdil, da je nekaj proizvajalcev iz Latvije in Slovaške zaradi opisane sheme goljufanja na področju DDV šlo v stečaj. Družba torej navaja, da je negativno gibanje proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije povzročilo izginotje nekaterih družb s trga, ki ni povezano z izvozno dejavnostjo beloruskega proizvajalca izvoznika.

| (109) | V zvezi s to trditvijo bi bilo treba poudariti, da pri oceni makrokazalnikov iz uvodnih izjav 75 do 82 niso bile upoštevane družbe, ki v OP niso obstajale. Za družbe, ki niso prejele vprašalnikov, so bile informacije, pomembne za makrokazalnike, ocenjene na podlagi dejanske proizvodnje v OP. Zato se izginotje zadevnih družb s trga ne odraža v kazalnikih, ki prikazujejo negativni razvoj proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije. Poudariti je treba, da bi bila ob njihovem upoštevanju celotna slika o škodi še slabša. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi s to trditvijo bi bilo treba poudariti, da pri oceni makrokazalnikov iz uvodnih izjav 75 do 82 niso bile upoštevane družbe, ki v OP niso obstajale. Za družbe, ki niso prejele vprašalnikov, so bile informacije, pomembne za makrokazalnike, ocenjene na podlagi dejanske proizvodnje v OP. Zato se izginotje zadevnih družb s trga ne odraža v kazalnikih, ki prikazujejo negativni razvoj proizvodnje in obsega prodaje industrije Unije. Poudariti je treba, da bi bila ob njihovem upoštevanju celotna slika o škodi še slabša.

| (110) | Zadevni beloruski proizvajalec izvoznik tudi navaja, da obseg in uvozne cene uvoza iz Belorusije v letu 2014 in OP ne predstavljajo „normalne“ prodajne strategije družbe. Družba trdi, da je njen večji izvoz v Unijo v teh letih posledica vrzeli med povpraševanjem po zadevnem izdelku in ponudbo zadevnega izdelka na poljskem trgu in trgu baltskih držav, ki je bila posledica motenj zaradi goljufij na področju DDV. Navaja, da bi morala Komisija preiskati obseg in raven cen uvoza iz Belorusije v obdobju po OP. Navaja tudi, da je Komisija v nedavnem postopku v zvezi z uvozom zrnato usmerjene elektropločevine sklenila, da je preiskava podatkov po OP upravičena. |
| --- | --- |

(110)

Zadevni beloruski proizvajalec izvoznik tudi navaja, da obseg in uvozne cene uvoza iz Belorusije v letu 2014 in OP ne predstavljajo „normalne“ prodajne strategije družbe. Družba trdi, da je njen večji izvoz v Unijo v teh letih posledica vrzeli med povpraševanjem po zadevnem izdelku in ponudbo zadevnega izdelka na poljskem trgu in trgu baltskih držav, ki je bila posledica motenj zaradi goljufij na področju DDV. Navaja, da bi morala Komisija preiskati obseg in raven cen uvoza iz Belorusije v obdobju po OP. Navaja tudi, da je Komisija v nedavnem postopku v zvezi z uvozom zrnato usmerjene elektropločevine sklenila, da je preiskava podatkov po OP upravičena.

| (111) | V zvezi z navedenim se najprej opozori, da obstoj vrzeli med povpraševanjem in ponudbo zadevnega izdelka ni bil podprt z ugotovitvami preiskave. Shema goljufanja na področju DDV je leta 2013 res negativno vplivala na uspešnost poljskih proizvajalcev, a je bil njen učinek povezan z nizkimi ravnmi cen zadevnega izdelka, ki so ga prodajale goljufive trgovske družbe, in ne s pomanjkanjem ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 107, po oktobru 2013 tega negativnega učinka ni bilo več. Proizvajalci Unije s sedežem na Poljskem so lahko nato prosto uporabljali razpoložljivo proizvodno zmogljivost (več kot 40 %) ter dobavljali strankam na Poljskem in v baltskih državah. Nezmožnost povečanja njihove prodaje in tržnega deleža v letu 2014 in OP je posledica konkurence naglo rastočega dampinškega uvoza iz Belorusije. Nadalje se opozori, da se je preverjanje podatkov po OP zahtevalo zelo pozno v postopku. Komisija bo zbrala podatke po OP in razmislila, ali je v tem primeru v zaključni fazi preiskave ustrezno vključiti pregled sprememb po OP. Vendar pa bi bilo treba že zdaj opozoriti, da okoliščin tega postopka ni mogoče šteti za podobne okoliščinam v postopku v zvezi z zrnato usmerjeno elektropločevino. |
| --- | --- |

(111)

V zvezi z navedenim se najprej opozori, da obstoj vrzeli med povpraševanjem in ponudbo zadevnega izdelka ni bil podprt z ugotovitvami preiskave. Shema goljufanja na področju DDV je leta 2013 res negativno vplivala na uspešnost poljskih proizvajalcev, a je bil njen učinek povezan z nizkimi ravnmi cen zadevnega izdelka, ki so ga prodajale goljufive trgovske družbe, in ne s pomanjkanjem ponudbe. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 107, po oktobru 2013 tega negativnega učinka ni bilo več. Proizvajalci Unije s sedežem na Poljskem so lahko nato prosto uporabljali razpoložljivo proizvodno zmogljivost (več kot 40 %) ter dobavljali strankam na Poljskem in v baltskih državah. Nezmožnost povečanja njihove prodaje in tržnega deleža v letu 2014 in OP je posledica konkurence naglo rastočega dampinškega uvoza iz Belorusije. Nadalje se opozori, da se je preverjanje podatkov po OP zahtevalo zelo pozno v postopku. Komisija bo zbrala podatke po OP in razmislila, ali je v tem primeru v zaključni fazi preiskave ustrezno vključiti pregled sprememb po OP. Vendar pa bi bilo treba že zdaj opozoriti, da okoliščin tega postopka ni mogoče šteti za podobne okoliščinam v postopku v zvezi z zrnato usmerjeno elektropločevino.

6.4   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (112) | Dokazano je bilo, da sta se obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz Belorusije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. |
| --- | --- |

(112)

Dokazano je bilo, da sta se obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz Belorusije v obravnavanem obdobju bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz v OP nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.

| (113) | Povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza iz Belorusije je sovpadlo s poslabšanjem finančnega položaja industrije Unije, kar je zlasti očitno od leta 2014. Zato industrija Unije kljub okrevanju potrošnje ni mogla povečati svoje prodaje in cen, posledično pa so finančni kazalniki, kot je dobičkonosnost, ostali negativni. |
| --- | --- |

(113)

Povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza iz Belorusije je sovpadlo s poslabšanjem finančnega položaja industrije Unije, kar je zlasti očitno od leta 2014. Zato industrija Unije kljub okrevanju potrošnje ni mogla povečati svoje prodaje in cen, posledično pa so finančni kazalniki, kot je dobičkonosnost, ostali negativni.

| (114) | Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso bili takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Belorusije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(114)

Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso bili takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Belorusije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (115) | Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz Belorusije industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(115)

Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz Belorusije industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

7.1   Splošni premisleki

Splošni premisleki

| (116) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

7.2   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (117) | Industrijo Unije sestavlja več kot 65 proizvajalcev iz različnih držav članic Unije, ki so v zvezi s podobnim izdelkom v OP neposredno zaposlovali več kot 4 600 ljudi. |
| --- | --- |

(117)

Industrijo Unije sestavlja več kot 65 proizvajalcev iz različnih držav članic Unije, ki so v zvezi s podobnim izdelkom v OP neposredno zaposlovali več kot 4 600 ljudi.

| (118) | Ugotovljeno je bilo, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz Belorusije utrpela znatno škodo. Spomniti je treba, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti naraščajoče potrošnje in da je finančno stanje industrije Unije ostalo negotovo. |
| --- | --- |

(118)

Ugotovljeno je bilo, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz Belorusije utrpela znatno škodo. Spomniti je treba, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti naraščajoče potrošnje in da je finančno stanje industrije Unije ostalo negotovo.

| (119) | Pričakuje se, da se bodo z uvedbo protidampinških dajatev na trgu Unije znova vzpostavili pošteni tržni pogoji, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s proizvodnimi stroški. |
| --- | --- |

(119)

Pričakuje se, da se bodo z uvedbo protidampinških dajatev na trgu Unije znova vzpostavili pošteni tržni pogoji, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s proizvodnimi stroški.

| (120) | Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njeno dobičkonosnost in splošno finančno stanje. Uvedba ukrepov bi industriji omogočila, da ohrani in nadalje razvija svoja prizadevanja za stroškovno učinkovitost. |
| --- | --- |

(120)

Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njeno dobičkonosnost in splošno finančno stanje. Uvedba ukrepov bi industriji omogočila, da ohrani in nadalje razvija svoja prizadevanja za stroškovno učinkovitost.

| (121) | Če se ukrepi ne bi uvedli, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se poslabšala. |
| --- | --- |

(121)

Če se ukrepi ne bi uvedli, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se poslabšala.

| (122) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz Belorusije v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(122)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz Belorusije v interesu industrije Unije.

7.3   Interes uporabnikov in uvoznikov

Interes uporabnikov in uvoznikov

| (123) | Uporabniki zadevnega izdelka se niso odločili za sodelovanje. Od osmih znanih uporabnikov, s katerimi je Komisija stopila v stik ob začetku postopka, je interes za sodelovanje pokazala le ena družba. Vendar pa celo ta družba Komisiji ni vrnila izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(123)

Uporabniki zadevnega izdelka se niso odločili za sodelovanje. Od osmih znanih uporabnikov, s katerimi je Komisija stopila v stik ob začetku postopka, je interes za sodelovanje pokazala le ena družba. Vendar pa celo ta družba Komisiji ni vrnila izpolnjenega vprašalnika.

| (124) | Od uvoznikov je Komisiji izpolnjen vprašalnik za izbor vzorca iz obvestila o začetku vrnilo šest družb. Tri od teh družb, ki predstavljajo 81 % obsega uvoza zadevnega izdelka, ki so ga sporočili sodelujoči, so bile nato izbrane v vzorec. |
| --- | --- |

(124)

Od uvoznikov je Komisiji izpolnjen vprašalnik za izbor vzorca iz obvestila o začetku vrnilo šest družb. Tri od teh družb, ki predstavljajo 81 % obsega uvoza zadevnega izdelka, ki so ga sporočili sodelujoči, so bile nato izbrane v vzorec.

| (125) | Le dva od treh vzorčenih uvoznikov sta Komisiji vrnila izpolnjen vprašalnik. Eden od njiju je navedel, da ni samo uvoznik zadevnega izdelka, ampak je dejansko uporabnik in bi ga bilo treba v postopku obravnavati kot takega. |
| --- | --- |

(125)

Le dva od treh vzorčenih uvoznikov sta Komisiji vrnila izpolnjen vprašalnik. Eden od njiju je navedel, da ni samo uvoznik zadevnega izdelka, ampak je dejansko uporabnik in bi ga bilo treba v postopku obravnavati kot takega.

| (126) | Uvoznik je zadevni izdelek začel nabavljati v OP in je z nizko stopnjo dobička 78 % izdelkov uvozil iz Belorusije. To ponazarja, da je ta uvoznik izkoristil nizke cene uvoza iz Belorusije in ustvaril nov krog strank. Dejanj tega uvoznika torej ni mogoče obravnavati, kot da so pomenila odziv na uveljavljene trgovinske tokove. Ko se bodo razmere na trgu zaradi uvedbe ukrepov spremenile, bo ta uvoznik iskal druge trgovinske priložnosti. |
| --- | --- |

(126)

Uvoznik je zadevni izdelek začel nabavljati v OP in je z nizko stopnjo dobička 78 % izdelkov uvozil iz Belorusije. To ponazarja, da je ta uvoznik izkoristil nizke cene uvoza iz Belorusije in ustvaril nov krog strank. Dejanj tega uvoznika torej ni mogoče obravnavati, kot da so pomenila odziv na uveljavljene trgovinske tokove. Ko se bodo razmere na trgu zaradi uvedbe ukrepov spremenile, bo ta uvoznik iskal druge trgovinske priložnosti.

| (127) | Uporabnik je pri prodaji končnih izdelkov, ki so vsebovali armaturne palice, ustvaril izgube. Približno polovico armaturnih palic je kupil od industrije Unije, tretjino iz Belorusije, preostanek pa iz tretjih držav, kot sta Kitajska in Turčija. Ta uporabnik je torej nabavljal tam, kjer so bile cena, razpoložljivost in kakovost najugodnejše. Načrtovani ukrepi bodo morda vplivali na delež nabave iz Belorusije in bodo nekoliko omejili ali spremenili izbor nabavljenih armaturnih palic, vendar se zdi, da to na tega uporabnika ne bo bistveno vplivalo. Vzrok za izgube se zdi strukturne narave in nepovezan s pridobivanjem surovine iz Belorusije. |
| --- | --- |

(127)

Uporabnik je pri prodaji končnih izdelkov, ki so vsebovali armaturne palice, ustvaril izgube. Približno polovico armaturnih palic je kupil od industrije Unije, tretjino iz Belorusije, preostanek pa iz tretjih držav, kot sta Kitajska in Turčija. Ta uporabnik je torej nabavljal tam, kjer so bile cena, razpoložljivost in kakovost najugodnejše. Načrtovani ukrepi bodo morda vplivali na delež nabave iz Belorusije in bodo nekoliko omejili ali spremenili izbor nabavljenih armaturnih palic, vendar se zdi, da to na tega uporabnika ne bo bistveno vplivalo. Vzrok za izgube se zdi strukturne narave in nepovezan s pridobivanjem surovine iz Belorusije.

| (128) | Obe družbi pa sta kljub očitno različnima vlogama v postopku opozorili na enake argumente proti uvedbi ukrepov: (a) proizvajalci Unije nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi lahko zadostili povpraševanju na trgu Unije; (b) proizvajalci Unije ne proizvajajo dovolj raznovrstnih izdelkov in (c) težave pri zamenjavi dobaviteljev, saj naj bi za zadevni izdelek različne države članice zahtevale različna potrdila o homologaciji. |
| --- | --- |

(128)

Obe družbi pa sta kljub očitno različnima vlogama v postopku opozorili na enake argumente proti uvedbi ukrepov: (a) proizvajalci Unije nimajo zadostnih zmogljivosti, da bi lahko zadostili povpraševanju na trgu Unije; (b) proizvajalci Unije ne proizvajajo dovolj raznovrstnih izdelkov in (c) težave pri zamenjavi dobaviteljev, saj naj bi za zadevni izdelek različne države članice zahtevale različna potrdila o homologaciji.

| (129) | Začasne ugotovitve ne podpirajo prve trditve – izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije je 67-odstotna, kar pomeni, da bi bilo s prosto zmogljivostjo mogoče proizvesti več, kot se iz Belorusije uvozi v Unijo. |
| --- | --- |

(129)

Začasne ugotovitve ne podpirajo prve trditve – izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije je 67-odstotna, kar pomeni, da bi bilo s prosto zmogljivostjo mogoče proizvesti več, kot se iz Belorusije uvozi v Unijo.

| (130) | Druga trditev ni bila ustrezno podkrepljena z dokazi. Po drugi strani pa iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, jasno izhaja, da proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo vse vrste izdelka. |
| --- | --- |

(130)

Druga trditev ni bila ustrezno podkrepljena z dokazi. Po drugi strani pa iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, jasno izhaja, da proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo vse vrste izdelka.

| (131) | V zvezi s tretjo trditvijo je treba poudariti, da proizvajalci Unije že zdaj dobavljajo različnim državam članicam brez kakršnih koli očitnih težav. |
| --- | --- |

(131)

V zvezi s tretjo trditvijo je treba poudariti, da proizvajalci Unije že zdaj dobavljajo različnim državam članicam brez kakršnih koli očitnih težav.

| (132) | Še en sodelujoči, a ne vzorčeni uvoznik je v ločeni pripombi izpostavil vprašanje kartelnega dogovora, ki naj bi obstajal med proizvajalci Unije. Vendar pa ni predložil dokazov, ki bi podkrepili to trditev. Vprašanje domnevnega kartelnega dogovora je pozneje izpostavil beloruski proizvajalec izvoznik. Komisija ocenjuje informacije, ki jih je posredoval beloruski proizvajalec izvoznik. Ker pa so bile te informacije predložene zelo pozno v postopku, tega vprašanja v tej fazi ni mogoče obravnavati in o njem sprejeti sklepa. Vsekakor se opozarja, da se informacije, ki jih je predložila družba, očitno navezujejo na obtožbe, ki bi se lahko nanašale le na eno družbo, ki je vključena v vzorec proizvajalcev Unije. Poleg tega pa zadevni postopek preverjanja, ki ga je začel italijanski organ za konkurenco, še ni zaključen (9). Komisija bo to trditev podrobneje preiskala v zaključni fazi preiskave. |
| --- | --- |

(132)

Še en sodelujoči, a ne vzorčeni uvoznik je v ločeni pripombi izpostavil vprašanje kartelnega dogovora, ki naj bi obstajal med proizvajalci Unije. Vendar pa ni predložil dokazov, ki bi podkrepili to trditev. Vprašanje domnevnega kartelnega dogovora je pozneje izpostavil beloruski proizvajalec izvoznik. Komisija ocenjuje informacije, ki jih je posredoval beloruski proizvajalec izvoznik. Ker pa so bile te informacije predložene zelo pozno v postopku, tega vprašanja v tej fazi ni mogoče obravnavati in o njem sprejeti sklepa. Vsekakor se opozarja, da se informacije, ki jih je predložila družba, očitno navezujejo na obtožbe, ki bi se lahko nanašale le na eno družbo, ki je vključena v vzorec proizvajalcev Unije. Poleg tega pa zadevni postopek preverjanja, ki ga je začel italijanski organ za konkurenco, še ni zaključen (9). Komisija bo to trditev podrobneje preiskala v zaključni fazi preiskave.

9

| (133) | Ob koncu začasne faze preiskave je še en uporabnik, ki se Komisiji ni javil v zgodnejši fazi postopka, predložil izpolnjen vprašalnik za uporabnike. Izpolnjeni vprašalnik je predložil zelo pozno v začasni fazi postopka preiskave, zato ga v tej fazi ni bilo mogoče analizirati in obravnavati. Komisija ga bo podrobno preučila in analizirala v zaključni fazi preiskave. |
| --- | --- |

(133)

Ob koncu začasne faze preiskave je še en uporabnik, ki se Komisiji ni javil v zgodnejši fazi postopka, predložil izpolnjen vprašalnik za uporabnike. Izpolnjeni vprašalnik je predložil zelo pozno v začasni fazi postopka preiskave, zato ga v tej fazi ni bilo mogoče analizirati in obravnavati. Komisija ga bo podrobno preučila in analizirala v zaključni fazi preiskave.

| (134) | Ob upoštevanju navedenega Komisija trenutno zavzema stališče, da je splošni učinek na uporabnike in uvoznike omejen, enako pa velja za morebitno omejevanje konkurence. |
| --- | --- |

(134)

Ob upoštevanju navedenega Komisija trenutno zavzema stališče, da je splošni učinek na uporabnike in uvoznike omejen, enako pa velja za morebitno omejevanje konkurence.

7.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (135) | Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Belorusije. |
| --- | --- |

(135)

Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Belorusije.

| (136) | Morebitni negativni učinki na nepovezane uporabnike in uvoznike se omilijo zaradi razpoložljivosti alternativnih virov nabave. |
| --- | --- |

(136)

Morebitni negativni učinki na nepovezane uporabnike in uvoznike se omilijo zaradi razpoložljivosti alternativnih virov nabave.

| (137) | Poleg tega se pri presoji splošnega vpliva protidampinških ukrepov na trg Unije zdi, da pozitivni učinki, zlasti na industrijo Unije, prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine. |
| --- | --- |

(137)

Poleg tega se pri presoji splošnega vpliva protidampinških ukrepov na trg Unije zdi, da pozitivni učinki, zlasti na industrijo Unije, prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine.

8.   PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

| (138) | Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(138)

Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.

8.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (139) | Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(139)

Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (140) | Pri izračunu dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi moral vsak morebiten ukrep industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko industrija te vrste ustvarila od prodaje podobnega izdelka v Uniji v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(140)

Pri izračunu dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi moral vsak morebiten ukrep industriji Unije omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko industrija te vrste ustvarila od prodaje podobnega izdelka v Uniji v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza.

| (141) | Za določitev ciljnega dobička je Komisija upoštevala dobičke pri nepovezani prodaji, ki se uporabljajo za namene določanja stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(141)

Za določitev ciljnega dobička je Komisija upoštevala dobičke pri nepovezani prodaji, ki se uporabljajo za namene določanja stopnje odprave škode.

| (142) | V celotnem obravnavanem obdobju je imela industrija Unije dobiček le v letu 2012, a sta na ta minimalni dobiček v višini 1,3 % v navedenem letu vplivala „shema goljufanja na področju DDV“ in poznejše znižanje cen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 83 in 106 do 111. Zato se dobiček, dosežen leta 2012, ne more upoštevati kot razumni „ciljni dobiček“, ki bi omogočil finančno okrevanje in spodbudil naložbe. |
| --- | --- |

(142)

V celotnem obravnavanem obdobju je imela industrija Unije dobiček le v letu 2012, a sta na ta minimalni dobiček v višini 1,3 % v navedenem letu vplivala „shema goljufanja na področju DDV“ in poznejše znižanje cen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 83 in 106 do 111. Zato se dobiček, dosežen leta 2012, ne more upoštevati kot razumni „ciljni dobiček“, ki bi omogočil finančno okrevanje in spodbudil naložbe.

| (143) | Ciljni dobiček, ki ga je predlagal pritožnik, je znašal 9,9 % in je temeljil na ciljnem dobičku, uporabljenem v nedavni protidampinški zadevi proti uvozu tesno povezanega izdelka iz jekla, tj. žičnih palic. Vendar se zdi Komisiji primerneje uporabiti 4,8-odstotni ciljni dobiček, ki temelji na ugotovitvah novejše zadeve v zvezi z armaturnimi palicami iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti. Opozoriti je treba, da je bila ta stopnja dobička v nasprotju s tisto, ki jo je predlagal pritožnik, dosežena leta 2012, to je v obravnavanem obdobju v tej zadevi. Poleg tega sta izdelka zelo podobna in ju delno proizvajajo iste družbe z istimi proizvodnimi linijami. |
| --- | --- |

(143)

Ciljni dobiček, ki ga je predlagal pritožnik, je znašal 9,9 % in je temeljil na ciljnem dobičku, uporabljenem v nedavni protidampinški zadevi proti uvozu tesno povezanega izdelka iz jekla, tj. žičnih palic. Vendar se zdi Komisiji primerneje uporabiti 4,8-odstotni ciljni dobiček, ki temelji na ugotovitvah novejše zadeve v zvezi z armaturnimi palicami iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti. Opozoriti je treba, da je bila ta stopnja dobička v nasprotju s tisto, ki jo je predlagal pritožnik, dosežena leta 2012, to je v obravnavanem obdobju v tej zadevi. Poleg tega sta izdelka zelo podobna in ju delno proizvajajo iste družbe z istimi proizvodnimi linijami.

| (144) | Na podlagi tega je bila stopnja odprave škode izračunana s primerjavo tehtane povprečne cene dampinškega uvoza, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 68, in neškodljive cene industrije Unije za podobni izdelek. |
| --- | --- |

(144)

Na podlagi tega je bila stopnja odprave škode izračunana s primerjavo tehtane povprečne cene dampinškega uvoza, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 68, in neškodljive cene industrije Unije za podobni izdelek.

| (145) | Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene v deležu povprečne celotne uvozne cene CIF. |
| --- | --- |

(145)

Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene v deležu povprečne celotne uvozne cene CIF.

8.2   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (146) | Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasne protidampinške dajatve za uvoz armaturnih palic s poreklom iz Belorusije na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. |
| --- | --- |

(146)

Glede na navedeno se šteje, da bi bilo treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe uvesti začasne protidampinške dajatve za uvoz armaturnih palic s poreklom iz Belorusije na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.

| (147) | Na podlagi navedenega so bile začasne stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo stopenj škode in stopenj dampinga. V skladu s tem so predlagane protidampinške dajatve naslednje:








  Družba | Stopnja škode
  (v %) | Stopnja dampinga
  (v %) | Stopnja začasne protidampinške dajatve
  (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMZ | 12,5 | 58,4 | 12,5 |
| Vse druge družbe | 12,5 | 58,4 | 12,5 |

(147)

Na podlagi navedenega so bile začasne stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo stopenj škode in stopenj dampinga. V skladu s tem so predlagane protidampinške dajatve naslednje:

Družba

Stopnja škode

(v %)

Stopnja dampinga

(v %)

Stopnja začasne protidampinške dajatve

(v %)

BMZ

12,5

58,4

12,5

Vse druge družbe

12,5

58,4

12,5

| (148) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (10) skupaj z vsemi pomembnimi informacijami, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z zadevno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(148)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (10) skupaj z vsemi pomembnimi informacijami, zlasti o kakršni koli spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z zadevno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobitvijo seznama družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

10

| (149) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(149)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

9.   KONČNA DOLOČBA

KONČNA DOLOČBA

| (150) | Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(150)

Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

| (151) | Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti – |
| --- | --- |

(151)

Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo morda treba v zaključni fazi preiskave spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih armaturnih palic, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, kovanih, toplo valjanih, toplo vlečenih ali toplo iztiskanih, brez nadaljnje obdelave, vključno s spiralno zvitimi po valjanju in tistimi, ki vsebujejo zareze, rebra, brazde ali druge deformacije, nastale med procesom valjanja. Armaturne palice iz železa ali jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti so izključene. Zadevni izdelek s poreklom iz Belorusije je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, 7214 99 10, ex 7214 99 71, ex 7214 99 79 in ex 7214 99 95 (oznake TARIC: 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214997110, 7214997910, 7214999510).

2.   Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvaja spodaj navedena družba, so:

| Družba | Stopnja začasne protidampinške dajatve (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| BMZ-Open Joint-Stock Company „Byelorussian Steel Works – Management Company of ‚Byelorussian Metallurgical Company‘ Holding“ | 12,5 | C197 |
| Vse druge družbe | 12,5 | C999 |

Družba

Stopnja začasne protidampinške dajatve (v %)

Dodatna oznaka TARIC

BMZ-Open Joint-Stock Company „Byelorussian Steel Works – Management Company of ‚Byelorussian Metallurgical Company‘ Holding“

12,5

C197

Vse druge družbe

12,5

C999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

1.   Zainteresirane strani lahko v 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe:

| (a) | zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;

| (b) | Komisiji predložijo pisne pripombe in |
| --- | --- |

(b)

Komisiji predložijo pisne pripombe in

| (c) | zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(c)

zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

2.   Strani iz člena 21(4) Uredbe (EU) 2016/1036 lahko v 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe predložijo pripombe k uporabi začasnih ukrepov.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51).

2

(3)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz nekaterih armaturnih palic s poreklom iz Republike Belorusije (UL C 114, 31.3.2016, str. 3).

3

(4)  
  „Preiskava se ne začne na podlagi odstavka 1, če ni na podlagi preučitve stopnje podpore ali nasprotovanja pritožbi, ki so ju izrazili proizvajalci podobnega izdelka v Uniji, ugotovljeno, da je bila pritožba vložena s strani ali v imenu industrije Unije. Za pritožbo se šteje, da jo je vložila industrija Unije ali da je bila vložena v njenem imenu, kadar jo podpirajo tisti proizvajalci Unije, katerih skupna proizvodnja predstavlja več kakor 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka tistega dela industrije Unije, ki je izrazil bodisi podporo bodisi nasprotovanje pritožbi. Vendar se preiskava ne začne, kadar proizvajalci Unije, ki izrecno podpirajo pritožbo, predstavljajo manj kakor 25 % celotne proizvodnje podobnega izdelka, ki ga proizvede industrija Unije.“

4

(5)  Sodba Sodišča (veliki senat) z dne 8. septembra 2015, zadeva C-511/13 P, Philips Lighting BV proti Svetu Evropske unije, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt.), Osram GmbH, Evropska komisija.

5

(6)  Protidampinške dajatve veljajo za Belorusijo (115 %), Kitajsko (133 %), Indonezijo (60,4 %), Latvijo (17 %), Mehiko (20–67 %), Moldavijo (232 %), Poljsko (47–52 %) Turčijo (3,64 %) in Ukrajino (42 %). Več podrobnosti je na voljo v naslednjih preiskavah:

6

„Steel Concrete Reinforcing Bar from Belarus, China, Indonesia, Latvia, Moldova, Poland and Ukraine. Investigations Nos. 731-TA-873-875, 878-880, and 882 (Second Review). Publication 4409, July 2013. U.S. International Trade Commission“ in „Steel Concrete Reinforcing Bar from Mexico and Turkey. Investigations Nos. 701-TA-502 and 731-TA-1227 (Final). Publication 4496. October 2014. U.S. International Trade Commission“.

(7)  Glej tudi sodbo Sodišča (tretji senat) z dne 10. septembra 2015 v zadevi C-687/13, katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe, ki ga je vložilo Finanzgericht München (Nemčija), v postopku Fliesen-Zentrum Deutschland GmbH proti Hauptzollamt Regensburg, točka 67.

7

(8)  Razpoložljive informacije kažejo, da je bila očitno aprila 2015 cena surovine, ki jo je uvažal beloruski proizvajalec uvoznik, za približno 9 % višja od cene v ZDA.

8

(9)  Ukrep (Provvedimento) št. 25674 z dne 21. oktobra 2015

9

Ukrep (Provvedimento) št. 26085 z dne 21. junija 2016

Ukrep (Provvedimento) št. 2671 z dne 14. septembra 2016.

(10)  
  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat H, CHAR 04/039, 1049 Bruselj, BELGIJA.

10

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/27

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2304

z dne 19. decembra 2016

o načinih, strukturi, časovnih presledkih in kazalnikih za oceno iz poročil o kakovosti poslanih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (1) in zlasti člena 4(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 549/2013 vzpostavlja evropski sistem računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), ki uvaja program, ki določa roke, do katerih države članice Komisiji pošljejo račune in tabele, zbrane v skladu z metodologijo, določeno v navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 549/2013 vzpostavlja evropski sistem računov 2010 (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), ki uvaja program, ki določa roke, do katerih države članice Komisiji pošljejo račune in tabele, zbrane v skladu z metodologijo, določeno v navedeni uredbi.

| (2) | V skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 549/2013 se za podatke, zajete v navedeni uredbi, uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Države članice Komisiji predložijo poročilo o kakovosti poslanih podatkov o nacionalnih in regionalnih računih. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 549/2013 se za podatke, zajete v navedeni uredbi, uporabljajo merila kakovosti iz člena 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Države članice Komisiji predložijo poročilo o kakovosti poslanih podatkov o nacionalnih in regionalnih računih.

| (3) | Začasna odstopanja so bila državam članicam odobrena v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/403/EU (3). Zato je vsebino poročil o kakovosti, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji, treba prilagoditi v skladu s temi odstopanji. Zahtevo po predložitvi poročil o kakovosti bi bilo treba uvesti postopno do leta 2021, da se državam članicam omogoči potreben čas za dokončanje večjih prilagoditev, potrebnih za uvedbo ESR 2010 v nacionalne statistične sisteme. |
| --- | --- |

(3)

Začasna odstopanja so bila državam članicam odobrena v skladu z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/403/EU (3). Zato je vsebino poročil o kakovosti, ki jih morajo države članice predložiti Komisiji, treba prilagoditi v skladu s temi odstopanji. Zahtevo po predložitvi poročil o kakovosti bi bilo treba uvesti postopno do leta 2021, da se državam članicam omogoči potreben čas za dokončanje večjih prilagoditev, potrebnih za uvedbo ESR 2010 v nacionalne statistične sisteme.

| (4) | V skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) št. 549/2013 in za namene uporabe merila kakovosti iz člena 4(1) navedene uredbe, bi načine, strukturo, časovne presledke in kazalnike za oceno iz poročil o kakovosti, ki jih predložijo države članice, morala določiti Komisija z izvedbenimi akti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) št. 549/2013 in za namene uporabe merila kakovosti iz člena 4(1) navedene uredbe, bi načine, strukturo, časovne presledke in kazalnike za oceno iz poročil o kakovosti, ki jih predložijo države članice, morala določiti Komisija z izvedbenimi akti.

| (5) | Ker bi informacije v poročilih o kakovosti o nacionalnih in regionalnih računih morale temeljiti na standardih Evropskega statističnega sistema, ki jih objavi Komisija (Eurostat), bi bilo treba prilogo k tej uredbi pripraviti skladno s temi standardi. Informacije o izvajanju ESR 2010, ki so jih države članice že poslale, bi Komisija morala ponovno uporabiti in jih ne zahtevati v poročilu o kakovosti. |
| --- | --- |

(5)

Ker bi informacije v poročilih o kakovosti o nacionalnih in regionalnih računih morale temeljiti na standardih Evropskega statističnega sistema, ki jih objavi Komisija (Eurostat), bi bilo treba prilogo k tej uredbi pripraviti skladno s temi standardi. Informacije o izvajanju ESR 2010, ki so jih države članice že poslale, bi Komisija morala ponovno uporabiti in jih ne zahtevati v poročilu o kakovosti.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Poročilo o kakovosti nacionalnih in regionalnih računov iz člena 4(2) Uredbe (EU) št. 549/2013 zajema podatke, ki jih pošljejo države članice v skladu s programom pošiljanja ESR 2010, kakor je določeno v Prilogi B k Uredbi (EU) št. 549/2013 v letu pred letom poročila.

Države članice predložijo poročilo o kakovosti vsako leto.

Člen 2

Načini, struktura in kazalniki za oceno iz poročil o kakovosti nacionalnih in regionalnih računov iz člena 1 so določeni v Prilogi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 174, 21.5.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije št. 2014/403/EU z dne 26. junija 2014 o odobritvi odstopanj državam članicam glede pošiljanja statističnih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 195, 2.7.2014, str. 1).

3

---

PRILOGA

Načini, struktura in kazalniki za oceno iz poročil o kakovosti, ki jih predložijo države članice

1.   Uvod

Poročilo o kakovosti podatkov o nacionalnih in regionalnih računih vsebuje kvantitativne kazalnike in kvalitativne opise kakovosti podatkov, predloženih prejšnje leto. Komisija (Eurostat) državam članicam predloži rezultate kvantitativnih kazalnikov, izračunane na podlagi predloženih podatkov. Države članice jih razložijo in komentirajo v skladu s svojo metodologijo zbiranja in postopkom proizvodnje statistik.

2.   Načini

| — | Komisija (Eurostat) pred 15. februarjem 2017 in vsako naslednje leto državam članicam predloži osnutke dokumentov za poročila o kakovosti, ki so deloma izpolnjeni z vsemi količinskimi kazalniki za oceno iz oddelka 4. |
| --- | --- |

—

Komisija (Eurostat) pred 15. februarjem 2017 in vsako naslednje leto državam članicam predloži osnutke dokumentov za poročila o kakovosti, ki so deloma izpolnjeni z vsemi količinskimi kazalniki za oceno iz oddelka 4.

| — | Države članice Komisiji (Eurostatu) vsako leto, najpozneje do 31. maja, predložijo izpolnjena poročila o kakovosti. |
| --- | --- |

—

Države članice Komisiji (Eurostatu) vsako leto, najpozneje do 31. maja, predložijo izpolnjena poročila o kakovosti.

3.   Struktura

Vsaka država članica predloži le eno poročilo o kakovosti, ki zajema vse tabele iz programa pošiljanja ESR 2010, kakor je določeno v Prilogi B k Uredbi (EU) št. 549/2013.

Poročila o kakovosti vsebujejo informacije o vseh merilih kakovosti, določenih v členu 12(1) Uredbe (ES) št. 223/2009. Informacije se predložijo v skladu z naslednjo strukturo:

| — | ustreznost, |
| --- | --- |

—

ustreznost,

| — | natančnost in zanesljivost, |
| --- | --- |

—

natančnost in zanesljivost,

| — | pravočasnost in točnost, |
| --- | --- |

—

pravočasnost in točnost,

| — | dostopnost in jasnost, |
| --- | --- |

—

dostopnost in jasnost,

| — | skladnost in primerljivost. |
| --- | --- |

—

skladnost in primerljivost.

Informacije o izvajanju ESR 2010, ki so jih države članice že poslale, Komisija ponovno uporabi in jih ne zahteva v poročilu o kakovosti.

4.   Kazalniki za oceno

4.1   Kvantitativni kazalniki

Poročilo o kakovosti vsebuje naslednje kvantitativne kazalnike:

| Ne | Kazalnik | Opredelitev pojmov (*1) | Spremenljivka in/ali tabela programa pošiljanja ESR 2010 | Referenčno obdobje (*1) | Merila kakovosti | Izvajanje od |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stopnja popolnosti podatkov | Razmerje med številom celic s podatki, ki jih pošljejo države članice, in številom celic s podatki, ki jih zahteva program pošiljanja ESR 2010 in jih odstopanja ne zadevajo | Vse tabele, četrtletni in letni podatki | 1995 do zadnjega leta in četrtletja | Ustreznost | 2017 |
| 2. | Stopnje popravkov četrtletnih podatkov | Stopnja popravka za ključne četrtletne spremenljivke med prvim in zadnjim pošiljanjem ter povprečna stopnja popravka v nadaljnjih pošiljanjih po prvem | Obseg bruto domačega proizvoda s prilagoditvami za vpliv sezone in koledarja (Tabela 1) | Razpoložljiva četrtletja zadnjih treh let | Natančnost in zanesljivost | 2019 |
| Desezonirana skupna zaposlenost na tisoč oseb (Tabela 1) | 2019 |
| Nedesezonirani bruto razpoložljivi dohodek gospodinjstev in nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (Tabela 801) | 2021 |
| Nedesezonirani izdatki, ki jih za končno potrošnjo namenijo gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (Tabela 801) | 2021 |
| Nedesezonirana bruto dodana vrednost nefinančnih družb (Tabela 801) | 2021 |
| Nedesezonirane bruto investicije nefinančnih družb v osnovna sredstva (Tabela 801) | 2021 |
| 3. | Stopnje popravkov letnih podatkov | Povprečne stopnje popravkov za ključne letne spremenljivke v nadaljnjih pošiljanjih po prvem | Tabela 1:
  Bruto domači proizvod (v tekočih cenah in količinah), bruto dodana vrednost (tekoče cene)
  Tabela 1 (tekoče cene):
  Sredstva za zaposlene, bruto poslovni presežek in bruto raznovrstni dohodek
  Tabela 1 (tekoče cene): | Izdatki, ki jih za končno potrošnjo namenjajo gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva |

Ne

Kazalnik

Opredelitev pojmov (*1)

Spremenljivka in/ali tabela programa pošiljanja ESR 2010

Referenčno obdobje (*1)

Merila kakovosti

Izvajanje od

1.

Stopnja popolnosti podatkov

Razmerje med številom celic s podatki, ki jih pošljejo države članice, in številom celic s podatki, ki jih zahteva program pošiljanja ESR 2010 in jih odstopanja ne zadevajo

Vse tabele, četrtletni in letni podatki

1995 do zadnjega leta in četrtletja

Ustreznost

2017

2.

Stopnje popravkov četrtletnih podatkov

Stopnja popravka za ključne četrtletne spremenljivke med prvim in zadnjim pošiljanjem ter povprečna stopnja popravka v nadaljnjih pošiljanjih po prvem

Obseg bruto domačega proizvoda s prilagoditvami za vpliv sezone in koledarja (Tabela 1)

Razpoložljiva četrtletja zadnjih treh let

Natančnost in zanesljivost

2019

Desezonirana skupna zaposlenost na tisoč oseb (Tabela 1)

2019

Nedesezonirani bruto razpoložljivi dohodek gospodinjstev in nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (Tabela 801)

2021

Nedesezonirani izdatki, ki jih za končno potrošnjo namenijo gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (Tabela 801)

2021

Nedesezonirana bruto dodana vrednost nefinančnih družb (Tabela 801)

2021

Nedesezonirane bruto investicije nefinančnih družb v osnovna sredstva (Tabela 801)

2021

3.

Stopnje popravkov letnih podatkov

Povprečne stopnje popravkov za ključne letne spremenljivke v nadaljnjih pošiljanjih po prvem

Tabela 1:

Bruto domači proizvod (v tekočih cenah in količinah), bruto dodana vrednost (tekoče cene)

Tabela 1 (tekoče cene):

Sredstva za zaposlene, bruto poslovni presežek in bruto raznovrstni dohodek

Tabela 1 (tekoče cene):

Izdatki, ki jih za končno potrošnjo namenjajo gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

| | Izdatki vlade za končno potrošnjo |
| --- | --- |

Izdatki vlade za končno potrošnjo

| | Bruto investicije v osnovna sredstva |
| --- | --- |

Bruto investicije v osnovna sredstva

| | Izvoz blaga in storitev |
| --- | --- |

Izvoz blaga in storitev

| | Uvoz blaga in storitev |
| --- | --- |

Uvoz blaga in storitev

Tabela 1 (v tisočih oseb)

| | Celotna zaposlenost |
| --- | --- |

Celotna zaposlenost

| | Zaposleni |
| --- | --- |

Zaposleni

Tabela 2 (tekoče cene):

| | Javnofinančni izdatki |
| --- | --- |

Javnofinančni izdatki

| | prihodki države |
| --- | --- |

prihodki države

Tabela 7 (tekoče cene):

Skupne obveznosti finančnega sektorja (nekonsolidirane)

Tabela 7 (tekoče cene):

| | Dolg nefinančnih družb (konsolidiran) |
| --- | --- |

Dolg nefinančnih družb (konsolidiran)

| | dolg gospodinjstev in nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (konsolidiran) |
| --- | --- |

dolg gospodinjstev in nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (konsolidiran)

Tabela 10:

| | Bruto dodana vrednost v tekočih cenah, zaposlenost v osebah (t +12 mesecev) |
| --- | --- |

Bruto dodana vrednost v tekočih cenah, zaposlenost v osebah (t +12 mesecev)

| | Sredstva za zaposlene v tekočih cenah (t + 24 mesecev) (NUTS 2 (1)) |
| --- | --- |

Sredstva za zaposlene v tekočih cenah (t + 24 mesecev) (NUTS 2 (1))

Tabela 13 (tekoče cene):

Neto razpoložljivi dohodek gospodinjstev (NUTS 2)

Zadnjih pet let

Natančnost in zanesljivost

2019

4.

Pravočasnost – datumi predložitve

Datum prve predložitve in datum predložitve validiranih podatkov za vsako tabelo programa pošiljanja ESR 2010 za vsako pošiljanje v zadnjem letu

Vse tabele, četrtletni in letni podatki

Zadnje leto

Pravočasnost in točnost

2017

5.

Skladnost – notranja znotraj tabel in med njimi

Povprečna in največja absolutna razlika, ki prikazuje, do katere mere je statistika v določenem podatkovnem nizu dosledna, tj. upoštevane so vse ustrezne aritmetične in računovodske enakosti, ni nepojasnjenih sprememb in statistika je skladna s pravili o doslednosti

Bruto domači proizvod v tekočih cenah (četrtletni in letni podatki):

v Tabeli 1 (bruto domači proizvod glede na proizvodni, dohodkovni in izdatkovni pristop)

Bruto dodana vrednost v tekočih cenah (letni podatki):

med tabelama 1 in 3

Sredstva za zaposlene v tekočih cenah (letni podatki):

med tabelama 1 in 3

Bruto investicije v osnovna sredstva v tekočih cenah (letni podatki):

med tabelama 1 in 3 ter med tabelama 1 in 22

Izvoz blaga in storitev v tekočih cenah (četrtletno in letno):

v Tabeli 1 (pridobljeno iz sestavnih delov bruto domačega proizvoda in iz podrobne razčlenitve izvoza)

Izvoz blaga in storitev v tekočih cenah (četrtletni in letni podatki):

v Tabeli 1 (pridobljeno iz sestavnih delov bruto domačega proizvoda in iz podrobne razčlenitve uvoza)

Skupna zaposlenost, zaposleni in samozaposleni (letni podatki, v tisočih oseb):

med tabelama 1 in 3

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2017

6.

Skladnost – letni podatki in vsota četrtletnih podatkov

Stopnja, do katere je letne in četrtletne statistike mogoče uskladiti

(Za vse spremenljivke, razen za zaposlenost, se usklajenost preizkusi med letnimi podatki in vsoto podatkov štirih četrtletij; za zaposlenost – med letnimi podatki in povprečjem podatkov štirih četrtletij)

Bruto domači proizvod v tekočih cenah, nedesezoniran (Tabela 1)

Skupna zaposlenost v tisočih oseb, nedesezonirana (Tabela 1)

Bruto poslovni presežek za sektor nefinančnih družb (Tabele 8/801, tekoče cene)

Bruto razpoložljivi dohodek gospodinjstev in nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (Tabele 8/801, tekoče cene)

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2017

7.

Skladnost – skupne vrednosti in vsota sestavnih delov

Stopnja, do katere je vsota sestavnih delov enaka skupni vrednosti

Bruto domači proizvod v tekočih cenah, nedesezoniran, skupna vrednost in vsota sestavnih delov izdatkov (četrtletni in letni podatki), Tabela 1

Bruto dodana vrednost v tekočih cenah, skupaj ter razčlenitve NACE Rev. 2 (2) in A*10 (četrtletni in letni podatki), Tabela 1

Skupna zaposlenost v tisočih oseb, nedesezonirana, skupna vrednost ter vsota zaposlenih in samozaposlenih (četrtletni in letni podatki), Tabela 1

Skupna zaposlenost v tisočih oseb, skupna vrednost in vsota razčlenitev NACE Rev. 2, ravni A*10 (letni podatki), Tabela 1

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2017

8.

Skladnost – temeljni agregati in nefinančni računi po sektorjih

Razlike med podatki temeljnih agregatov in ustreznimi podatki v nefinančnih računih po sektorjih

Bruto domači proizvod v tekočih cenah, nedesezoniran (četrtletni in letni podatki):

med tabelama 1 in 8/801

Izdatki, ki jih za končno potrošnjo namenjajo gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, v tekočih cenah, nedesezonirani (četrtletni in letni podatki):

med tabelama 1 in 8/801

Bruto investicije v osnovna sredstva v tekočih cenah (letni podatki):

med tabelama 1 in 8

Sredstva za zaposlene v tekočih cenah (letni podatki):

med tabelama 1 in 8

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2021

9.

Skladnost – temeljni agregati in regionalni računi

Razlike med podatki temeljnih agregatov in ustreznimi podatki v regionalnih računih

Bruto dodana vrednost v tekočih cenah (letni podatki):

med skupno vrednostjo iz Tabele 1 in vsoto regij NUTS 2 iz tabel 10 in 12

Prebivalstvo v tisočih oseb (letni podatki):

med skupno vrednostjo iz Tabele 1 in vsoto regij NUTS 2 iz tabel 10 in 12

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2021

10.

Skladnost – temeljni agregati in tabele ponudbe in porabe

Razlike med podatki temeljnih agregatov in ustreznimi podatki v tabelah ponudbe in porabe

(vsi podatki v tekočih cenah, letni podatki)

Bruto dodana vrednost:

med tabelama 1 in 16

Davki minus subvencije na proizvode:

med tabelama 1 in 15

Izdatki za končno potrošnjo, izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo, izdatki države za končno potrošnjo, izdatki, ki jih za končno potrošnjo namenijo nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva:

med tabelama 1 in 16

Bruto investicije, bruto investicije v osnovna sredstva, spremembe zalog, pridobitve minus odtujitve vrednostnih predmetov:

med tabelama 1 in 16

Izvoz blaga in storitev:

med tabelama 1 in 16

Uvoz blaga in storitev

med tabelama 1 in 15

Sredstva za zaposlene:

med tabelama 1 in 16

Bruto poslovni presežek in bruto raznovrstni dohodek:

med tabelama 1 in 16

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2021

11.

Skladnost – temeljni agregati in statistika državnih financ

Razlike med podatki temeljnih agregatov in ustreznimi podatki v statistiki državnih financ

(vsi podatki v tekočih cenah)

Izdatki za individualno potrošnjo (letni podatki):

med tabelama 1 in 2

Izdatki za kolektivno potrošnjo (letni podatki):

med tabelama 1 in 2

Davki na proizvode (letni podatki):

med tabelama 1 in 9

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2021

12.

Skladnost – nefinančni računi po sektorjih in statistika državnih financ

Razlike med računi nefinančnega sektorja in ustreznimi podatki v statistiki državnih financ

Neto posojanje in neto izposojanje, sektor država, po tekočih cenah (letni podatki):

med tabelama 8 in 2

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2021

13.

Skladnost – nefinančni računi po sektorjih in finančni računi po sektorjih

Razlike med podatki o nefinančnih računih po sektorjih in ustreznimi podatki v finančnih računih po sektorjih

Neto posojanje in neto izposojanje, vsi sektorji, tekoče cene (letni podatki):

med tabelama 8 in 6

Zadnjih pet let

Skladnost in primerljivost

2019

4.2   Kvalitativne informacije

Poročilo o kakovosti vsebuje naslednje kvalitativne informacije:

| Ne | Kazalnik | Opredelitev pojmov | Merila kakovosti | Izvajanje od |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Politika revizije podatkov | Metapodatki o politiki revizije nacionalnih podatkov, ki vsebujejo:






  — | povezave na obstoječe metapodatke, objavljene na nacionalni ravni, |

Ne

Kazalnik

Opredelitev pojmov

Merila kakovosti

Izvajanje od

1.

Politika revizije podatkov

Metapodatki o politiki revizije nacionalnih podatkov, ki vsebujejo:

—

povezave na obstoječe metapodatke, objavljene na nacionalni ravni,

| — | kratke informacije o celovitih revizijah in/ali večjih rutinskih revizijah in njihov učinek na bruto domači proizvod. |
| --- | --- |

—

kratke informacije o celovitih revizijah in/ali večjih rutinskih revizijah in njihov učinek na bruto domači proizvod.

Natančnost in zanesljivost

2017

2.

Dokumentacija o metodologiji

Seznam nacionalnih publikacij o uporabljenih podatkovnih virih in metodologiji, ki vsebuje naslove publikacij in povezave nanje, če so na voljo

Dostopnost in jasnost

2017

3.

Dolžina primerljivih časovnih vrst v daljšem časovnem obdobju

Metapodatki o dolžini primerljivih časovnih vrst v daljšem časovnem obdobju, ki vsebujejo:

| — | povezave na obstoječe metapodatke, objavljene na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

povezave na obstoječe metapodatke, objavljene na nacionalni ravni,

| — | kratke informacije o dolžini primerljivih časovnih vrst, prekinitvah časovnih vrst in razlage za prekinitve. |
| --- | --- |

—

kratke informacije o dolžini primerljivih časovnih vrst, prekinitvah časovnih vrst in razlage za prekinitve.

Skladnost in primerljivost

2021

---

(*1)  Če ni določeno drugače, se kvantitativni kazalniki izračunajo na podlagi zadnjih podatkov, pridobljenih od držav članic, ki so bili objavljeni na Eurostatovi spletni strani.

(1)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

(2)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/37

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2305

z dne 19. decembra 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 96,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 113,9 |
| ZZ | 180,4 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 155,8 |
| ZZ | 117,5 |
| 0709 93 10 | MA | 151,9 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 160,3 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 67,1 |
| ZZ | 96,8 |
| 0805 20 10 | MA | 69,4 |
| ZZ | 69,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 110,0 |
| JM | 129,1 |
| MA | 74,5 |
| TR | 75,3 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 81,2 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 101,3 |
| ZZ | 101,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

96,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

113,9

ZZ

180,4

0707 00 05

MA

79,2

TR

155,8

ZZ

117,5

0709 93 10

MA

151,9

TR

168,6

ZZ

160,3

0805 10 20

IL

126,4

TR

67,1

ZZ

96,8

0805 20 10

MA

69,4

ZZ

69,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

110,0

JM

129,1

MA

74,5

TR

75,3

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

76,7

TR

85,6

ZZ

81,2

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

101,3

ZZ

101,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2306

z dne 19. decembra 2016

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016, in določitvi količin, ki se bodo dodale količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 533/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (4) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 533/2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 533/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 z dne 14. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za perutninsko meso (UL L 125, 15.5.2007, str. 9).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017
  (v %) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4067 | 1,396651 | — |
| 09.4068 | — | 2 142 507 |
| 09.4069 | 0,146909 | — |
| 09.4070 | — | 1 335 750 |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017

(v %)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017

(v kg)

09.4067

1,396651

—

09.4068

—

2 142 507

09.4069

0,146909

—

09.4070

—

1 335 750

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/42

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2307

z dne 19. decembra 2016

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016, in o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1385/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov sektorja za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov sektorja za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (4) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 1385/2007 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1385/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za perutninsko meso (UL L 309, 27.11.2007, str. 47).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017
  (v %) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,146563 | — |
| 09.4411 | 0,147907 | — |
| 09.4412 | 0,151103 | — |
| 09.4420 | 0,151492 | — |
| 09.4421 | — | 150 047 |
| 09.4422 | 0,151515 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017

(v %)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017

(v kg)

09.4410

0,146563

—

09.4411

0,147907

—

09.4412

0,151103

—

09.4420

0,151492

—

09.4421

—

150 047

09.4422

0,151515

—

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/45

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/2308

z dne 19. decembra 2016

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2078 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. decembra 2016 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2078 za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 63).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 8,891706 |
| 09.4274 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. januarja do 31. marca 2017

(%)

09.4273

8,891706

09.4274

—

---

DIREKTIVE

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/48

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2016/2309

z dne 16. decembra 2016

o četrti prilagoditvi prilog k Direktivi 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta o notranjem prevozu nevarnega blaga znanstvenemu in tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (1) in zlasti člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Oddelek I.1 Priloge I, oddelek II.1 Priloge II in oddelek III.1 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES se nanašajo na določbe iz mednarodnih sporazumov o notranjem prevozu nevarnega blaga po cesti, železnici in celinskih plovnih poteh, kakor je določeno v členu 2 navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Oddelek I.1 Priloge I, oddelek II.1 Priloge II in oddelek III.1 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES se nanašajo na določbe iz mednarodnih sporazumov o notranjem prevozu nevarnega blaga po cesti, železnici in celinskih plovnih poteh, kakor je določeno v členu 2 navedene direktive.

| (2) | Določbe teh mednarodnih sporazumov se posodobijo vsaki dve leti. Zato se zadnje spremenjene različice teh sporazumov uporabljajo od 1. januarja 2017, s prehodnim obdobjem do 30. junija 2017. |
| --- | --- |

(2)

Določbe teh mednarodnih sporazumov se posodobijo vsaki dve leti. Zato se zadnje spremenjene različice teh sporazumov uporabljajo od 1. januarja 2017, s prehodnim obdobjem do 30. junija 2017.

| (3) | Oddelek I.1 Priloge I, oddelek II.1 Priloge II in oddelek III.1 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Oddelek I.1 Priloge I, oddelek II.1 Priloge II in oddelek III.1 Priloge III k Direktivi 2008/68/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Odbora za prevoz nevarnega blaga –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2008/68/ES

Direktiva 2008/68/ES se spremeni:

| 1. | oddelek I.1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:
  „I.1.   ADR
  Prilogi A in B k ADR, kakor se bo uporabljal od 1. januarja 2017, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘, če je primerno.“; |
| --- | --- |

1.

oddelek I.1 Priloge I se nadomesti z naslednjim:

„I.1.   ADR

Prilogi A in B k ADR, kakor se bo uporabljal od 1. januarja 2017, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘, če je primerno.“;

| 2. | oddelek II.1 Priloge II se nadomesti z naslednjim:
  „II.1   RID
  Priloga k RID, ki je priložen v Dodatku C k COTIF, kakor se bo uporabljal od 1. januarja 2017, pri čemer se ‚država pogodbenica RID‘ nadomesti z ‚država članica‘, če je primerno.“; |
| --- | --- |

2.

oddelek II.1 Priloge II se nadomesti z naslednjim:

„II.1   RID

Priloga k RID, ki je priložen v Dodatku C k COTIF, kakor se bo uporabljal od 1. januarja 2017, pri čemer se ‚država pogodbenica RID‘ nadomesti z ‚država članica‘, če je primerno.“;

| 3. | oddelek III.1 Priloge III se nadomesti z naslednjim:
  „III.1   ADN
  Priloženi predpisi k ADN, kakor se bo uporabljal od 1. januarja 2017, ter členi 3(f), 3(h), 8(1) in 8(3) ADN, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘, če je primerno.“ |
| --- | --- |

3.

oddelek III.1 Priloge III se nadomesti z naslednjim:

„III.1   ADN

Priloženi predpisi k ADN, kakor se bo uporabljal od 1. januarja 2017, ter členi 3(f), 3(h), 8(1) in 8(3) ADN, pri čemer se ‚pogodbenica‘ nadomesti z ‚država članica‘, če je primerno.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, sprejmejo najpozneje 30. junija 2017. Besedilo navedenih predpisov nemudoma sporočijo Komisiji.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 260, 30.9.2008, str. 13.

1

---

SKLEPI

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/50

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/2310

z dne 17. oktobra 2016

o stališču, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije ter visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 24. novembra 1997, veljati pa je začel 1. maja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 24. novembra 1997, veljati pa je začel 1. maja 2002.

| (2) | Svet je v svojih sklepih z dne 14. decembra 2015 pozdravil Skupno sporočilo visokega predstavnika in Evropske komisije z dne 18. novembra 2015 o pregledu evropske sosedske politike ter med drugim potrdil svoj namen, da v letu 2016 začne novo fazo sodelovanja s partnerji, ki bi lahko po potrebi vodila do določitve novih prednostnih nalog partnerstva, osredotočenih na dogovorjene prednostne naloge in interese. |
| --- | --- |

(2)

Svet je v svojih sklepih z dne 14. decembra 2015 pozdravil Skupno sporočilo visokega predstavnika in Evropske komisije z dne 18. novembra 2015 o pregledu evropske sosedske politike ter med drugim potrdil svoj namen, da v letu 2016 začne novo fazo sodelovanja s partnerji, ki bi lahko po potrebi vodila do določitve novih prednostnih nalog partnerstva, osredotočenih na dogovorjene prednostne naloge in interese.

| (3) | Za uresničitev skupnega cilja Unije in Jordanije glede vzpostavitve skupnega območja miru, blaginje in stabilnosti je potrebno sodelovanje, zlasti prek skupne odgovornosti in diferenciacije, ter upoštevanje ključne vloge Jordanije v regiji. |
| --- | --- |

(3)

Za uresničitev skupnega cilja Unije in Jordanije glede vzpostavitve skupnega območja miru, blaginje in stabilnosti je potrebno sodelovanje, zlasti prek skupne odgovornosti in diferenciacije, ter upoštevanje ključne vloge Jordanije v regiji.

| (4) | Ob reševanju najnujnejših izzivov Unija in Jordanija še naprej zasledujeta glavne cilje svojega dolgoročnega partnerstva ter krepita stabilnost in odpornost države in regije ter trajnostno gospodarsko rast in socialni razvoj, ki temeljita na znanju, v skladu s pravno državo in na podlagi demokratičnega upravljanja. |
| --- | --- |

(4)

Ob reševanju najnujnejših izzivov Unija in Jordanija še naprej zasledujeta glavne cilje svojega dolgoročnega partnerstva ter krepita stabilnost in odpornost države in regije ter trajnostno gospodarsko rast in socialni razvoj, ki temeljita na znanju, v skladu s pravno državo in na podlagi demokratičnega upravljanja.

| (5) | Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Sporazumom, bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s Sporazumom, bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se zavzame v imenu Evropske unije v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega z Evro-mediteranskim sporazumom o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi, v zvezi s sprejetjem prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom, temelji na osnutku sklepa Pridružitvenega sveta EU-Jordanija, ki je priložen temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 17. oktobra 2016

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (UL L 129, 15.5.2002, str. 3).

1

---

OSNUTEK

SKLEPA št. 1/2016 12. PRIDRUŽITVENEGA SVETA EU-JORDANIJA

z dne ...

Dogovor o prednostnih nalogah partnerstva EU-Jordanija

PRIDRUŽITVENI SVET EU-JORDANIJA JE –

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 24. novembra 1997, veljati pa je začel 1. maja 2002. |
| --- | --- |

(1)

Evro-mediteranski sporazum o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 24. novembra 1997, veljati pa je začel 1. maja 2002.

| (2) | Pridružitveni svet je na podlagi člena 91 Sporazuma pooblaščen za sprejemanje odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma ter za oblikovanje ustreznih priporočil. |
| --- | --- |

(2)

Pridružitveni svet je na podlagi člena 91 Sporazuma pooblaščen za sprejemanje odločitev za namene doseganja ciljev Sporazuma ter za oblikovanje ustreznih priporočil.

| (3) | Člen 101 Sporazuma določa, da pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

Člen 101 Sporazuma določa, da pogodbenici sprejmeta vse splošne in posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev iz Sporazuma.

| (4) | Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki omogoča večjo odgovornost obeh strani.

| (5) | EU in Jordanija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo, in sicer sta sprejeli vrsto prednostnih nalog za obdobje 2016–2018 s ciljem podpiranja in krepitve odpornosti in stabilnosti Jordanije ob hkratnem prizadevanju za odpravljanje učinka dolgotrajnega konflikta v Siriji. |
| --- | --- |

(5)

EU in Jordanija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo, in sicer sta sprejeli vrsto prednostnih nalog za obdobje 2016–2018 s ciljem podpiranja in krepitve odpornosti in stabilnosti Jordanije ob hkratnem prizadevanju za odpravljanje učinka dolgotrajnega konflikta v Siriji.

| (6) | Pogodbenici Sporazuma sta se dogovorili o besedilu prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom, ki bodo podpirale izvajanje Sporazuma z osredotočenostjo na sodelovanje v zvezi s skupno določenimi interesi – |
| --- | --- |

(6)

Pogodbenici Sporazuma sta se dogovorili o besedilu prednostnih nalog partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom, ki bodo podpirale izvajanje Sporazuma z osredotočenostjo na sodelovanje v zvezi s skupno določenimi interesi –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pridružitveni svet priporoča, da pogodbenici izvajata prednostne naloge partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom, ki so določene v Prilogi k temu Sklepu.

Člen 2

Pridružitveni svet sklene, da se akcijski načrt EU-Jordanija, ki je začel veljati oktobra 2012, nadomesti s prednostnimi nalogami partnerstva EU-Jordanija, vključno s paktom.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V ...,

Za Pridružitveni svet EU-Jordanija

Predsednik

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/53 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/53

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/2311

z dne 8. decembra 2016

o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper neupravičeno premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper neupravičeno premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

| (2) | Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje. |
| --- | --- |

(2)

Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

| (3) | Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

| (4) | Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

| (5) | Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

(5)

Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

| (6) | Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok. |
| --- | --- |

(6)

Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

| (7) | Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop. |
| --- | --- |

(7)

Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

| (8) | Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice. |
| --- | --- |

(8)

Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

| (9) | Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

| (10) | Kazahstan je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 3. junija 2013. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Kazahstan začela veljati 1. septembra 2013. |
| --- | --- |

(10)

Kazahstan je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 3. junija 2013. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Kazahstan začela veljati 1. septembra 2013.

| (11) | Le Kraljevina Nizozemska je že sprejela pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Kazahstanu je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa te države, v interesu Unije sprejmejo pristop Kazahstana v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980. |
| --- | --- |

(11)

Le Kraljevina Nizozemska je že sprejela pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Kazahstanu je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa te države, v interesu Unije sprejmejo pristop Kazahstana v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

| (12) | Države članice, ki še niso sprejele pristopa Kazahstana, bi morale biti zato pooblaščene, da v interesu Unije predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Kazahstana v skladu s pogoji iz tega sklepa. Kraljevina Nizozemska je že sprejela pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 in zato ne bi smela predložiti nove izjave o sprejetju, saj obstoječa izjava po mednarodnem javnem pravu ostaja veljavna. |
| --- | --- |

(12)

Države članice, ki še niso sprejele pristopa Kazahstana, bi morale biti zato pooblaščene, da v interesu Unije predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Kazahstana v skladu s pogoji iz tega sklepa. Kraljevina Nizozemska je že sprejela pristop Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 in zato ne bi smela predložiti nove izjave o sprejetju, saj obstoječa izjava po mednarodnem javnem pravu ostaja veljavna.

| (13) | Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(13)

Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Države članice, ki tega še niso storile, so pooblaščene, da v interesu Unije sprejmejo pristop Kazahstana k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).

2.   Države članice iz odstavka 1 najpozneje do 9. decembra 2017 predložijo naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980:

„[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/2311 sprejema pristop Kazahstana k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

3.   Vsaka država članica Svet in Komisijo obvesti o predložitvi izjave o sprejetju pristopa Kazahstana ter Komisiji sporoči besedilo izjave v dveh mesecih po predložitvi.

Člen 2

Država članica, ki je predložila izjavo o sprejetju pristopa Kazahstana k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne predloži nove izjave.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na vse države članice razen na Kraljevino Nizozemsko in Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Za Svet

Predsednica

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

2

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/56 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/56

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/2312

z dne 8. decembra 2016

o pooblastilu Republiki Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

| (2) | Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje. |
| --- | --- |

(2)

Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

| (3) | Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi, ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi, ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

| (4) | Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

| (5) | Unija spodbuja tretje države k pristopu h Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

(5)

Unija spodbuja tretje države k pristopu h Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

| (6) | Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok. |
| --- | --- |

(6)

Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

| (7) | Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop. |
| --- | --- |

(7)

Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

| (8) | Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice. |
| --- | --- |

(8)

Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

| (9) | Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

| (10) | Peru je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 28. aprila 2001. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Peru začela veljati 1. avgusta 2001. |
| --- | --- |

(10)

Peru je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložil 28. aprila 2001. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Peru začela veljati 1. avgusta 2001.

| (11) | Vse države članice, z izjemo Republike Avstrije, Kraljevine Danske in Romunije, so že sprejele pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Peruju je privedla do sklepa, da lahko Republika Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Peruja v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980. |
| --- | --- |

(11)

Vse države članice, z izjemo Republike Avstrije, Kraljevine Danske in Romunije, so že sprejele pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Peruju je privedla do sklepa, da lahko Republika Avstrija in Romunija v interesu Unije sprejmeta pristop Peruja v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

| (12) | Republika Avstrija in Romunija bi morali biti zato pooblaščeni, da v interesu Unije predložita svoji izjavi o sprejetju pristopa Peruja v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice Unije, ki so že sprejele pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne. |
| --- | --- |

(12)

Republika Avstrija in Romunija bi morali biti zato pooblaščeni, da v interesu Unije predložita svoji izjavi o sprejetju pristopa Peruja v skladu s pogoji iz tega sklepa. Druge države članice Unije, ki so že sprejele pristop Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

| (13) | Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(13)

Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Republika Avstrija in Romunija sta pooblaščeni, da v interesu Unije sprejmeta pristop Peruja k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).

2.   Državi članici iz odstavka 1 najpozneje do 9. decembra 2017 predložita naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980:

„[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/2312 sprejema pristop Peruja k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

3.   Obe državi članici Svet in Komisijo obvestita o predložitvi izjave o sprejetju pristopa Peruja ter Komisiji sporočita besedilo izjave v dveh mesecih po predložitvi.

Člen 2

Tiste države članice, ki so predložile izjavo o sprejetju pristopa Peruja k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne predložijo nove izjave.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo in Romunijo.

V Bruslju, 8. decembra 2016

Za Svet

Predsednica

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

2

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/59

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/2313

z dne 8. decembra 2016

o pooblastilu nekaterim državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 81(3) v povezavi s členom 218 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je kot enega izmed svojih ciljev določila spodbujanje varstva otrokovih pravic, kakor je navedeno v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji. Ukrepi za zaščito otrok zoper nezakonito premestitev ali zadržanje so bistveni del te politike.

| (2) | Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje. |
| --- | --- |

(2)

Svet je sprejel Uredbo (ES) št. 2201/2003 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba Bruselj IIa), katere namen je zaščititi otroke pred škodljivimi posledicami njihove neupravičene premestitve ali zadržanja ter vzpostaviti postopke za zagotovitev njihove hitre vrnitve v državo običajnega prebivališča ter zagotoviti varstvo pravic do stikov z otrokom in pravic do varstva in vzgoje.

| (3) | Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Bruselj IIa dopolnjuje in krepi določbe Haaške konvencije z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980), ki na mednarodni ravni uvaja sistem obveznosti in sodelovanja med državami pogodbenicami in med centralnimi organi ter katere namen je zagotoviti hitro vrnitev neupravičeno premeščenih ali zadržanih otrok.

| (4) | Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice Unije so pogodbenice Haaške konvencije iz leta 1980.

| (5) | Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

(5)

Unija spodbuja tretje države k pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 in podpira njeno pravilno izvajanje, tako da skupaj z državami članicami sodeluje med drugim v posebnih komisijah, ki jih redno organizira Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu.

| (6) | Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok. |
| --- | --- |

(6)

Skupni pravni okvir, ki se uporablja za odnose med državami članicami Unije in tretjimi državami, bi lahko bil najboljša rešitev za občutljive primere mednarodnega protipravnega odvzema otrok.

| (7) | Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop. |
| --- | --- |

(7)

Haaška konvencija iz leta 1980 določa, da se navedena konvencija uporablja med državo pristopnico in tistimi državami pogodbenicami, ki so izjavile, da sprejemajo pristop.

| (8) | Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice. |
| --- | --- |

(8)

Haaška konvencija iz leta 1980 ne omogoča, da bi organizacije za regionalno gospodarsko povezovanje, kakršna je Unija, postale njene pogodbenice. Zato Unija ne more pristopiti k navedeni konvenciji, niti ne more predložiti izjave o sprejetju države pristopnice.

| (9) | Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi mnenja 1/13 Sodišča Evropske unije izjave o sprejetju v okviru Haaške konvencije iz leta 1980 sodijo v izključno zunanjo pristojnost Unije.

| (10) | Republika Koreja je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložila 13. decembra 2012. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Republiko Korejo začela veljati 1. marca 2013. |
| --- | --- |

(10)

Republika Koreja je listino o pristopu k Haaški konvenciji iz leta 1980 predložila 13. decembra 2012. Haaška konvencija iz leta 1980 je za Republiko Korejo začela veljati 1. marca 2013.

| (11) | Več držav članic je že sprejelo pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Republiki Koreji je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa te države, v interesu Unije sprejmejo pristop Republike Koreje v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980. |
| --- | --- |

(11)

Več držav članic je že sprejelo pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980. Ocena razmer v Republiki Koreji je privedla do sklepa, da lahko tiste države članice, ki še niso sprejele pristopa te države, v interesu Unije sprejmejo pristop Republike Koreje v skladu s pogoji iz Haaške konvencije iz leta 1980.

| (12) | Države članice, ki še niso sprejele pristopa Republike Koreje, bi morale biti zato pooblaščene, da v interesu Evropske unije predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Republike Koreje v skladu s pogoji iz tega sklepa. Češka Republika, Irska in Republika Litva, ki so že sprejele pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne. |
| --- | --- |

(12)

Države članice, ki še niso sprejele pristopa Republike Koreje, bi morale biti zato pooblaščene, da v interesu Evropske unije predložijo svoje izjave o sprejetju pristopa Republike Koreje v skladu s pogoji iz tega sklepa. Češka Republika, Irska in Republika Litva, ki so že sprejele pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980, ne bi smele predložiti novih izjav o sprejetju, saj obstoječe izjave po mednarodnem javnem pravu ostajajo veljavne.

| (13) | Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(13)

Uredba Bruselj IIa zavezuje tudi Združeno Kraljestvo in Irsko, ki zato sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Države članice, ki tega še niso storile, so pooblaščene, da v interesu Unije sprejmejo pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija iz leta 1980).

2.   Države članice iz odstavka 1 najpozneje do 9. decembra 2017 predložijo naslednjo izjavo o sprejetju v interesu Unije pristopa Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980:

„[Celotno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavlja, da v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/2313 sprejema pristop Republike Koreje k Haaški konvenciji z dne 25. oktobra 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok.“

3.   Vsaka država članica Svet in Komisijo obvesti o predložitvi izjave o sprejetju pristopa Republike Koreje ter Komisiji sporoči besedilo izjave v dveh mesecih po predložitvi.

Člen 2

Tiste države članice, ki so predložile izjavo o sprejetju pristopa Republike Koreje k Haaški konvenciji iz leta 1980 pred datumom sprejetja tega sklepa, ne predložijo nove izjave.

Člen 3

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta sklep je naslovljen na vse države članice razen na Češko republiko, Kraljevino Dansko, Irsko in Republiko Litvo.

V Bruslju 8. decembra 2016

Za Svet

Predsednica

L. ŽITŇANSKÁ

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, 23.12.2003, str. 1).

2

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/62 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/62

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2314

z dne 19. decembra 2016

o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/778 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti členov 42(4) in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. maja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/778 (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. maja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/778 (1).

| (2) | Svet je 20. junija 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/993 (2), s katerim je spremenil Sklep (SZVP) 2015/778 tako, da je mandat operacije EUNAVFOR MED SOPHIA dopolnil z dvema podpornima nalogama, in sicer s krepitvijo zmogljivosti ter usposabljanjem libijske obalne straže in mornarice in s prispevkom k izmenjavi informacij ter uresničevanjem embarga ZN na orožje na odprtem morju ob obali Libije. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 20. junija 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/993 (2), s katerim je spremenil Sklep (SZVP) 2015/778 tako, da je mandat operacije EUNAVFOR MED SOPHIA dopolnil z dvema podpornima nalogama, in sicer s krepitvijo zmogljivosti ter usposabljanjem libijske obalne straže in mornarice in s prispevkom k izmenjavi informacij ter uresničevanjem embarga ZN na orožje na odprtem morju ob obali Libije.

| (3) | Preverjanje morebitnih pripravnikov iz libijske obalne straže in mornarice bi bilo treba napraviti bolj učinkovito z izmenjavo informacij z Interpolom, Mednarodnim kazenskim sodiščem in Združenimi državami Amerike, pa tudi z državami članicami, podporno misijo Združenih narodov v Libiji (UNSMIL), Evropskim policijskim uradom (Europol) ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex). |
| --- | --- |

(3)

Preverjanje morebitnih pripravnikov iz libijske obalne straže in mornarice bi bilo treba napraviti bolj učinkovito z izmenjavo informacij z Interpolom, Mednarodnim kazenskim sodiščem in Združenimi državami Amerike, pa tudi z državami članicami, podporno misijo Združenih narodov v Libiji (UNSMIL), Evropskim policijskim uradom (Europol) ter Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex).

| (4) | Izmenjavo informacij v kontekstu uresničevanja embarga ZN na orožje na odprtem morju ob obali Libije bi bilo treba dovoliti do stopnje „SECRET UE/EU SECRET“. |
| --- | --- |

(4)

Izmenjavo informacij v kontekstu uresničevanja embarga ZN na orožje na odprtem morju ob obali Libije bi bilo treba dovoliti do stopnje „SECRET UE/EU SECRET“.

| (5) | Operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA bi morali v kontekstu boja proti trgovini z ljudmi in embarga na orožje odpreti možnost izmenjave informacij z Interpolom. |
| --- | --- |

(5)

Operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA bi morali v kontekstu boja proti trgovini z ljudmi in embarga na orožje odpreti možnost izmenjave informacij z Interpolom.

| (6) | Poleg tega bi moral Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastiti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) za izmenjavo informacij z ustreznimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za izpolnjevanje operativnih potreb operacije EUNAVFOR MED SOPHIA. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega bi moral Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastiti visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) za izmenjavo informacij z ustreznimi tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, kolikor je to potrebno za izpolnjevanje operativnih potreb operacije EUNAVFOR MED SOPHIA.

| (7) | VP bi morali dovoliti, da prenese pooblastila za predložitev tajnih podatkov in da v ta namen sklepa dogovore iz Sklepa (SZVP) 2015/778. |
| --- | --- |

(7)

VP bi morali dovoliti, da prenese pooblastila za predložitev tajnih podatkov in da v ta namen sklepa dogovore iz Sklepa (SZVP) 2015/778.

| (8) | Treba bi bilo poudariti, da mora operacija EUNAVFOR MED SOPHIA pri zbiranju, hrambi in izmenjavi osebnih podatkov in dokazov ravnati skladno z veljavnim pravom. |
| --- | --- |

(8)

Treba bi bilo poudariti, da mora operacija EUNAVFOR MED SOPHIA pri zbiranju, hrambi in izmenjavi osebnih podatkov in dokazov ravnati skladno z veljavnim pravom.

| (9) | Sklep (SZVP) 2015/778 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(9)

Sklep (SZVP) 2015/778 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep (SZVP) 2015/778/ES se spremeni:

| 1. | v členu 2 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko v skladu z veljavnim pravom zbira in hrani osebne podatke oseb, vkrcanih na krov ladij, ki sodelujejo v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA, in sicer v zvezi z značilnostmi, ki bi lahko bile v pomoč pri identifikaciji teh oseb, vključno s prstnimi odtisi, in naslednje informacije, razen drugih osebnih podatkov: priimek, dekliški priimek, imena in morebitne vzdevke ali privzeta imena; datum in kraj rojstva, državljanstvo, spol, stalno prebivališče, poklic in kraj, kjer se te osebe zadržujejo; podatke o vozniških dovoljenjih, osebnih dokumentih in potovalnih listih. Takšne podatke in podatke v zvezi s plovili in opremo, ki jih uporabljajo takšne osebe, lahko posreduje zadevnim organom kazenskega pregona v državah članicah in/ali pristojnim organom Unije.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 2 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko v skladu z veljavnim pravom zbira in hrani osebne podatke oseb, vkrcanih na krov ladij, ki sodelujejo v operaciji EUNAVFOR MED SOPHIA, in sicer v zvezi z značilnostmi, ki bi lahko bile v pomoč pri identifikaciji teh oseb, vključno s prstnimi odtisi, in naslednje informacije, razen drugih osebnih podatkov: priimek, dekliški priimek, imena in morebitne vzdevke ali privzeta imena; datum in kraj rojstva, državljanstvo, spol, stalno prebivališče, poklic in kraj, kjer se te osebe zadržujejo; podatke o vozniških dovoljenjih, osebnih dokumentih in potovalnih listih. Takšne podatke in podatke v zvezi s plovili in opremo, ki jih uporabljajo takšne osebe, lahko posreduje zadevnim organom kazenskega pregona v državah članicah in/ali pristojnim organom Unije.“;

| 2. | v členu 2a se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Kolikor to zahteva podporna naloga iz odstavka 1, lahko operacija EUNAVFOR MED SOPHIA zbira, hrani in izmenjuje z državami članicami, pristojnimi organi Unije, misijo UNSMIL, Europolom, Interpolom, agencijo Frontex, Mednarodnim kazenskim sodiščem in Združenimi državami Amerike informacije, vključno z osebnimi podatki, ki so bili zbrani za namene postopkov preverjanja morebitnih pripravnikov, pod pogojem, da so dali njihovo pisno soglasje. Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko poleg tega s pisnim soglasjem pripravnikov zbira in hrani tudi vse potrebne informacije o njihovem zdravstvenem stanju in njihove biometrične podatke.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 2a se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Kolikor to zahteva podporna naloga iz odstavka 1, lahko operacija EUNAVFOR MED SOPHIA zbira, hrani in izmenjuje z državami članicami, pristojnimi organi Unije, misijo UNSMIL, Europolom, Interpolom, agencijo Frontex, Mednarodnim kazenskim sodiščem in Združenimi državami Amerike informacije, vključno z osebnimi podatki, ki so bili zbrani za namene postopkov preverjanja morebitnih pripravnikov, pod pogojem, da so dali njihovo pisno soglasje. Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko poleg tega s pisnim soglasjem pripravnikov zbira in hrani tudi vse potrebne informacije o njihovem zdravstvenem stanju in njihove biometrične podatke.“;

| 3. | v členu 2b se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA v sklopu svoje podporne naloge v zvezi s prispevkom k uresničevanju embarga ZN na orožje na odprtem morju ob obali Libije, prek mehanizmov iz dokumentov za načrtovanje zbira in si izmenjuje informacije z ustreznimi partnerji in agencijami ter na ta način prispeva k celovitemu spremljanju pomorske situacije na dogovorjenem območju delovanja, kot je opredeljeno v ustreznih dokumentih za načrtovanje. Ti podatki z oznako tajnosti do stopnje ‚SECRET UE/EU SECRET‘ se smejo izmenjevati z ustreznimi partnerji in agencijami v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (*1) ter na podlagi dogovorov, sklenjenih na operativni ravni v skladu s členom 12(9) tega sklepa, pri čemer se dosledno spoštujeta načeli vzajemnosti in vključevanja. S prejetimi tajnimi podatki se v okviru operacije EUNAVFOR MED SOPHIA ravna brez kakršnega koli razlikovanja med njenim osebjem in zgolj na podlagi operativnih zahtev.


  (*1)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).“;" |
| --- | --- |

3.

v členu 2b se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA v sklopu svoje podporne naloge v zvezi s prispevkom k uresničevanju embarga ZN na orožje na odprtem morju ob obali Libije, prek mehanizmov iz dokumentov za načrtovanje zbira in si izmenjuje informacije z ustreznimi partnerji in agencijami ter na ta način prispeva k celovitemu spremljanju pomorske situacije na dogovorjenem območju delovanja, kot je opredeljeno v ustreznih dokumentih za načrtovanje. Ti podatki z oznako tajnosti do stopnje ‚SECRET UE/EU SECRET‘ se smejo izmenjevati z ustreznimi partnerji in agencijami v skladu s Sklepom Sveta 2013/488/EU (*1) ter na podlagi dogovorov, sklenjenih na operativni ravni v skladu s členom 12(9) tega sklepa, pri čemer se dosledno spoštujeta načeli vzajemnosti in vključevanja. S prejetimi tajnimi podatki se v okviru operacije EUNAVFOR MED SOPHIA ravna brez kakršnega koli razlikovanja med njenim osebjem in zgolj na podlagi operativnih zahtev.

(*1)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).“;"

*1

| 4. | v členu 2b se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta ZN, vključno z RVSZN 2292 (2016), pri pregledih, ki jih izvaja v skladu z odstavkom 2, zbira in hrani dokaze, ki so neposredno povezani s prevažanjem predmetov, ki so v okviru embarga na orožje za Libijo prepovedani. Takšne dokaze sme v skladu z veljavnim pravom posredovati pristojnim organom kazenskega pregona v državah članicah ali/in pristojnim organom Unije.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 2b se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta ZN, vključno z RVSZN 2292 (2016), pri pregledih, ki jih izvaja v skladu z odstavkom 2, zbira in hrani dokaze, ki so neposredno povezani s prevažanjem predmetov, ki so v okviru embarga na orožje za Libijo prepovedani. Takšne dokaze sme v skladu z veljavnim pravom posredovati pristojnim organom kazenskega pregona v državah članicah ali/in pristojnim organom Unije.“;

| 5. | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12
  Razkritje podatkov

  1.   VP je pooblaščen, da določenim tretjim državam, mednarodnim organizacijam in mednarodnim agencijam po potrebi in skladno s potrebami operacije EUNAVFOR MED SOPHIA predloži morebitne netajne dokumente EU v zvezi s posvetovanji Sveta o tej operaciji, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (*2) velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. PVO določi za vsak primer posebej zadevne tretje države, mednarodne organizacije in mednarodne agencije.


  2.   VP je pooblaščen, da določenim tretjim državam, mednarodnim organizacijam in mednarodnim agencijam po potrebi in skladno s potrebami operacije EUNAVFOR MED SOPHIA ter ob doslednem spoštovanju načel vzajemnosti in vključevanja v skladu s Sklepom 2013/488/EU predloži tajne podatke EU, ki so bili pripravljeni za namene operacije, in sicer:






  (a) | do stopnje, ki je določena v veljavnih sporazumih o varovanju tajnosti podatkov, sklenjenih med Unijo in zadevno tretjo državo, ali |
| --- | --- | --- |

5.

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Razkritje podatkov

1.   VP je pooblaščen, da določenim tretjim državam, mednarodnim organizacijam in mednarodnim agencijam po potrebi in skladno s potrebami operacije EUNAVFOR MED SOPHIA predloži morebitne netajne dokumente EU v zvezi s posvetovanji Sveta o tej operaciji, za katere v skladu s členom 6(1) Poslovnika Sveta (*2) velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. PVO določi za vsak primer posebej zadevne tretje države, mednarodne organizacije in mednarodne agencije.

2.   VP je pooblaščen, da določenim tretjim državam, mednarodnim organizacijam in mednarodnim agencijam po potrebi in skladno s potrebami operacije EUNAVFOR MED SOPHIA ter ob doslednem spoštovanju načel vzajemnosti in vključevanja v skladu s Sklepom 2013/488/EU predloži tajne podatke EU, ki so bili pripravljeni za namene operacije, in sicer:

(a)

do stopnje, ki je določena v veljavnih sporazumih o varovanju tajnosti podatkov, sklenjenih med Unijo in zadevno tretjo državo, ali

| (b) | do stopnje ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘ v drugih primerih. |
| --- | --- |

(b)

do stopnje ‚CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL‘ v drugih primerih.

PVO določi za vsak primer posebej zadevne tretje države, mednarodne organizacije in mednarodne agencije.

3.   S prejetimi tajnimi podatki se v okviru operacije EUNAVFOR MED SOPHIA ravna brez kakršnega koli razlikovanja med njenim osebjem in zgolj na podlagi operativnih zahtev.

4.   VP je prav tako pooblaščen, da ob upoštevanju operativnih potreb operacije EUNAVFOR MED SOPHIA in v skladu s Sklepom 2013/488/EU ZN predloži tajne podatke EU do stopnje ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘, ki so bili pripravljeni za namene operacije EUNAVFOR MED SOPHIA.

5.   VP je pooblaščen, da Interpolu v skladu z operativnimi potrebami operacije EUNAVFOR MED SOPHIA predloži ustrezne informacije, vključno z osebnimi podatki.

6.   V pričakovanju sklenitve sporazuma med Unijo in Interpolom si operacija EUNAVFOR MED SOPHIA lahko izmenjuje tovrstne informacije z Interpolovim nacionalnim centralnim uradom v državah članicah po dogovoru med poveljnikom operacije EU in vodjo ustreznega nacionalnega centralnega urada.

7.   VP je v primeru posebnih operativnih potreb pooblaščen, da zakonitim libijskim oblastem v skladu s Sklepom 2013/488/EU predloži tajne podatke EU do stopnje ‚RESTREINT UE/EU RESTRICTED‘, ki so bili pripravljeni za namene operacije EUNAVFOR MED SOPHIA.

8.   VP je pooblaščen, da sklepa dogovore, potrebne za izvajanje določb tega sklepa o izmenjavi informacij.

9.   VP sme pooblastila za predložitev informacij in sposobnost sklepanja dogovorov iz tega sklepa prenesti na uradnike ESZD, poveljnika operacije EU ali poveljnika sil EU v skladu z oddelkom VII Priloge VI k Sklepu 2013/488/EU.

(*2)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).“
  "

*2

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

L. SÓLYMOS

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/778 z dne 18. maja 2015 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (EUNAVFOR MED) (UL L 122, 19.5.2015, str. 31).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/993 z dne 20. junija 2016 o spremembi Sklepa (SZVP) 2015/778 o vojaški operaciji Evropske unije v južnem delu osrednjega Sredozemlja (operacija EUNAVFOR MED SOPHIA)) (UL L 162, 21.6.2016, str. 18).

2

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/65 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/65

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/2315

z dne 19. decembra 2016

o spremembi Sklepa 2014/512/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 31. julija 2014 sprejel Sklep 2014/512/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 31. julija 2014 sprejel Sklep 2014/512/SZVP (1).

| (2) | Evropski svet je 19. marca 2015 sklenil, da bodo sprejeti potrebni ukrepi za jasno povezanost trajanja omejevalnih ukrepov s celovitim izvajanjem sporazumov iz Minska, z upoštevanjem, da je bilo celovito izvajanje predvideno za 31. december 2015. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je 19. marca 2015 sklenil, da bodo sprejeti potrebni ukrepi za jasno povezanost trajanja omejevalnih ukrepov s celovitim izvajanjem sporazumov iz Minska, z upoštevanjem, da je bilo celovito izvajanje predvideno za 31. december 2015.

| (3) | Svet je 1. julija 2016 podaljšal Sklep 2014/512/SZVP do 31. januarja 2017, da bi lahko nadalje ocenil izvajanje sporazumov iz Minska. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 1. julija 2016 podaljšal Sklep 2014/512/SZVP do 31. januarja 2017, da bi lahko nadalje ocenil izvajanje sporazumov iz Minska.

| (4) | Po oceni izvajanja sporazumov iz Minska bi bilo treba Sklep 2014/512/SZVP podaljšati za nadaljnjih šest mesecev, da bi lahko Svet nadalje ocenil njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(4)

Po oceni izvajanja sporazumov iz Minska bi bilo treba Sklep 2014/512/SZVP podaljšati za nadaljnjih šest mesecev, da bi lahko Svet nadalje ocenil njihovo izvajanje.

| (5) | Sklep 2014/512/SZVP bi zato bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Sklep 2014/512/SZVP bi zato bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prvi pododstavek člena 9(1) Sklepa 2014/512/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta sklep se uporablja do 31. julija 2017.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Svet

Predsednik

M. LAJČÁK

---

(1)  Sklep Sveta 2014/512/SZVP z dne 31. julija 2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (UL L 229, 31.7.2014, str. 13).

1

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/66 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/66

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2316

z dne 16. decembra 2016

o spremembi Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2015/1849 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti tretjega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1849 (2) prepoveduje vnos rastlin, razen semen, iz vrst Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. in Solanum L., razen S. lycopersicum L., s poreklom iz Gane. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1849 (2) prepoveduje vnos rastlin, razen semen, iz vrst Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. in Solanum L., razen S. lycopersicum L., s poreklom iz Gane.

| (2) | Navedena prepoved je časovno omejena. Uporablja se do konca leta 2016. Revizija, opravljena v Gani septembra 2016, je pokazala, da pomanjkljivosti pri sistemu izdajanja fitosanitarnih izvoznih spričeval navedene tretje države ostajajo. Zato je primerno, da se navedena prepoved podaljša do 31. decembra 2017. |
| --- | --- |

(2)

Navedena prepoved je časovno omejena. Uporablja se do konca leta 2016. Revizija, opravljena v Gani septembra 2016, je pokazala, da pomanjkljivosti pri sistemu izdajanja fitosanitarnih izvoznih spričeval navedene tretje države ostajajo. Zato je primerno, da se navedena prepoved podaljša do 31. decembra 2017.

| (3) | Izvedbeni sklep (EU) 2015/1849 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbeni sklep (EU) 2015/1849 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 2 Izvedbenega sklepa (EU) 2015/1849 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Člen 1 se uporablja do 31. decembra 2017.“

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. decembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1849 z dne 13. oktobra 2015 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane (UL L 268, 15.10.2015, str. 33).

2

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/67

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2317

z dne 16. decembra 2016

o spremembi Odločbe 2008/294/ES in Izvedbenega sklepa 2013/654/EU za poenostavitev izvajanja mobilne komunikacije na krovu letala (storitev MCA) v Evropski uniji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8413)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2008/294/ES (2) določa tehnične in operativne pogoje, ki so potrebni za uporabo sistemov GSM, UMTS in LTE na krovu letala (storitve MCA) v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2008/294/ES (2) določa tehnične in operativne pogoje, ki so potrebni za uporabo sistemov GSM, UMTS in LTE na krovu letala (storitve MCA) v Evropski uniji.

| (2) | Veljavna zakonodaja zahteva prisotnost omrežne krmilne enote (v nadaljnjem besedilu: NCU) kot del opreme MCA na krovu letala, da se mobilnim terminalom na krovu letala preprečijo poskusi prijave v prizemna mobilna komunikacijska omrežja. |
| --- | --- |

(2)

Veljavna zakonodaja zahteva prisotnost omrežne krmilne enote (v nadaljnjem besedilu: NCU) kot del opreme MCA na krovu letala, da se mobilnim terminalom na krovu letala preprečijo poskusi prijave v prizemna mobilna komunikacijska omrežja.

| (3) | Komisija je 7. oktobra 2015 Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT) podelila mandat v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES, da opravi tehnične študije o potrebi, da se NCU še naprej obvezno uporablja na krovu letal, opremljenih za MCA. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 7. oktobra 2015 Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (v nadaljnjem besedilu: CEPT) podelila mandat v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES, da opravi tehnične študije o potrebi, da se NCU še naprej obvezno uporablja na krovu letal, opremljenih za MCA.

| (4) | Na podlagi navedenega mandata je CEPT 17. novembra 2016 sprejel Poročilo št. 63, v katerem ugotavlja, da je mogoče določiti neobvezno uporabo NCU za sistema GSM in LTE, ker izvajanje MCA brez NCU zagotavlja primerno varstvo pred motnjami za prizemna omrežja. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi navedenega mandata je CEPT 17. novembra 2016 sprejel Poročilo št. 63, v katerem ugotavlja, da je mogoče določiti neobvezno uporabo NCU za sistema GSM in LTE, ker izvajanje MCA brez NCU zagotavlja primerno varstvo pred motnjami za prizemna omrežja.

| (5) | Po ugotovitvah poročila CEPT povezave mobilnih terminalov s prizemnimi mobilnimi omrežji, ki delujejo v frekvenčnem pasu 2 570–2 690 MHz, ni več treba dejavno preprečevati z uporabo NCU. Člen 2 Izvedbenega sklepa Komisije 2013/654/EU (3) je zato zastarel in bi ga bilo treba črtati. |
| --- | --- |

(5)

Po ugotovitvah poročila CEPT povezave mobilnih terminalov s prizemnimi mobilnimi omrežji, ki delujejo v frekvenčnem pasu 2 570–2 690 MHz, ni več treba dejavno preprečevati z uporabo NCU. Člen 2 Izvedbenega sklepa Komisije 2013/654/EU (3) je zato zastarel in bi ga bilo treba črtati.

| (6) | Toda za sisteme UMTS je CEPT ugotovil, da je NCU še naprej nujen za preprečevanje povezav med prizemnimi omrežji UMTS in uporabniško opremo na krovu letal. Študije so pokazale, da take povezave lahko povzročijo delno in začasno zmanjšanje zmogljivosti celic, ki se povezujejo, ali sosednjih celic na tleh. Druga rešitev za ublažitev prehajanja signalov v kabino in iz nje ter preprečevanje neželenih povezav je dodati zadostno zaščito trupu letala. |
| --- | --- |

(6)

Toda za sisteme UMTS je CEPT ugotovil, da je NCU še naprej nujen za preprečevanje povezav med prizemnimi omrežji UMTS in uporabniško opremo na krovu letal. Študije so pokazale, da take povezave lahko povzročijo delno in začasno zmanjšanje zmogljivosti celic, ki se povezujejo, ali sosednjih celic na tleh. Druga rešitev za ublažitev prehajanja signalov v kabino in iz nje ter preprečevanje neželenih povezav je dodati zadostno zaščito trupu letala.

| (7) | Tehnične specifikacije za MCA bi se morale še naprej pregledovati, da se zagotovi, da vedno ustrezajo tehnološkemu napredku. |
| --- | --- |

(7)

Tehnične specifikacije za MCA bi se morale še naprej pregledovati, da se zagotovi, da vedno ustrezajo tehnološkemu napredku.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2008/294/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Člen 2 Izvedbenega sklepa 2013/654/EU se črta.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. decembra 2016

Za Komisijo

Günther H. OETTINGER

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2008/294/ES z dne 7. aprila 2008 o usklajenih pogojih glede uporabe spektra za izvajanje mobilnih komunikacijskih storitev na letalu (storitev MCA) v Skupnosti (UL L 98, 10.4.2008, str. 19).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/654/EU z dne 12. novembra 2013 o spremembi Odločbe 2008/294/ES, da se vključijo dodatne dostopovne tehnologije in frekvenčni pasovi za mobilne komunikacijske storitve na letalih (storitve MCA) (UL L 303, 14.11.2013, str. 48).

3

---

PRILOGA

1.   Frekvenčni pasovi in sistemi za storitve MCA

Tabela 1

| Tip | Frekvenca | Sistem |
| --- | --- | --- |
| GSM 1 800 | 1 710 –1 785 MHz (navzgornja povezava)
  1 805 –1 880 MHz (navzdolnja povezava) | GSM, ki izpolnjuje standarde GSM, kakor jih je objavil ETSI, zlasti EN 301 502 , EN 301 511 in EN 302 480 , ali enakovredne specifikacije. |
| UMTS 2 100
  (FDD) | 1 920 –1 980 MHz (navzgornja povezava)
  2 110 –2 170 MHz (navzdolnja povezava) | UMTS, ki izpolnjuje standarde UMTS, kakor jih je objavil ETSI, zlasti EN 301 908 -1, EN 301 908 -2, EN 301 908 -3 in EN 301 908 -11, ali enakovredne specifikacije. |
| LTE 1 800
  (FDD) | 1 710 –1 785 MHz (navzgornja povezava)
  1 805 –1 880 MHz (navzdolnja povezava) | LTE, ki izpolnjuje standarde LTE, kakor jih je objavil ETSI, zlasti EN301 908 -1, EN301 908 -13, EN301 908 -14 in EN301 908 -15, ali enakovredne specifikacije. |

Tip

Frekvenca

Sistem

GSM 1 800

1 710 –1 785 MHz (navzgornja povezava)

1 805 –1 880 MHz (navzdolnja povezava)

GSM, ki izpolnjuje standarde GSM, kakor jih je objavil ETSI, zlasti EN 301 502 , EN 301 511 in EN 302 480 , ali enakovredne specifikacije.

UMTS 2 100

(FDD)

1 920 –1 980 MHz (navzgornja povezava)

2 110 –2 170 MHz (navzdolnja povezava)

UMTS, ki izpolnjuje standarde UMTS, kakor jih je objavil ETSI, zlasti EN 301 908 -1, EN 301 908 -2, EN 301 908 -3 in EN 301 908 -11, ali enakovredne specifikacije.

LTE 1 800

(FDD)

1 710 –1 785 MHz (navzgornja povezava)

1 805 –1 880 MHz (navzdolnja povezava)

LTE, ki izpolnjuje standarde LTE, kakor jih je objavil ETSI, zlasti EN301 908 -1, EN301 908 -13, EN301 908 -14 in EN301 908 -15, ali enakovredne specifikacije.

2.   Preprečevanje povezave mobilnih terminalov s talnimi omrežji

Mobilnim terminalom, ki sprejemajo v frekvenčnih pasovih iz tabele 2, je treba preprečiti poskuse prijave v mobilna omrežja UMTS na tleh:

| — | z vključitvijo v sistem MCA omrežne krmilne enote (NCU), ki dviguje šumni prag v mobilnih komunikacijskih sprejemnih pasovih v kabini, in/ali |
| --- | --- |

—

z vključitvijo v sistem MCA omrežne krmilne enote (NCU), ki dviguje šumni prag v mobilnih komunikacijskih sprejemnih pasovih v kabini, in/ali

| — | z zaščito trupa zrakoplova za nadaljnjo ublažitev prehajanja signalov v trup in iz njega. |
| --- | --- |

—

z zaščito trupa zrakoplova za nadaljnjo ublažitev prehajanja signalov v trup in iz njega.

Tabela 2

| Frekvenčni pas (MHz) | Talni sistemi |
| --- | --- |
| 925–960 MHz | UMTS (in GSM, LTE) |
| 2 110 –2 170 MHz | UMTS (in LTE) |

Frekvenčni pas (MHz)

Talni sistemi

925–960 MHz

UMTS (in GSM, LTE)

2 110 –2 170 MHz

UMTS (in LTE)

Operaterji MCA se lahko tudi odločijo, da uvedejo NCU tudi v drugih frekvenčnih pasovih iz table 3.

Tabela 3

| Frekvenčni pas (MHz) | Talni sistemi |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | LTE (1) |
| 791–821 MHz | LTE |
| 1 805 –1 880 MHz | LTE in GSM |
| 2 620 –2 690 MHz | LTE |
| 2 570 –2 620 MHz | LTE |

Frekvenčni pas (MHz)

Talni sistemi

460–470 MHz

LTE (1)

791–821 MHz

LTE

1 805 –1 880 MHz

LTE in GSM

2 620 –2 690 MHz

LTE

2 570 –2 620 MHz

LTE

3.   Tehnični parametri

(a)   Ekvivalentna izotropno sevana moč (e.i.r.p.) iz NCU/letalske BTS/vozlišča B letala zunaj letala

Tabela 4

Celotna e.i.r.p. iz NCU/letalske BTS/vozlišča B letala zunaj letala ne sme preseči:

| Višina nad tlemi
  (m) | Najvišja e.i.r.p. sistema zunaj letala v dBm/kanalu |
| --- | --- |
| NCU | Letalska BTS/vozlišče B letala | Letalska BTS/vozlišče B letala in NCU |
| Pas: 900 MHz | Pas: 1 800 MHz | Pas: 2 100 MHz |
| Kanalska pasovna širina = 3,84 MHz | Kanalska pasovna širina = 200 kHz | Kanalska pasovna širina = 3,84 MHz |
| 3 000 | – 6,2 | – 13,0 | 1,0 |
| 4 000 | – 3,7 | – 10,5 | 3,5 |
| 5 000 | – 1,7 | – 8,5 | 5,4 |
| 6 000 | – 0,1 | – 6,9 | 7,0 |
| 7 000 | 1,2 | – 5,6 | 8,3 |
| 8 000 | 2,3 | – 4,4 | 9,5 |

Višina nad tlemi

(m)

Najvišja e.i.r.p. sistema zunaj letala v dBm/kanalu

NCU

Letalska BTS/vozlišče B letala

Letalska BTS/vozlišče B letala in NCU

Pas: 900 MHz

Pas: 1 800 MHz

Pas: 2 100 MHz

Kanalska pasovna širina = 3,84 MHz

Kanalska pasovna širina = 200 kHz

Kanalska pasovna širina = 3,84 MHz

3 000

– 6,2

– 13,0

1,0

4 000

– 3,7

– 10,5

3,5

5 000

– 1,7

– 8,5

5,4

6 000

– 0,1

– 6,9

7,0

7 000

1,2

– 5,6

8,3

8 000

2,3

– 4,4

9,5

(b)   Ekvivalentna izotropno sevana moč (e.i.r.p.) iz krovnega terminala zunaj letala

Tabela 5

E.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala ne sme preseči:

| Višina nad tlemi
  (m) | Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala GSM v dBm/200 kHz | Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala LTE v dBm/5 MHz | Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala UMTS v dBm/3,84 MHz |
| --- | --- | --- | --- |
| GSM 1 800 MHz | LTE 1 800 MHz | UMTS 2 100 MHz |
| 3 000 | – 3,3 | 1,7 | 3,1 |
| 4 000 | – 1,1 | 3,9 | 5,6 |
| 5 000 | 0,5 | 5 | 7 |
| 6 000 | 1,8 | 5 | 7 |
| 7 000 | 2,9 | 5 | 7 |
| 8 000 | 3,8 | 5 | 7 |

Višina nad tlemi

(m)

Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala GSM v dBm/200 kHz

Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala LTE v dBm/5 MHz

Najvišja e.i.r.p., zunaj letala, iz mobilnega terminala UMTS v dBm/3,84 MHz

GSM 1 800 MHz

LTE 1 800 MHz

UMTS 2 100 MHz

3 000

– 3,3

1,7

3,1

4 000

– 1,1

3,9

5,6

5 000

0,5

5

7

6 000

1,8

5

7

7 000

2,9

5

7

8 000

3,8

5

7

Če se operaterji MCA odločijo za uvedbo NCU v frekvenčnih pasovih iz tabele 3, navedene najvišje vrednosti iz tabele 6 se uporabljajo za skupno e.i.r.p. iz NCU/letalske BTS/vozlišča B letala zunaj letala v povezavi z vrednostmi iz tabele 4.

Tabela 6

| Višina nad tlemi
  (m) | (a) Najvišja e.i.r.p. iz NCU/letalske BTS/vozlišča B letala zunaj letala |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 791-821 MHz | 1 805 -1 880 MHz | 2 570 -2 690 MHz |
| dBm/1,25 MHz | dBm/10 MHz | dBm/200 kHz | dBm/4,75 MHz |
| 3 000 | – 17,0 | – 0,87 | – 13,0 | 1,9 |
| 4 000 | – 14,5 | 1,63 | – 10,5 | 4,4 |
| 5 000 | – 12,6 | 3,57 | – 8,5 | 6,3 |
| 6 000 | – 11,0 | 5,15 | – 6,9 | 7,9 |
| 7 000 | – 9,6 | 6,49 | – 5,6 | 9,3 |
| 8 000 | – 8,5 | 7,65 | – 4,4 | 10,4 |

Višina nad tlemi

(m)

(a) Najvišja e.i.r.p. iz NCU/letalske BTS/vozlišča B letala zunaj letala

460–470 MHz

791-821 MHz

1 805 -1 880 MHz

2 570 -2 690 MHz

dBm/1,25 MHz

dBm/10 MHz

dBm/200 kHz

dBm/4,75 MHz

3 000

– 17,0

– 0,87

– 13,0

1,9

4 000

– 14,5

1,63

– 10,5

4,4

5 000

– 12,6

3,57

– 8,5

6,3

6 000

– 11,0

5,15

– 6,9

7,9

7 000

– 9,6

6,49

– 5,6

9,3

8 000

– 8,5

7,65

– 4,4

10,4

(c)   Operativne zahteve

| I. | Najmanjša višina nad tlemi za vsako oddajanje iz delujočega sistema MCA mora biti 3 000 metrov. |
| --- | --- |

I.

Najmanjša višina nad tlemi za vsako oddajanje iz delujočega sistema MCA mora biti 3 000 metrov.

| II. | Letalska BTS mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov GSM, ki oddajajo v pasu 1 800 MHz, na nazivno vrednost 0 dBm/200 kHz na vseh stopnjah komunikacije, vključno z začetnim dostopom. |
| --- | --- |

II.

Letalska BTS mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov GSM, ki oddajajo v pasu 1 800 MHz, na nazivno vrednost 0 dBm/200 kHz na vseh stopnjah komunikacije, vključno z začetnim dostopom.

| III. | Vozlišče B letala mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov LTE, ki oddajajo v pasu 1 800 MHz, na nazivno vrednost 5 dBm/5 MHz na vseh stopnjah komunikacije. |
| --- | --- |

III.

Vozlišče B letala mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov LTE, ki oddajajo v pasu 1 800 MHz, na nazivno vrednost 5 dBm/5 MHz na vseh stopnjah komunikacije.

| IV. | Vozlišče B letala mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov UMTS, ki oddajajo v pasu 2 100 MHz, na nazivno vrednost –6 dBm/3,84 MHz na vseh stopnjah komunikacije, največje število uporabnikov pa ne sme preseči 20. |
| --- | --- |

IV.

Vozlišče B letala mora med delovanjem omejiti oddajno moč vseh mobilnih terminalov UMTS, ki oddajajo v pasu 2 100 MHz, na nazivno vrednost –6 dBm/3,84 MHz na vseh stopnjah komunikacije, največje število uporabnikov pa ne sme preseči 20.

---

(1)  Na nacionalni ravni bi uprave lahko uporabljale tehnologijo LTE za različne aplikacije, kot so BB-PPDR, BB-PMR ali mobilna omrežja.

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/72

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2318

z dne 16. decembra 2016

o odstopanju Španije od medsebojnega priznavanja dovoljenj za biocidne proizvode, ki vsebujejo brodifakum, v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8414)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 37(2)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podjetje Syngenta Crop Protection AG (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je Španiji vložilo popolne vloge za medsebojno priznavanje dovoljenj, ki jih je izdala Irska za rodenticide, ki vsebujejo aktivno snov brodifakum (v nadaljnjem besedilu: proizvodi). Irska je odobrila proizvode kot rodenticide za uporabo v zaprtih prostorih, na prostem okoli stavb in v kanalizaciji s strani strokovnjakov in usposobljenih strokovnjakov ter za uporabo v zaprtih prostorih in na prostem okoli stavb s strani splošne javnosti. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje Syngenta Crop Protection AG (v nadaljnjem besedilu: vložnik) je Španiji vložilo popolne vloge za medsebojno priznavanje dovoljenj, ki jih je izdala Irska za rodenticide, ki vsebujejo aktivno snov brodifakum (v nadaljnjem besedilu: proizvodi). Irska je odobrila proizvode kot rodenticide za uporabo v zaprtih prostorih, na prostem okoli stavb in v kanalizaciji s strani strokovnjakov in usposobljenih strokovnjakov ter za uporabo v zaprtih prostorih in na prostem okoli stavb s strani splošne javnosti.

| (2) | V skladu s členom 37(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Španija vložniku predlagala, naj prilagodi določila in pogoje dovoljenj, ki naj bi jih izdala Španija, in predlagala omejitev uporabe proizvodov na zaprte prostore in samo s strani usposobljenih strokovnjakov. Cilj takih omejitev je varstvo okolja iz člena 37(1)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012, tako da se preprečijo primarne in sekundarne zastrupitve neciljnih živali zaradi nevarnih lastnosti brodifakuma, zaradi katerih je lahko obstojen, nagnjen k bioakumulaciji in strupen ali zelo obstojen in zelo nagnjen k bioakumulaciji. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 37(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 je Španija vložniku predlagala, naj prilagodi določila in pogoje dovoljenj, ki naj bi jih izdala Španija, in predlagala omejitev uporabe proizvodov na zaprte prostore in samo s strani usposobljenih strokovnjakov. Cilj takih omejitev je varstvo okolja iz člena 37(1)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012, tako da se preprečijo primarne in sekundarne zastrupitve neciljnih živali zaradi nevarnih lastnosti brodifakuma, zaradi katerih je lahko obstojen, nagnjen k bioakumulaciji in strupen ali zelo obstojen in zelo nagnjen k bioakumulaciji.

| (3) | Vložnik se s predlaganimi omejitvami ni strinjal in je izrazil mnenje, da navedeni ukrepi niso dovolj utemeljeni na podlagi člena 37(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Posledično je Španija 18. aprila 2016 obvestila Komisijo v skladu z drugim pododstavkom člena 37(2) navedene Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Vložnik se s predlaganimi omejitvami ni strinjal in je izrazil mnenje, da navedeni ukrepi niso dovolj utemeljeni na podlagi člena 37(1) Uredbe (EU) št. 528/2012. Posledično je Španija 18. aprila 2016 obvestila Komisijo v skladu z drugim pododstavkom člena 37(2) navedene Uredbe.

| (4) | V skladu s pogoji odobritve brodifakuma v Direktivi Komisije 2010/10/EU (2) morajo dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo brodifakum, izpolnjevati vse ustrezne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja z namenom omejitve tveganja primarne in sekundarne izpostavitve neciljnih žival ter dolgoročnih učinkov snovi na okolje. Navedeni ukrepi lahko med drugim vključujejo omejitev uporabe izključno na strokovno uporabo ali omejitve glede na področje uporabe proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s pogoji odobritve brodifakuma v Direktivi Komisije 2010/10/EU (2) morajo dovoljenja za biocidne proizvode, ki vsebujejo brodifakum, izpolnjevati vse ustrezne in razpoložljive ukrepe za zmanjšanje tveganja z namenom omejitve tveganja primarne in sekundarne izpostavitve neciljnih žival ter dolgoročnih učinkov snovi na okolje. Navedeni ukrepi lahko med drugim vključujejo omejitev uporabe izključno na strokovno uporabo ali omejitve glede na področje uporabe proizvoda.

| (5) | Komisija ugotavlja, da je predlog Španije del svežnja nacionalnih ukrepov za zmanjšanje tveganja za antikoagulantne rodenticide, ki so bili Komisiji sporočeni leta 2012 v okviru razprav o ukrepih za zmanjšanje tveganja, ki so jih države članice sprejele med odobritvijo antikoagulantnih biocidnih rodenticidov. |
| --- | --- |

(5)

Komisija ugotavlja, da je predlog Španije del svežnja nacionalnih ukrepov za zmanjšanje tveganja za antikoagulantne rodenticide, ki so bili Komisiji sporočeni leta 2012 v okviru razprav o ukrepih za zmanjšanje tveganja, ki so jih države članice sprejele med odobritvijo antikoagulantnih biocidnih rodenticidov.

| (6) | Glede omejitve uporabe izključno na usposobljene strokovnjake Komisija ugotavlja, da se za navedeno kategorijo uporabnikov šteje, da imajo zahtevano znanje, veščine in kompetence ter tako lahko ocenijo tveganje uporabe rodenticidov za neciljne živali. Za navedeno kategorijo uporabnikov se torej šteje, da lahko presodijo, kateri rodenticid je potreben za nadzor infestacije z najmanjšim vplivom na okolje. |
| --- | --- |

(6)

Glede omejitve uporabe izključno na usposobljene strokovnjake Komisija ugotavlja, da se za navedeno kategorijo uporabnikov šteje, da imajo zahtevano znanje, veščine in kompetence ter tako lahko ocenijo tveganje uporabe rodenticidov za neciljne živali. Za navedeno kategorijo uporabnikov se torej šteje, da lahko presodijo, kateri rodenticid je potreben za nadzor infestacije z najmanjšim vplivom na okolje.

| (7) | Predlagana omejitev na zaprte prostore omogoča izogibanje izpostavljanja brodifakumu neciljnih živali, kot so majhni sesalci, ki živijo v okolici stavb, kar zmanjšuje število primarnih zastrupitev. Posledično bi omejitev lahko prispevala k zmanjšanju števila sekundarnih zastrupitev plenilcev, ki uživajo kontaminirane živali. |
| --- | --- |

(7)

Predlagana omejitev na zaprte prostore omogoča izogibanje izpostavljanja brodifakumu neciljnih živali, kot so majhni sesalci, ki živijo v okolici stavb, kar zmanjšuje število primarnih zastrupitev. Posledično bi omejitev lahko prispevala k zmanjšanju števila sekundarnih zastrupitev plenilcev, ki uživajo kontaminirane živali.

| (8) | Predlagano odstopanje je v skladu s specifičnimi določbami Direktive 2010/10/EU, ki državam članicam pušča določeno stopnjo presoje pri uporabi ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja kot pogoj za izdajo dovoljenja za proizvode, ki vsebujejo brodifakum. Predlagano odstopanje je utemeljeno z vidika varstva okolja, zlasti zato, ker si prizadeva preprečiti ali zmanjšati primarne in sekundarne zastrupitve neciljnih organizmov. Komisija zato meni, da predlagano odstopanje od medsebojnega priznavanja izpolnjuje pogoj iz člena 37(1)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(8)

Predlagano odstopanje je v skladu s specifičnimi določbami Direktive 2010/10/EU, ki državam članicam pušča določeno stopnjo presoje pri uporabi ustreznih in razpoložljivih ukrepov za zmanjšanje tveganja kot pogoj za izdajo dovoljenja za proizvode, ki vsebujejo brodifakum. Predlagano odstopanje je utemeljeno z vidika varstva okolja, zlasti zato, ker si prizadeva preprečiti ali zmanjšati primarne in sekundarne zastrupitve neciljnih organizmov. Komisija zato meni, da predlagano odstopanje od medsebojnega priznavanja izpolnjuje pogoj iz člena 37(1)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne pripravke –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Odstopanje od medsebojnega priznavanja proizvodov iz odstavka 2, ki ga predlaga Španija, je utemeljeno na podlagi varstva okolja, kot je navedeno v členu 37(1)(a) Uredbe (EU) št. 528/2012.

2.   Odstavek 1 se uporablja za proizvode, označene s številkami primera, kot jih je zagotovil register biocidnih proizvodov:

| (a) | BC-KC011180-73; |
| --- | --- |

(a)

BC-KC011180-73;

| (b) | BC-VM011322-40. |
| --- | --- |

(b)

BC-VM011322-40.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 16. decembra 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2010/10/EU z dne 9. februarja 2010 o spremembi Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta za vključitev brodifakuma kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi (UL L 37, 10.2.2010, str. 44).

2

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/74

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2319

z dne 16. decembra 2016

o potrditvi ali spremembi začasnih izračunov povprečnih specifičnih emisij CO2 in ciljev specifičnih emisij za proizvajalce osebnih avtomobilov za koledarsko leto 2015 v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8579)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, francoskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti drugega pododstavka člena 8(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 mora Komisija vsako leto izračunati povprečne specifične emisije CO2 ter cilj specifičnih emisij za vsakega proizvajalca osebnih avtomobilov v Uniji in za vsako združenje proizvajalcev. Na podlagi navedenega izračuna mora Komisija ugotoviti, ali proizvajalci in združenja izpolnjujejo svoje cilje specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 mora Komisija vsako leto izračunati povprečne specifične emisije CO2 ter cilj specifičnih emisij za vsakega proizvajalca osebnih avtomobilov v Uniji in za vsako združenje proizvajalcev. Na podlagi navedenega izračuna mora Komisija ugotoviti, ali proizvajalci in združenja izpolnjujejo svoje cilje specifičnih emisij.

| (2) | Podrobni podatki, ki se uporabijo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij, temeljijo na registracijah novih osebnih avtomobilov v državah članicah v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(2)

Podrobni podatki, ki se uporabijo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij, temeljijo na registracijah novih osebnih avtomobilov v državah članicah v predhodnem koledarskem letu.

| (3) | Vse države članice so podatke za leto 2015 predložile Komisiji v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 443/2009 Če je Komisija pri preverjanju podatkov ugotovila, da nekateri podatki manjkajo ali so očitno nepravilni, je o tem obvestila zadevne države članice in v dogovoru z njimi podatke ustrezno prilagodila ali dopolnila. Če dogovora z državo članico ni bilo mogoče doseči, se začasni podatki navedene države članice niso prilagodili. |
| --- | --- |

(3)

Vse države članice so podatke za leto 2015 predložile Komisiji v skladu s členom 8(2) Uredbe (ES) št. 443/2009 Če je Komisija pri preverjanju podatkov ugotovila, da nekateri podatki manjkajo ali so očitno nepravilni, je o tem obvestila zadevne države članice in v dogovoru z njimi podatke ustrezno prilagodila ali dopolnila. Če dogovora z državo članico ni bilo mogoče doseči, se začasni podatki navedene države članice niso prilagodili.

| (4) | Komisija je 13. aprila 2016 objavila začasne podatke in 97 proizvajalcev obvestila o začasnih izračunih njihovih povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2015 in njihovih ciljev specifičnih emisij. Proizvajalci so bili pozvani, da preverijo podatke in v treh mesecih po prejemu obvestila Komisijo obvestijo o kakršnih koli napakah. 44 proizvajalcev je predložilo obvestila o napakah v danem roku. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 13. aprila 2016 objavila začasne podatke in 97 proizvajalcev obvestila o začasnih izračunih njihovih povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2015 in njihovih ciljev specifičnih emisij. Proizvajalci so bili pozvani, da preverijo podatke in v treh mesecih po prejemu obvestila Komisijo obvestijo o kakršnih koli napakah. 44 proizvajalcev je predložilo obvestila o napakah v danem roku.

| (5) | Za preostalih 53 proizvajalcev, ki Komisije niso obvestili o napakah v sklopih podatkov ali se kako drugače odzvali, bi bilo treba začasne podatke ter začasne izračune povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij potrditi. Za štiri proizvajalce so bila vsa vozila, sporočena v začasnem sklopu podatkov, zunaj področja uporabe Uredbe (ES) št. 443/2009. |
| --- | --- |

(5)

Za preostalih 53 proizvajalcev, ki Komisije niso obvestili o napakah v sklopih podatkov ali se kako drugače odzvali, bi bilo treba začasne podatke ter začasne izračune povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij potrditi. Za štiri proizvajalce so bila vsa vozila, sporočena v začasnem sklopu podatkov, zunaj področja uporabe Uredbe (ES) št. 443/2009.

| (6) | Komisija je preverila napake, o katerih so jo obvestili proizvajalci, in zadevne razloge za njihove popravke ter sklope podatkov potrdila ali spremenila. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je preverila napake, o katerih so jo obvestili proizvajalci, in zadevne razloge za njihove popravke ter sklope podatkov potrdila ali spremenila.

| (7) | V primeru podatkov z manjkajočimi ali nepravilnimi identifikacijskimi parametri, kot so tip, varianta, koda različice ali homologacijska številka, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da proizvajalci navedenih podatkov ne morejo preveriti ali popraviti. Posledično je primerno, da se pri navedenih podatkih za vrednosti emisij CO2 in mase uporabi dovoljena stopnja napake. |
| --- | --- |

(7)

V primeru podatkov z manjkajočimi ali nepravilnimi identifikacijskimi parametri, kot so tip, varianta, koda različice ali homologacijska številka, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da proizvajalci navedenih podatkov ne morejo preveriti ali popraviti. Posledično je primerno, da se pri navedenih podatkih za vrednosti emisij CO2 in mase uporabi dovoljena stopnja napake.

| (8) | Dovoljeno stopnjo napake bi bilo treba izračunati kot razliko med odstopanji od cilja specifičnih emisij, izraženimi kot odbitek cilja specifičnih emisij od povprečnih specifičnih emisij, izračunanih vključno z registracijami, ki jih proizvajalci ne morejo preveriti, in brez njih. Ne glede na to, ali je navedena razlika pozitivna ali negativna, bi morala dovoljena stopnja napake vedno izboljšati položaj proizvajalca glede na njegov cilj specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(8)

Dovoljeno stopnjo napake bi bilo treba izračunati kot razliko med odstopanji od cilja specifičnih emisij, izraženimi kot odbitek cilja specifičnih emisij od povprečnih specifičnih emisij, izračunanih vključno z registracijami, ki jih proizvajalci ne morejo preveriti, in brez njih. Ne glede na to, ali je navedena razlika pozitivna ali negativna, bi morala dovoljena stopnja napake vedno izboljšati položaj proizvajalca glede na njegov cilj specifičnih emisij.

| (9) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 443/2009 bi moralo veljati, da proizvajalec izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij iz člena 4 navedene uredbe, če so povprečne emisije iz tega sklepa nižje od cilja specifičnih emisij, kar se izraža kot negativno odstopanje od cilja. Če povprečne emisije presežejo cilj specifičnih emisij, je treba določiti premijo za presežne emisije, razen če za zadevnega proizvajalca velja odstopanje od navedenega cilja ali je član združenja, ki izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij. Na podlagi navedenega se za dva proizvajalca šteje, da presegata svoj cilj specifičnih emisij za leto 2015. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 443/2009 bi moralo veljati, da proizvajalec izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij iz člena 4 navedene uredbe, če so povprečne emisije iz tega sklepa nižje od cilja specifičnih emisij, kar se izraža kot negativno odstopanje od cilja. Če povprečne emisije presežejo cilj specifičnih emisij, je treba določiti premijo za presežne emisije, razen če za zadevnega proizvajalca velja odstopanje od navedenega cilja ali je član združenja, ki izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij. Na podlagi navedenega se za dva proizvajalca šteje, da presegata svoj cilj specifičnih emisij za leto 2015.

| (10) | 3. Novembra 2015 je Volkswagen Group dal izjavo o ugotovljenih nepravilnostih pri določanju homologacijskih ravni emisij CO2 za nekatera njegova vozila. Čeprav je bilo navedeno vprašanje temeljito raziskano, Komisija vendarle meni, da so potrebna dodatna pojasnila od združenja Volkswagen kot celote in da zadevni nacionalni homologacijski organi potrdijo odsotnost vsakršnih takih nepravilnosti. Posledično vrednosti za združenje Volkswagen in njegove člane (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. in Volkswagen AG) ni mogoče potrditi ali spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

3. Novembra 2015 je Volkswagen Group dal izjavo o ugotovljenih nepravilnostih pri določanju homologacijskih ravni emisij CO2 za nekatera njegova vozila. Čeprav je bilo navedeno vprašanje temeljito raziskano, Komisija vendarle meni, da so potrebna dodatna pojasnila od združenja Volkswagen kot celote in da zadevni nacionalni homologacijski organi potrdijo odsotnost vsakršnih takih nepravilnosti. Posledično vrednosti za združenje Volkswagen in njegove člane (Audi AG, Audi Hungaria Motor Kft., Bugatti Automobiles S.A.S., Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S. in Volkswagen AG) ni mogoče potrditi ali spremeniti.

| (11) | Komisija si pridržuje pravico, da revidira učinkovitost proizvajalca, kot je potrjena ali spremenjena v tem sklepu, če zadevni nacionalni organi potrdijo obstoj nepravilnosti v vrednostih emisij CO2, ki se uporabljajo za ugotavljanje, ali proizvajalec izpolnjuje cilj specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(11)

Komisija si pridržuje pravico, da revidira učinkovitost proizvajalca, kot je potrjena ali spremenjena v tem sklepu, če zadevni nacionalni organi potrdijo obstoj nepravilnosti v vrednostih emisij CO2, ki se uporabljajo za ugotavljanje, ali proizvajalec izpolnjuje cilj specifičnih emisij.

| (12) | Začasni izračun povprečnih specifičnih emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov, registriranih v letu 2015, cilje specifičnih emisij in razliko med navedenima vrednostma bi bilo treba potrditi ali ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Začasni izračun povprečnih specifičnih emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov, registriranih v letu 2015, cilje specifičnih emisij in razliko med navedenima vrednostma bi bilo treba potrditi ali ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev, potrjene ali spremenjene za vsakega proizvajalca osebnih avtomobilov in za vsako združenje takih proizvajalcev za koledarsko leto 2015 v skladu s členom 8(5) Uredbe (ES) št. 443/2009, so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na naslednje posamezne proizvajalce in združenja, oblikovana v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 443/2009:

| (1) | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Italija |

(1)

Alfa Romeo S.P.A.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Italija

| (2) | Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG |
| --- | --- |
| Alpenstraße 35–37 |
| 86807 Buchloe |
| Nemčija |

(2)

Alpina Burkard Bovensiepen GmbH & Co.,KG

Alpenstraße 35–37

86807 Buchloe

Nemčija

| (3) | Aston Martin Lagonda Ltd. |
| --- | --- |
| Gaydon Engineering Centre |
| Banbury Road |
| Gaydon |
| Warwickshire |
| CV35 0DB |
| Združeno kraljestvo |

(3)

Aston Martin Lagonda Ltd.

Gaydon Engineering Centre

Banbury Road

Gaydon

Warwickshire

CV35 0DB

Združeno kraljestvo

| (4) | Automobiles Citroën |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Francija |

(4)

Automobiles Citroën

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Francija

| (5) | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex |
| Francija |

(5)

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex

Francija

| (6) | AVTOVAZ JSC
  Zastopnik v Uniji:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Francija |

(6)

AVTOVAZ JSC

Zastopnik v Uniji:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Francija

| (7) | Bentley Motors Ltd. |
| --- | --- |
| Berliner Ring 2 |
| 38436 Wolfsburg |
| Nemčija |

(7)

Bentley Motors Ltd.

Berliner Ring 2

38436 Wolfsburg

Nemčija

| (8) | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Francija |

(8)

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Francija

| (9) | BLUECAR ITALY S.R.L. |
| --- | --- |
| Foro Bonaparte 54 |
| 20121 Milano (MI) |
| Italija |

(9)

BLUECAR ITALY S.R.L.

Foro Bonaparte 54

20121 Milano (MI)

Italija

| (10) | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Nemčija |

(10)

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Nemčija

| (11) | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Nemčija |

(11)

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Nemčija

| (12) | BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED
  Zastopnik v Uniji:





  BYD Europe B.V. |
| --- | --- |
| 's-Gravelandseweg 256 |
| 3125 BK Schiedam |
| Nizozemska |

(12)

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

Zastopnik v Uniji:

BYD Europe B.V.

's-Gravelandseweg 256

3125 BK Schiedam

Nizozemska

| (13) | Caterham Cars Ltd. |
| --- | --- |
| 2 Kennet Road |
| Dartford |
| Kent |
| DA1 4QN |
| Združeno kraljestvo |

(13)

Caterham Cars Ltd.

2 Kennet Road

Dartford

Kent

DA1 4QN

Združeno kraljestvo

| (14) | Chevrolet Italia S.p.A. |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

(14)

Chevrolet Italia S.p.A.

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| (15) | FCA US LLC
  Zastopnik v Uniji:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italija |

(15)

FCA US LLC

Zastopnik v Uniji:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italija

| (16) | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

(16)

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| (17) | Automobile Dacia SA |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

(17)

Automobile Dacia SA

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| (18) | Daihatsu Motor Co Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Toyota Motor Europe |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget, 60 |
| 1140 Bruselj |
| Belgija |

(18)

Daihatsu Motor Co Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Toyota Motor Europe

Avenue du Bourget, 60

1140 Bruselj

Belgija

| (19) | Daimler AG |
| --- | --- |
| Zimmer 229 |
| Mercedesstr 137/1 |
| 70546 Stuttgart |
| Nemčija |

(19)

Daimler AG

Zimmer 229

Mercedesstr 137/1

70546 Stuttgart

Nemčija

| (20) | DFSK MOTOR CO. LTD.
  Zastopnik v Uniji:





  Giotti Victoria S.r.l. |
| --- | --- |
| Pisana Road, 11/a |
| 50021 Barberino Val D'Elsa (Firenze) |
| Italija |

(20)

DFSK MOTOR CO. LTD.

Zastopnik v Uniji:

Giotti Victoria S.r.l.

Pisana Road, 11/a

50021 Barberino Val D'Elsa (Firenze)

Italija

| (21) | Donkervoort Automobielen BV |
| --- | --- |
| Pascallaan 96 |
| 8218 NJ Lelystad |
| Nizozemska |

(21)

Donkervoort Automobielen BV

Pascallaan 96

8218 NJ Lelystad

Nizozemska

| (22) | Dr. Motor Company Srl |
| --- | --- |
| S.S. 85, Venafrana km 37.500 |
| 86070 Macchia d'Isernia |
| Italija |

(22)

Dr. Motor Company Srl

S.S. 85, Venafrana km 37.500

86070 Macchia d'Isernia

Italija

| (23) | Ferrari S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Emilia Est 1163 |
| 41122 Modena |
| Italija |

(23)

Ferrari S.p.A.

Via Emilia Est 1163

41122 Modena

Italija

| (24) | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italija |

(24)

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italija

| (25) | Ford Motor Company of Brazil Ltda.
  Zastopnik v Uniji:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

(25)

Ford Motor Company of Brazil Ltda.

Zastopnik v Uniji:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| (26) | Ford India Private Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

(26)

Ford India Private Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| (27) | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

(27)

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| (28) | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

(28)

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| (29) | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

(29)

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| (30) | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgija |

(30)

Fuji Heavy Industries Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgija

| (31) | General Motors Company
  Zastopnik v Uniji:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

(31)

General Motors Company

Zastopnik v Uniji:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| (32) | GM Korea Company
  Zastopnik v Uniji:





  Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

(32)

GM Korea Company

Zastopnik v Uniji:

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| (33) | Great Wall Motor Company Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Nemčija |

(33)

Great Wall Motor Company Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Nemčija

| (34) | Honda Automobile (China) Co., Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgija |

(34)

Honda Automobile (China) Co., Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgija

| (35) | Honda Motor Co., Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgija |

(35)

Honda Motor Co., Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgija

| (36) | Honda Turkiye A.S.
  Zastopnik v Uniji:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgija |

(36)

Honda Turkiye A.S.

Zastopnik v Uniji:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgija

| (37) | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| B-9300 Aalst |
| Belgija |

(37)

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

B-9300 Aalst

Belgija

| (38) | Hyundai Motor Company
  Zastopnik v Uniji:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

(38)

Hyundai Motor Company

Zastopnik v Uniji:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| (39) | Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

(39)

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| (40) | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

(40)

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| (41) | Hyundai Motor India Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

(41)

Hyundai Motor India Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| (42) | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Zastopnik v Uniji:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

(42)

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Zastopnik v Uniji:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| (43) | Isuzu Motors Limited
  Zastopnik v Uniji:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| B-2630 Aartselaar |
| Belgija |

(43)

Isuzu Motors Limited

Zastopnik v Uniji:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

B-2630 Aartselaar

Belgija

| (44) | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Italija |

(44)

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Italija

| (45) | Jaguar Land Rover Ltd. |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Združeno kraljestvo |

(45)

Jaguar Land Rover Ltd.

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Združeno kraljestvo

| (46) | Jiangling Motor Holding Co Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  LWMC Europe BV |
| --- | --- |
| Berenbroek 3 |
| 5707 DB Helmond |
| Nizozemska |

(46)

Jiangling Motor Holding Co Ltd.

Zastopnik v Uniji:

LWMC Europe BV

Berenbroek 3

5707 DB Helmond

Nizozemska

| (47) | KIA Motors Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

(47)

KIA Motors Corporation

Zastopnik v Uniji:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Nemčija

| (48) | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Kia Motors Europe GmbH |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

(48)

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Nemčija

| (49) | Koenigsegg Automotive AB |
| --- | --- |
| Valhall Park |
| 262 74 Angelholm |
| Švedska |

(49)

Koenigsegg Automotive AB

Valhall Park

262 74 Angelholm

Švedska

| (50) | KTM-Sportmotorcycle AG |
| --- | --- |
| Stallhofnerstrasse 3 |
| 5230 Mattighofen |
| Avstrija |

(50)

KTM-Sportmotorcycle AG

Stallhofnerstrasse 3

5230 Mattighofen

Avstrija

| (51) | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Nemčija |

(51)

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Nemčija

| (52) | LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignières |
| Francija |

(52)

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignières

Francija

| (53) | Automobili Lamborghini S.p.A. |
| --- | --- |
| via Modena 12 |
| 40019 Sant'Agata Bolognese (BO) |
| Italija |

(53)

Automobili Lamborghini S.p.A.

via Modena 12

40019 Sant'Agata Bolognese (BO)

Italija

| (54) | Litex Motors AD |
| --- | --- |
| 3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor, |
| 1706 Sofia |
| Bolgarija |

(54)

Litex Motors AD

3 Lachezar Stanchev Str., 2nd floor,

1706 Sofia

Bolgarija

| (55) | Lotus Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Hethel |
| Norwich |
| Norfolk |
| NR14 8EZ |
| Združeno kraljestvo |

(55)

Lotus Cars Ltd.

Hethel

Norwich

Norfolk

NR14 8EZ

Združeno kraljestvo

| (56) | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

(56)

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| (57) | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Italija |

(57)

Mahindra & Mahindra Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Italija

| (58) | Maruti Suzuki India Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

(58)

Maruti Suzuki India Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| (59) | Maserati S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Ciro Menotti 322 |
| 41122 Modena |
| Italija |

(59)

Maserati S.p.A.

Viale Ciro Menotti 322

41122 Modena

Italija

| (60) | Mazda Motor Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Nemčija |

(60)

Mazda Motor Corporation

Zastopnik v Uniji:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Nemčija

| (61) | McLaren Automotive Ltd. |
| --- | --- |
| Chertsey Road |
| Woking |
| Surrey |
| GU21 4YH |
| Združeno kraljestvo |

(61)

McLaren Automotive Ltd.

Chertsey Road

Woking

Surrey

GU21 4YH

Združeno kraljestvo

| (62) | Mercedes-AMG GmbH |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 HPC F 403 |
| 70327 Stuttgart |
| Nemčija |

(62)

Mercedes-AMG GmbH

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229 HPC F 403

70327 Stuttgart

Nemčija

| (63) | MG Motor UK Ltd. |
| --- | --- |
| International HQ |
| Q Gate |
| Low Hill Lane |
| Birmingham |
| B31 2BQ |
| Združeno kraljestvo |

(63)

MG Motor UK Ltd.

International HQ

Q Gate

Low Hill Lane

Birmingham

B31 2BQ

Združeno kraljestvo

| (64) | Micro-Vett S.r.l |
| --- | --- |
| Via Lago Maggiore, 48 |
| 36077 Altavilla Vicentina (VI) |
| Italija |

(64)

Micro-Vett S.r.l

Via Lago Maggiore, 48

36077 Altavilla Vicentina (VI)

Italija

| (65) | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Zastopnik v Uniji:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nizozemska |

(65)

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Zastopnik v Uniji:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nizozemska

| (66) | Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nizozemska |

(66)

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nizozemska

| (67) | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Zastopnik v Uniji:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nizozemska |

(67)

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Zastopnik v Uniji:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nizozemska

| (68) | Morgan Technologies Ltd. |
| --- | --- |
| Pickersleigh Road |
| Malvern Link |
| Worcestershire |
| WR14 2LL |
| Združeno kraljestvo |

(68)

Morgan Technologies Ltd.

Pickersleigh Road

Malvern Link

Worcestershire

WR14 2LL

Združeno kraljestvo

| (69) | National Electric Vehicle Sweden A.B. |
| --- | --- |
| Saabvägen 5 |
| SE-461 38 Trollhättan |
| Švedska |

(69)

National Electric Vehicle Sweden A.B.

Saabvägen 5

SE-461 38 Trollhättan

Švedska

| (70) | Nissan International SA
  Zastopnik v Uniji:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruselj |
| Belgija |

(70)

Nissan International SA

Zastopnik v Uniji:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruselj

Belgija

| (71) | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

(71)

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| (72) | Pagani Automobili S.p.A. |
| --- | --- |
| Via dell' Artigianato 5 |
| 41018 San Cesario sul Panaro (Modena), |
| Italija |

(72)

Pagani Automobili S.p.A.

Via dell' Artigianato 5

41018 San Cesario sul Panaro (Modena),

Italija

| (73) | PERODUA Manufacturing SDN BHD
  Zastopnik v Uniji:





  Perodua UK Limited |
| --- | --- |
| Suite 7 Queensgate House |
| 18 Cookham Road |
| Maidenhead, |
| Berkshire |
| SL6 8BD |
| Združeno kraljestvo |

(73)

PERODUA Manufacturing SDN BHD

Zastopnik v Uniji:

Perodua UK Limited

Suite 7 Queensgate House

18 Cookham Road

Maidenhead,

Berkshire

SL6 8BD

Združeno kraljestvo

| (74) | PGO Automobiles |
| --- | --- |
| ZA de la pyramide |
| 30380 Saint-Christol-les-Alès |
| Francija |

(74)

PGO Automobiles

ZA de la pyramide

30380 Saint-Christol-les-Alès

Francija

| (75) | Radical Motorsport Ltd. |
| --- | --- |
| 24 Ivatt Way Business Park |
| Westwood |
| Peterborough |
| PE3 7PG |
| Združeno kraljestvo |

(75)

Radical Motorsport Ltd.

24 Ivatt Way Business Park

Westwood

Peterborough

PE3 7PG

Združeno kraljestvo

| (76) | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

(76)

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| (77) | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint-Priest |
| Francija |

(77)

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint-Priest

Francija

| (78) | Rolls-Royce Motor Cars Ltd. |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Nemčija |

(78)

Rolls-Royce Motor Cars Ltd.

Petuelring 130

80788 München

Nemčija

| (79) | Secma S.A.S. |
| --- | --- |
| Rue Denfert-Rochereau |
| 59580 Aniche |
| Francija |

(79)

Secma S.A.S.

Rue Denfert-Rochereau

59580 Aniche

Francija

| (80) | SsangYong Motor Company
  Zastopnik v Uniji:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

(80)

SsangYong Motor Company

Zastopnik v Uniji:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Nemčija

| (81) | Suzuki Motor Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

(81)

Suzuki Motor Corporation

Zastopnik v Uniji:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| (82) | Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

(82)

Suzuki Motor Thailand Co. Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| (83) | Tata Motors Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Tata Motors European Technical Centre Plc. |
| --- | --- |
| International Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Združeno kraljestvo |

(83)

Tata Motors Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Tata Motors European Technical Centre Plc.

International Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Združeno kraljestvo

| (84) | Tazzari GL S.p.A. |
| --- | --- |
| VIA Selice Provinciale 42/E |
| 40026 Imola |
| Bologna |
| Italija |

(84)

Tazzari GL S.p.A.

VIA Selice Provinciale 42/E

40026 Imola

Bologna

Italija

| (85) | Tesla Motors Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Tesla Motors NL |
| --- | --- |
| 7–9 Atlasstraat |
| 5047 RG Tilburg |
| Nizozemska |

(85)

Tesla Motors Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Tesla Motors NL

7–9 Atlasstraat

5047 RG Tilburg

Nizozemska

| (86) | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bruselj |
| Belgija |

(86)

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Bruselj

Belgija

| (87) | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building |
| Assar Gabrielssons väg |
| 405 31 Göteborg |
| Švedska |

(87)

Volvo Car Corporation

VAK building

Assar Gabrielssons väg

405 31 Göteborg

Švedska

| (88) | Westfield Sports Cars |
| --- | --- |
| Unit 1 Gibbons Industrial Park |
| Dudley Road |
| Kingswinford |
| DY6 8XF |
| Združeno kraljestvo |

(88)

Westfield Sports Cars

Unit 1 Gibbons Industrial Park

Dudley Road

Kingswinford

DY6 8XF

Združeno kraljestvo

| (89) | Wiesmann GmbH |
| --- | --- |
| An der Lehmkuhle 87 |
| 48249 Dülmen |
| Nemčija |

(89)

Wiesmann GmbH

An der Lehmkuhle 87

48249 Dülmen

Nemčija

| (90) | Združenje proizvajalcev: BMW Group |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Nemčija |

(90)

Združenje proizvajalcev: BMW Group

Petuelring 130

80788 München

Nemčija

| (91) | Združenje proizvajalcev: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Nemčija |

(91)

Združenje proizvajalcev: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Nemčija

| (92) | Združenje proizvajalcev: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italija |

(92)

Združenje proizvajalcev: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italija

| (93) | Združenje proizvajalcev: Ford -Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry Ford Strasse 1 |
| 50725 Köln |
| Nemčija |

(93)

Združenje proizvajalcev: Ford -Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry Ford Strasse 1

50725 Köln

Nemčija

| (94) | Združenje proizvajalcev: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

(94)

Združenje proizvajalcev: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| (95) | Združenje proizvajalcev: Honda Motor Europe Ltd. |
| --- | --- |
| 470 London Road Slough |
| Berkshire |
| SL3 8QY |
| Združeno kraljestvo |

(95)

Združenje proizvajalcev: Honda Motor Europe Ltd.

470 London Road Slough

Berkshire

SL3 8QY

Združeno kraljestvo

| (96) | Združenje proizvajalcev: Hyundai |
| --- | --- |
| Hyundai Motor Europe GmbH |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

(96)

Združenje proizvajalcev: Hyundai

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| (97) | Združenje proizvajalcev: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

(97)

Združenje proizvajalcev: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Nemčija

| (98) | Združenje proizvajalcev: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SH Born |
| Nizozemska |

(98)

Združenje proizvajalcev: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SH Born

Nizozemska

| (99) | Pool Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Francija |

(99)

Pool Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Francija

| (100) | Suzuki Pool |
| --- | --- |
| Suzuki Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

(100)

Suzuki Pool

Suzuki Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| (101) | Združenje proizvajalcev: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Združeno kraljestvo |

(101)

Združenje proizvajalcev: Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Združeno kraljestvo

| (102) | Združenje proizvajalcev: Toyota-Daihatsu Group |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bruselj |
| Belgija |

(102)

Združenje proizvajalcev: Toyota-Daihatsu Group

Avenue du Bourget 60

1140 Bruselj

Belgija

V Bruslju, 16. decembra 2016

Za Komisijo

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

Preglednica 1

Vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev, potrjene ali spremenjene v skladu z drugim pododstavkom člena 8(5) Uredbe (ES) št. 443/2009

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime proizvajalca | Združenja in odstopanja | Število registracij | Povprečje specifičnih emisij CO2 (100 %) | Cilj specifičnih emisij | Odstopanje od cilja | Prilagojeno odstopanje od cilja | Povprečna masa | Povprečne emisije CO2 (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | Z3 | 18 961 | 116,269 | 128,395 | – 12,126 | – 12,127 | 1 336,89 | 116,269 |
| ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG | ODM | 690 | 172,174 | | | | 1 873,54 | 172,174 |
| ASTON MARTIN LAGONDA LTD | D | 1 449 | 312,204 | 310,000 | 2,204 | 2,178 | 1 833,65 | 312,241 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 618 570 | 105,713 | 124,141 | – 18,428 | – 18,428 | 1 243,79 | 105,768 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 857 421 | 103,659 | 124,904 | – 21,245 | – 21,245 | 1 260,49 | 103,712 |
| AVTOVAZ JSC | P10 | 905 | 202,287 | 124,300 | 77,987 | 77,987 | 1 247,28 | 202,287 |
| BENTLEY MOTORS LTD | D | 2 251 | 290,891 | 298,000 | – 7,109 | – 7,156 | 2 491,43 | 290,891 |
| BLUECAR SAS | | 934 | 0,000 | 127,529 | – 127,529 | – 127,529 | 1 317,92 | 0,000 |
| BLUECAR ITALY SRL | | 258 | 0,000 | 124,882 | – 124,882 | – 124,882 | 1 260,00 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | P1 | 886 972 | 124,883 | 138,988 | – 14,105 | – 14,196 | 1 568,67 | 125,554 |
| BMW M GMBH | P1 | 11 335 | 197,640 | 148,016 | 49,624 | 48,975 | 1 766,23 | 197,642 |
| BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED | | 9 | 0,000 | 179,493 | – 179,493 | – 179,493 | 2 455,00 | 0,000 |
| CATERHAM CARS LIMITED | ODM | 103 | 149,282 | | | | 626,17 | 149,282 |
| CHEVROLET ITALIA SPA | P5 | 3 | 131,667 | 130,731 | 0,936 | 0,936 | 1 388,00 | 131,667 |
| FCA US LLC | P3 | 99 453 | 158,760 | 148,516 | 10,244 | 10,131 | 1 777,17 | 158,768 |
| CNG–TECHNIK GMBH | P4 | 18 375 | 115,794 | 122,176 | – 6,382 | – 6,413 | 1 200,80 | 115,892 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P10 | 378 487 | 122,694 | 122,337 | 0,357 | 0,357 | 1 204,33 | 122,694 |
| DAIMLER AG | P2 | 800 292 | 124,079 | 138,620 | – 14,541 | – 14,795 | 1 560,62 | 124,623 |
| DFSK MOTOR CO LTD | ODM | 3 | 184,000 | | | | 1 251,33 | 184,000 |
| DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV | ODM | 5 | 178,000 | | | | 865,00 | 178,000 |
| DR MOTOR COMPANY SRL | ODM | 435 | 145,848 | | | | 1 187,63 | 145,848 |
| FERRARI SPA | D | 2 250 | 299,448 | 295,000 | 4,448 | 4,448 | 1 696,77 | 299,448 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 703 652 | 116,300 | 120,249 | – 3,949 | – 3,953 | 1 158,63 | 116,300 |
| FORD MOTOR COMPANY | P4 | 3 521 | 252,307 | 146,403 | 105,904 | 105,790 | 1 730,93 | 252,307 |
| FORD–WERKE GMBH | P4 | 993 376 | 117,701 | 128,204 | – 10,503 | – 10,508 | 1 332,69 | 117,701 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | OSO | 29 538 | 159,924 | 164,616 | – 4,692 | – 4,692 | 1 622,52 | 159,924 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P5 | 1 383 | 281,883 | 154,339 | 127,544 | 127,544 | 1 904,58 | 282,343 |
| GM KOREA COMPANY | P5 | 1 391 | 126,398 | 125,077 | 1,321 | 1,321 | 1 264,27 | 126,398 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | ODM | 62 | 184,113 | | | | 1 745,19 | 184,113 |
| HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD | P6 | 380 | 124,718 | 119,495 | 5,223 | 5,223 | 1 142,13 | 124,718 |
| HONDA MOTOR CO LTD | P6 | 19 845 | 119,878 | 125,749 | – 5,871 | – 5,871 | 1 278,98 | 119,878 |
| HONDA TURKIYE AS | P6 | 691 | 155,174 | 126,494 | 28,680 | 28,680 | 1 295,28 | 155,174 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | P6 | 104 589 | 133,387 | 133,699 | – 0,312 | – 0,312 | 1 452,94 | 133,387 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | P7 | 64 425 | 134,125 | 136,218 | – 2,093 | – 2,093 | 1 508,07 | 134,232 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS | P7 | 155 198 | 113,524 | 116,604 | – 3,080 | – 3,080 | 1 078,87 | 113,524 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | P7 | 236 926 | 134,525 | 133,738 | 0,787 | 0,787 | 1 453,80 | 134,525 |
| HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH | P7 | 5 | 97,800 | 118,529 | – 20,729 | – 20,729 | 1 121,00 | 97,800 |
| HYUNDAI MOTOR INDIA LTD | P7 | 1 156 | 114,454 | 117,769 | – 3,315 | – 3,315 | 1 104,37 | 114,454 |
| ISUZU MOTORS LTD | ODM | 13 | 209,462 | | | | 2 054,08 | 209,462 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | P12/ND | 172 731 | 164,029 | 178,025 | – 13,996 | – 13,996 | 1 996,54 | 164,029 |
| JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD | ODM | 1 | 137,000 | | | | 1 355,00 | 137,000 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P8 | 228 169 | 120,295 | 127,138 | – 6,843 | – 6,843 | 1 309,37 | 121,589 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P8 | 151 870 | 137,690 | 133,038 | 4,652 | 4,652 | 1 438,48 | 137,690 |
| KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB | ODM | 2 | 370,500 | | | | 1 397,50 | 370,500 |
| KTM–SPORTMOTORCYCLE AG | ODM | 33 | 191,788 | | | | 904,55 | 191,788 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | ODM | 900 | 216,190 | | | | 1 285,00 | 216,190 |
| LADA FRANCE SAS | P10 | 1 | 179,000 | 129,452 | 49,548 | 49,548 | 1 360,00 | 179,000 |
| AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA | D | 693 | 317,201 | 325,000 | – 7,799 | – 7,920 | 1 663,87 | 317,201 |
| LITEX MOTORS AD | ODM | 25 | 180,120 | | | | 1 724,60 | 180,120 |
| LOTUS CARS LIMITED | ODM | 694 | 203,032 | | | | 1 187,26 | 203,032 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | P11/ND | 125 532 | 120,485 | 123,114 | – 2,629 | – 2,630 | 1 160,99 | 120,485 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | ODM | 410 | 177,888 | | | | 1 896,87 | 177,888 |
| MARUTI SUZUKI INDIA LTD | P11/ND | 5 278 | 97,890 | 123,114 | – 25,224 | – 25,224 | 931,84 | 97,890 |
| MASERATI SPA | D | 5 336 | 195,311 | 255,000 | – 59,689 | – 59,689 | 1 973,32 | 195,311 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | OSO | 194 752 | 126,779 | 129,426 | – 2,647 | – 2,647 | 1 362,10 | 126,779 |
| MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED | D | 325 | 267,446 | 275,000 | – 7,554 | – 7,554 | 1 526,25 | 267,446 |
| MERCEDES–AMG GMBH | P2 | 3 832 | 208,663 | 144,858 | 63,805 | 63,712 | 1 697,11 | 208,685 |
| MG MOTOR UK LIMITED | D | 3 114 | 133,934 | 146,000 | – 12,066 | – 12,066 | 1 309,64 | 133,934 |
| MICRO–VETT SRL | | 1 | 0,000 | 128,263 | – 128,263 | – 128,263 | 1 334,00 | 0,000 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P9 | 95 403 | 104,631 | 142,028 | – 37,397 | – 37,402 | 1 635,19 | 113,834 |
| MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME | P9 | 1 | 125,000 | 113,457 | 11,543 | 11,543 | 1 010,00 | 125,000 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P9 | 27 831 | 96,744 | 109,703 | – 12,959 | – 12,974 | 927,87 | 96,804 |
| MORGAN TECHNOLOGIES LTD | ODM | 427 | 193,948 | | | | 1 086,30 | 193,948 |
| NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN | ODM | 129 | 200,000 | | | | 1 614,00 | 200,000 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 548 682 | 113,778 | 129,730 | – 15,952 | – 15,952 | 1 366,10 | 115,106 |
| ADAM OPEL AG | P5 | 915 120 | 126,775 | 130,695 | – 3,920 | – 3,920 | 1 387,20 | 126,785 |
| PAGANI AUTOMOBILI SPA | ODM | 1 | 349,000 | | | | 1 487,00 | 349,000 |
| PERODUA MANUFACTURING SDN BHD | ODM | 2 | 137,000 | | | | 1 010,00 | 137,000 |
| PGO AUTOMOBILES | ODM | 19 | 174,158 | | | | 1 007,16 | 174,158 |
| RADICAL MOTOSPORT LTD | ODM | 4 | 314,500 | | | | 1 073,50 | 314,500 |
| RENAULT SAS | P10 | 984 980 | 105,304 | 125,023 | – 19,719 | – 19,719 | 1 263,09 | 106,191 |
| RENAULT TRUCKS | ODM | 22 | 183,000 | | | | 2 209,68 | 183,000 |
| ROLLS–ROYCE MOTOR CARS LTD | P1 | 553 | 331,461 | 181,335 | 150,126 | 150,076 | 2 495,30 | 331,461 |
| SECMA SAS | ODM | 35 | 132,600 | | | | 658,00 | 132,600 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 13 225 | 165,625 | 180,000 | – 14,375 | – 14,375 | 1 704,98 | 165,625 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | P11/ND | 12 654 | 164,370 | 123,114 | 41,256 | 41,256 | 1 161,70 | 164,370 |
| SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD | P11/ND | 25 442 | 96,326 | 123,114 | – 26,788 | – 26,788 | 882,30 | 96,326 |
| TATA MOTORS LIMITED | P12/ND | 315 | 185,238 | 178,025 | 7,213 | 7,213 | 2 068,79 | 185,238 |
| TAZZARI GL SPA | | 2 | 0,000 | 99,838 | – 99,838 | – 99,838 | 712,00 | 0,000 |
| TESLA MOTORS LTD | | 9 284 | 0,000 | 167,440 | – 167,440 | – 167,440 | 2 191,26 | 0,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | – 19,122 | – 19,257 | 1 314,81 | 108,309 |
| WIESMANN GMBH | | 266 318 | 120,670 | 145,148 | – 24,478 | – 24,478 | 1 703,46 | 121,828 |
| WESTFIELD SPORTS CARS | ODM | 2 | 177,500 | | | | 715,00 | 177,500 |
| VOLVO CAR CORPORATION | ODM | 5 | 281,800 | | | | 1 423,00 | 281,800 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ime proizvajalca

Združenja in odstopanja

Število registracij

Povprečje specifičnih emisij CO2 (100 %)

Cilj specifičnih emisij

Odstopanje od cilja

Prilagojeno odstopanje od cilja

Povprečna masa

Povprečne emisije CO2 (100 %)

ALFA ROMEO SPA

Z3

18 961

116,269

128,395

– 12,126

– 12,127

1 336,89

116,269

ALPINA BURKARD BOVENSIEPEN GMBH E CO KG

ODM

690

172,174

1 873,54

172,174

ASTON MARTIN LAGONDA LTD

D

1 449

312,204

310,000

2,204

2,178

1 833,65

312,241

AUTOMOBILES CITROEN

618 570

105,713

124,141

– 18,428

– 18,428

1 243,79

105,768

AUTOMOBILES PEUGEOT

857 421

103,659

124,904

– 21,245

– 21,245

1 260,49

103,712

AVTOVAZ JSC

P10

905

202,287

124,300

77,987

77,987

1 247,28

202,287

BENTLEY MOTORS LTD

D

2 251

290,891

298,000

– 7,109

– 7,156

2 491,43

290,891

BLUECAR SAS

934

0,000

127,529

– 127,529

– 127,529

1 317,92

0,000

BLUECAR ITALY SRL

258

0,000

124,882

– 124,882

– 124,882

1 260,00

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

P1

886 972

124,883

138,988

– 14,105

– 14,196

1 568,67

125,554

BMW M GMBH

P1

11 335

197,640

148,016

49,624

48,975

1 766,23

197,642

BYD AUTO INDUSTRY COMPANY LIMITED

9

0,000

179,493

– 179,493

– 179,493

2 455,00

0,000

CATERHAM CARS LIMITED

ODM

103

149,282

626,17

149,282

CHEVROLET ITALIA SPA

P5

3

131,667

130,731

0,936

0,936

1 388,00

131,667

FCA US LLC

P3

99 453

158,760

148,516

10,244

10,131

1 777,17

158,768

CNG–TECHNIK GMBH

P4

18 375

115,794

122,176

– 6,382

– 6,413

1 200,80

115,892

AUTOMOBILE DACIA SA

P10

378 487

122,694

122,337

0,357

0,357

1 204,33

122,694

DAIMLER AG

P2

800 292

124,079

138,620

– 14,541

– 14,795

1 560,62

124,623

DFSK MOTOR CO LTD

ODM

3

184,000

1 251,33

184,000

DONKERVOORT AUTOMOBIELEN BV

ODM

5

178,000

865,00

178,000

DR MOTOR COMPANY SRL

ODM

435

145,848

1 187,63

145,848

FERRARI SPA

D

2 250

299,448

295,000

4,448

4,448

1 696,77

299,448

FCA ITALY SPA

P3

703 652

116,300

120,249

– 3,949

– 3,953

1 158,63

116,300

FORD MOTOR COMPANY

P4

3 521

252,307

146,403

105,904

105,790

1 730,93

252,307

FORD–WERKE GMBH

P4

993 376

117,701

128,204

– 10,503

– 10,508

1 332,69

117,701

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

OSO

29 538

159,924

164,616

– 4,692

– 4,692

1 622,52

159,924

GENERAL MOTORS COMPANY

P5

1 383

281,883

154,339

127,544

127,544

1 904,58

282,343

GM KOREA COMPANY

P5

1 391

126,398

125,077

1,321

1,321

1 264,27

126,398

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

ODM

62

184,113

1 745,19

184,113

HONDA AUTOMOBILE CHINA CO LTD

P6

380

124,718

119,495

5,223

5,223

1 142,13

124,718

HONDA MOTOR CO LTD

P6

19 845

119,878

125,749

– 5,871

– 5,871

1 278,98

119,878

HONDA TURKIYE AS

P6

691

155,174

126,494

28,680

28,680

1 295,28

155,174

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

P6

104 589

133,387

133,699

– 0,312

– 0,312

1 452,94

133,387

HYUNDAI MOTOR COMPANY

P7

64 425

134,125

136,218

– 2,093

– 2,093

1 508,07

134,232

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE TICARET AS

P7

155 198

113,524

116,604

– 3,080

– 3,080

1 078,87

113,524

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

P7

236 926

134,525

133,738

0,787

0,787

1 453,80

134,525

HYUNDAI MOTOR EUROPE GMBH

P7

5

97,800

118,529

– 20,729

– 20,729

1 121,00

97,800

HYUNDAI MOTOR INDIA LTD

P7

1 156

114,454

117,769

– 3,315

– 3,315

1 104,37

114,454

ISUZU MOTORS LTD

ODM

13

209,462

2 054,08

209,462

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

P12/ND

172 731

164,029

178,025

– 13,996

– 13,996

1 996,54

164,029

JIANGLING MOTOR HOLDING CO LTD

ODM

1

137,000

1 355,00

137,000

KIA MOTORS CORPORATION

P8

228 169

120,295

127,138

– 6,843

– 6,843

1 309,37

121,589

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P8

151 870

137,690

133,038

4,652

4,652

1 438,48

137,690

KOENIGSEGG AUTOMOTIVE AB

ODM

2

370,500

1 397,50

370,500

KTM–SPORTMOTORCYCLE AG

ODM

33

191,788

904,55

191,788

LADA AUTOMOBILE GMBH

ODM

900

216,190

1 285,00

216,190

LADA FRANCE SAS

P10

1

179,000

129,452

49,548

49,548

1 360,00

179,000

AUTOMOBILI LAMBORGHINI SPA

D

693

317,201

325,000

– 7,799

– 7,920

1 663,87

317,201

LITEX MOTORS AD

ODM

25

180,120

1 724,60

180,120

LOTUS CARS LIMITED

ODM

694

203,032

1 187,26

203,032

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

P11/ND

125 532

120,485

123,114

– 2,629

– 2,630

1 160,99

120,485

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

ODM

410

177,888

1 896,87

177,888

MARUTI SUZUKI INDIA LTD

P11/ND

5 278

97,890

123,114

– 25,224

– 25,224

931,84

97,890

MASERATI SPA

D

5 336

195,311

255,000

– 59,689

– 59,689

1 973,32

195,311

MAZDA MOTOR CORPORATION

OSO

194 752

126,779

129,426

– 2,647

– 2,647

1 362,10

126,779

MCLAREN AUTOMOTIVE LIMITED

D

325

267,446

275,000

– 7,554

– 7,554

1 526,25

267,446

MERCEDES–AMG GMBH

P2

3 832

208,663

144,858

63,805

63,712

1 697,11

208,685

MG MOTOR UK LIMITED

D

3 114

133,934

146,000

– 12,066

– 12,066

1 309,64

133,934

MICRO–VETT SRL

1

0,000

128,263

– 128,263

– 128,263

1 334,00

0,000

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P9

95 403

104,631

142,028

– 37,397

– 37,402

1 635,19

113,834

MITSUBISHI MOTORS EUROPE BV MME

P9

1

125,000

113,457

11,543

11,543

1 010,00

125,000

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P9

27 831

96,744

109,703

– 12,959

– 12,974

927,87

96,804

MORGAN TECHNOLOGIES LTD

ODM

427

193,948

1 086,30

193,948

NATIONAL ELECTRIC VEHICLE SWEDEN

ODM

129

200,000

1 614,00

200,000

NISSAN INTERNATIONAL SA

548 682

113,778

129,730

– 15,952

– 15,952

1 366,10

115,106

ADAM OPEL AG

P5

915 120

126,775

130,695

– 3,920

– 3,920

1 387,20

126,785

PAGANI AUTOMOBILI SPA

ODM

1

349,000

1 487,00

349,000

PERODUA MANUFACTURING SDN BHD

ODM

2

137,000

1 010,00

137,000

PGO AUTOMOBILES

ODM

19

174,158

1 007,16

174,158

RADICAL MOTOSPORT LTD

ODM

4

314,500

1 073,50

314,500

RENAULT SAS

P10

984 980

105,304

125,023

– 19,719

– 19,719

1 263,09

106,191

RENAULT TRUCKS

ODM

22

183,000

2 209,68

183,000

ROLLS–ROYCE MOTOR CARS LTD

P1

553

331,461

181,335

150,126

150,076

2 495,30

331,461

SECMA SAS

ODM

35

132,600

658,00

132,600

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

13 225

165,625

180,000

– 14,375

– 14,375

1 704,98

165,625

SUZUKI MOTOR CORPORATION

P11/ND

12 654

164,370

123,114

41,256

41,256

1 161,70

164,370

SUZUKI MOTOR THAILAND CO LTD

P11/ND

25 442

96,326

123,114

– 26,788

– 26,788

882,30

96,326

TATA MOTORS LIMITED

P12/ND

315

185,238

178,025

7,213

7,213

2 068,79

185,238

TAZZARI GL SPA

2

0,000

99,838

– 99,838

– 99,838

712,00

0,000

TESLA MOTORS LTD

9 284

0,000

167,440

– 167,440

– 167,440

2 191,26

0,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

P13

585 317

108,264

127,386

– 19,122

– 19,257

1 314,81

108,309

WIESMANN GMBH

266 318

120,670

145,148

– 24,478

– 24,478

1 703,46

121,828

WESTFIELD SPORTS CARS

ODM

2

177,500

715,00

177,500

VOLVO CAR CORPORATION

ODM

5

281,800

1 423,00

281,800

Preglednica 2

Vrednosti v zvezi z učinkovitostjo združenj, potrjene ali spremenjene v skladu z drugim pododstavkom člena 8(5) Uredbe (ES) št. 443/2009

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime združenja | Združenje | Število registracij | Povprečje specifičnih emisij CO2 (100 %) | Cilj specifičnih emisij | Odstopanje od cilja | Prilagojeno odstopanje od cilja | Povprečna masa | Povprečne emisije CO2 (100 %) |
| BMW GROUP | P1 | 898 860 | 125,921 | 139,128 | –13,207 | –13,368 | 1 571,73 | 126,589 |
| DAIMLER AG | P2 | 804 124 | 124,48 | 138,650 | –14,170 | –14,424 | 1 561,27 | 125,023 |
| FCA ITALY SPA | P3 | 822 066 | 121,436 | 123,857 | –2,421 | –2,439 | 1 237,57 | 121,437 |
| FORD–WERKE GMBH | P4 | 1 015 279 | 118,133 | 128,158 | –10,025 | –10,034 | 1 331,69 | 118,135 |
| GENERAL MOTORS | P5 | 917 897 | 127,008 | 130,722 | –3,714 | –3,714 | 1 387,8 | 127,018 |
| HONDA MOTOR EUROPE LTD | P6 | 125 505 | 131,344 | 132,359 | –1,015 | –1,015 | 1 423,63 | 131,344 |
| HYUNDAI | P7 | 457 710 | 127,297 | 128,237 | –0,940 | –0,940 | 1 333,42 | 127,312 |
| KIA | P8 | 380 039 | 127,201 | 129,496 | –2,295 | –2,295 | 1 360,97 | 128,023 |
| MITSUBISHI MOTORS | P9 | 123 235 | 103,033 | 134,727 | –31,694 | –31,701 | 1 475,44 | 109,988 |
| RENAULT | P10 | 1 364 373 | 110,163 | 124,277 | –14,114 | –14,114 | 1 246,78 | 110,833 |
| SUZUKI POOL | P11/ND | 168 906 | 119,428 | 129,426 | –9,998 | –9,999 | 1 111,9 | 119,428 |
| Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover | P12/ND | 173 046 | 164,067 | 178,025 | –13,958 | –13,958 | 1 996,67 | 164,067 |
| TOYOTA–DAHAITSU GROUP | P13 | 585 317 | 108,264 | 127,386 | –19,122 | –19,257 | 1 314,81 | 108,309 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ime združenja

Združenje

Število registracij

Povprečje specifičnih emisij CO2 (100 %)

Cilj specifičnih emisij

Odstopanje od cilja

Prilagojeno odstopanje od cilja

Povprečna masa

Povprečne emisije CO2 (100 %)

BMW GROUP

P1

898 860

125,921

139,128

–13,207

–13,368

1 571,73

126,589

DAIMLER AG

P2

804 124

124,48

138,650

–14,170

–14,424

1 561,27

125,023

FCA ITALY SPA

P3

822 066

121,436

123,857

–2,421

–2,439

1 237,57

121,437

FORD–WERKE GMBH

P4

1 015 279

118,133

128,158

–10,025

–10,034

1 331,69

118,135

GENERAL MOTORS

P5

917 897

127,008

130,722

–3,714

–3,714

1 387,8

127,018

HONDA MOTOR EUROPE LTD

P6

125 505

131,344

132,359

–1,015

–1,015

1 423,63

131,344

HYUNDAI

P7

457 710

127,297

128,237

–0,940

–0,940

1 333,42

127,312

KIA

P8

380 039

127,201

129,496

–2,295

–2,295

1 360,97

128,023

MITSUBISHI MOTORS

P9

123 235

103,033

134,727

–31,694

–31,701

1 475,44

109,988

RENAULT

P10

1 364 373

110,163

124,277

–14,114

–14,114

1 246,78

110,833

SUZUKI POOL

P11/ND

168 906

119,428

129,426

–9,998

–9,999

1 111,9

119,428

Tata Motors Ltd., Jaguar Cars Ltd., Land Rover

P12/ND

173 046

164,067

178,025

–13,958

–13,958

1 996,67

164,067

TOYOTA–DAHAITSU GROUP

P13

585 317

108,264

127,386

–19,122

–19,257

1 314,81

108,309

Pojasnila k preglednicama 1 in 2:

Stolpec A:

V preglednici 1: „ime proizvajalca“ pomeni ime proizvajalca, kot ga je zadevni proizvajalec sporočil Komisiji, ali, če ime ni bilo sporočeno, ime, registrirano pri organu za registracije države članice.

V preglednici 2: „ime združenja“ pomeni ime združenja, ki ga je navedel vodja združenja.

Stolpec B:

„O“ pomeni, da je bilo odobreno odstopanje v zvezi z malim proizvajalcem v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 443/2009 z učinkom za koledarsko leto 2015;

„OSO“ pomeni, da je bilo odobreno odstopanje v zvezi z nišnim proizvajalcem v skladu s členom 11(4) Uredbe (ES) št. 443/2009 z učinkom za koledarsko leto 2015;

„ODM“ pomeni, da se uporabi odstopanje de minimis v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 443/2009, tj. proizvajalcu, ki je bil skupaj z vsemi svojimi povezanimi podjetji odgovoren za manj kot 1 000 novih vozil, registriranih v letu 2015, ni treba izpolniti cilja specifičnih emisij;

„Z“ pomeni, da je proizvajalec član združenja (iz preglednice 2), ki je bilo oblikovano v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 443/2009 in katerega sporazum o združitvi velja za koledarsko leto 2015.

Stolpec C:

„Število registracij“ pomeni skupno število novih avtomobilov, registriranih v državah članicah v koledarskem letu, pri čemer se ne upoštevajo registracije, ki se nanašajo na podatke, pri katerih manjkajo vrednosti za maso in/ali CO2, in podatke, ki jih proizvajalec ne prepozna. Števila registracij, ki so ga sporočile države članice, sicer ni dovoljeno spreminjati.

Stolpec D:

„Povprečne emisije CO2 (100 %)“ pomenijo povprečne specifične emisije CO2, izračunane na osnovi 100 % vozil, pripisanih proizvajalcu. Povprečne specifične emisije CO2 po potrebi upoštevajo popravke, ki so jih Komisiji sporočili zadevni proizvajalci. Pri izračunu so uporabljeni podatki, ki vsebujejo veljavne vrednosti za maso in emisije CO2. Povprečne specifične emisije CO2 vsebujejo zmanjšanja emisij, ki izhajajo iz določbe o olajšavah iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009, uporabe E85 iz člena 6 ali ekoloških inovacij iz člena 12 navedene uredbe.

Stolpec E:

„Cilj specifičnih emisij“ pomeni cilj emisij, izračunan na osnovi povprečne mase vseh vozil, pripisanih proizvajalcu z uporabo formule iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 443/2009.

Stolpec F:

„Odstopanje od cilja“ pomeni razliko med povprečnimi specifičnimi emisijami v stolpcu D in ciljem specifičnih emisij v stolpcu E. Če je vrednost v stolpcu F pozitivna, to pomeni, da so povprečne specifične emisije višje od cilja specifičnih emisij.

Stolpec G:

„Prilagojeno odstopanje od cilja“ pomeni, da so bile vrednosti v tem stolpcu, ki se razlikujejo od vrednosti v stolpcu F, prilagojene glede na dovoljeno stopnjo napake. Dovoljena stopnja napake se uporabi samo, če je proizvajalec obvestil Komisijo o podatkih z oznako B, kot določa člen 9(3) Uredbe Komisije (EU) št. 1014/2010 (1). Dovoljena stopnja napake se izračuna z naslednjo formulo:

Napaka = absolutna vrednost [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)]

| AC1 | = | povprečne specifične emisije CO2, vključno z neznanimi vozili (kot so navedene v stolpcu D); |
| --- | --- | --- |
| TG1 | = | cilj specifičnih emisij, vključno z neznanimi vozili (kot je naveden v stolpcu E); |
| AC2 | = | povprečne specifične emisije CO2 brez neznanih vozil; |
| TG2 | = | cilj specifičnih emisij brez neznanih vozil. |

AC1

=

povprečne specifične emisije CO2, vključno z neznanimi vozili (kot so navedene v stolpcu D);

TG1

=

cilj specifičnih emisij, vključno z neznanimi vozili (kot je naveden v stolpcu E);

AC2

=

povprečne specifične emisije CO2 brez neznanih vozil;

TG2

=

cilj specifičnih emisij brez neznanih vozil.

Stolpec I:

„Povprečne emisije CO2 (100 %)“ pomenijo povprečne specifične emisije CO2, izračunane na osnovi 100 % vozil, pripisanih proizvajalcu. Povprečne specifične emisije CO2 po potrebi upoštevajo popravke, ki so jih Komisiji sporočili zadevni proizvajalci. Pri izračunu so uporabljeni podatki, ki vsebujejo veljavne vrednosti za maso in emisije CO2, a brez zmanjšanja emisij, ki izhajajo iz določbe o olajšavah iz člena 5 Uredbe (ES) št. 443/2009, uporabe E85 iz člena 6 ali ekoloških inovacij iz člena 12 navedene uredbe.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 1014/2010 z dne 10. novembra 2010 o spremljanju in nadzorovanju ter posredovanju podatkov o registraciji novih osebnih avtomobilov v skladu z Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 293, 11.11.2010, str. 15).

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/96

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2320

z dne 16. decembra 2016

o potrditvi ali spremembi začasnih izračunov povprečnih specifičnih emisij CO2 in ciljev specifičnih emisij za proizvajalce novih lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2015 v skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8583)

(Besedilo v angleškem, estonskem, francoskem, italijanskem, nemškem, nizozemskem, portugalskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti člena 8(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 mora Komisija vsako leto izračunati povprečne specifične emisije CO2 in cilj specifičnih emisij za vsakega proizvajalca lahkih gospodarskih vozil v Uniji. Na podlagi navedenega izračuna mora Komisija ugotoviti, ali proizvajalci in združenja proizvajalcev izpolnjujejo svoje cilje specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (EU) št. 510/2011 mora Komisija vsako leto izračunati povprečne specifične emisije CO2 in cilj specifičnih emisij za vsakega proizvajalca lahkih gospodarskih vozil v Uniji. Na podlagi navedenega izračuna mora Komisija ugotoviti, ali proizvajalci in združenja proizvajalcev izpolnjujejo svoje cilje specifičnih emisij.

| (2) | Skladno s členom 4 Uredbe (EU) št. 510/2011 se povprečne specifične emisije proizvajalcev v letu 2015 izračunajo v skladu s tretjim odstavkom navedenega člena, pri čemer se upošteva 75 % novih lahkih gospodarskih vozil proizvajalca, registriranih v navedenem letu. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s členom 4 Uredbe (EU) št. 510/2011 se povprečne specifične emisije proizvajalcev v letu 2015 izračunajo v skladu s tretjim odstavkom navedenega člena, pri čemer se upošteva 75 % novih lahkih gospodarskih vozil proizvajalca, registriranih v navedenem letu.

| (3) | Podrobni podatki, ki se uporabijo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij temeljijo na registracijah novih lahkih gospodarskih vozil v državah članicah v predhodnem koledarskem letu. Pri postopku večstopenjske homologacije lahkih gospodarskih vozil je proizvajalec osnovnega vozila odgovoren za emisije CO2 dodelanega vozila. |
| --- | --- |

(3)

Podrobni podatki, ki se uporabijo pri izračunu povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij temeljijo na registracijah novih lahkih gospodarskih vozil v državah članicah v predhodnem koledarskem letu. Pri postopku večstopenjske homologacije lahkih gospodarskih vozil je proizvajalec osnovnega vozila odgovoren za emisije CO2 dodelanega vozila.

| (4) | Vse države članice so podatke za leto 2015 predložile Komisiji v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 510/2011. Če je Komisija pri preverjanju podatkov ugotovila, da nekateri podatki manjkajo ali so očitno nepravilni, je o tem obvestila zadevne države članice in v dogovoru z njimi podatke ustrezno prilagodila ali dopolnila. Če dogovora z državo članico ni bilo mogoče doseči, začasni podatki navedene države članice niso bili prilagojeni. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice so podatke za leto 2015 predložile Komisiji v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 510/2011. Če je Komisija pri preverjanju podatkov ugotovila, da nekateri podatki manjkajo ali so očitno nepravilni, je o tem obvestila zadevne države članice in v dogovoru z njimi podatke ustrezno prilagodila ali dopolnila. Če dogovora z državo članico ni bilo mogoče doseči, začasni podatki navedene države članice niso bili prilagojeni.

| (5) | Komisija je 17. maja 2016 objavila začasne podatke in 60 proizvajalcev uradno obvestila o začasnih izračunih njihovih povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2015 in njihovih ciljih specifičnih emisij. Proizvajalci so bili pozvani, da preverijo podatke in v treh mesecih po prejemu obvestila Komisijo obvestijo o kakršnih koli napakah. 21 proizvajalcev je predložilo obvestila o napakah. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 17. maja 2016 objavila začasne podatke in 60 proizvajalcev uradno obvestila o začasnih izračunih njihovih povprečnih specifičnih emisij CO2 v letu 2015 in njihovih ciljih specifičnih emisij. Proizvajalci so bili pozvani, da preverijo podatke in v treh mesecih po prejemu obvestila Komisijo obvestijo o kakršnih koli napakah. 21 proizvajalcev je predložilo obvestila o napakah.

| (6) | Za preostalih 39 proizvajalcev, ki Komisije niso obvestili o napakah v sklopih podatkov ali se kako drugače odzvali, bi bilo treba začasne podatke ter začasne izračune povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij potrditi. |
| --- | --- |

(6)

Za preostalih 39 proizvajalcev, ki Komisije niso obvestili o napakah v sklopih podatkov ali se kako drugače odzvali, bi bilo treba začasne podatke ter začasne izračune povprečnih specifičnih emisij in ciljev specifičnih emisij potrditi.

| (7) | Komisija je preverila napake, o katerih so jo obvestili proizvajalci, in zadevne razloge za njihove popravke ter sklope podatkov potrdila ali spremenila. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je preverila napake, o katerih so jo obvestili proizvajalci, in zadevne razloge za njihove popravke ter sklope podatkov potrdila ali spremenila.

| (8) | V primeru podatkov brez ustrezne identifikacijske številke vozila ter z manjkajočimi ali nepravilnimi identifikacijskimi parametri, kot so tip, varianta, koda različice ali homologacijska številka, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da proizvajalci navedenih podatkov ne morejo preveriti ali popraviti. Posledično je primerno, da se v navedenih podatkih za vrednosti emisij CO2 in mase uporabi dovoljena stopnja napake. |
| --- | --- |

(8)

V primeru podatkov brez ustrezne identifikacijske številke vozila ter z manjkajočimi ali nepravilnimi identifikacijskimi parametri, kot so tip, varianta, koda različice ali homologacijska številka, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da proizvajalci navedenih podatkov ne morejo preveriti ali popraviti. Posledično je primerno, da se v navedenih podatkih za vrednosti emisij CO2 in mase uporabi dovoljena stopnja napake.

| (9) | Dovoljeno stopnjo napake bi bilo treba izračunati kot razliko med odstopanji od cilja specifičnih emisij, izraženimi kot odbitek ciljev specifičnih emisij od povprečnih specifičnih emisij, izračunanih vključno z registracijami, ki jih proizvajalci ne morejo preveriti, in brez njih. Ne glede na to, ali je navedena razlika pozitivna ali negativna, bi morala dovoljena stopnja napake vedno izboljšati položaj proizvajalca glede na njegov cilj specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(9)

Dovoljeno stopnjo napake bi bilo treba izračunati kot razliko med odstopanji od cilja specifičnih emisij, izraženimi kot odbitek ciljev specifičnih emisij od povprečnih specifičnih emisij, izračunanih vključno z registracijami, ki jih proizvajalci ne morejo preveriti, in brez njih. Ne glede na to, ali je navedena razlika pozitivna ali negativna, bi morala dovoljena stopnja napake vedno izboljšati položaj proizvajalca glede na njegov cilj specifičnih emisij.

| (10) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) št. 510/2011 bi moralo veljati, da proizvajalec izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij iz člena 4 navedene uredbe, če so povprečne emisije iz tega sklepa nižje od cilja specifičnih emisij, kar se izraža kot negativno odstopanje od cilja. Če povprečne emisije presežejo cilj specifičnih emisij, je treba določiti premijo za presežne emisije, razen če za zadevnega proizvajalca velja odstopanje od navedenega cilja ali je član združenja, ki izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) št. 510/2011 bi moralo veljati, da proizvajalec izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij iz člena 4 navedene uredbe, če so povprečne emisije iz tega sklepa nižje od cilja specifičnih emisij, kar se izraža kot negativno odstopanje od cilja. Če povprečne emisije presežejo cilj specifičnih emisij, je treba določiti premijo za presežne emisije, razen če za zadevnega proizvajalca velja odstopanje od navedenega cilja ali je član združenja, ki izpolnjuje svoj cilj specifičnih emisij.

| (11) | Volkswagen Group je 3. novembra 2015 dal izjavo o ugotovljenih nepravilnostih pri določanju homologacijskih ravni emisij CO2 za nekatera njegova vozila. Čeprav je bilo navedeno vprašanje temeljito raziskano, Komisija vendarle meni, da so potrebna dodatna pojasnila od združenja Volkswagen kot celote in da zadevni nacionalni homologacijski organi potrdijo odsotnost vsakršnih takih nepravilnosti. Zato vrednosti za združenje Volkswagen in njegove člane (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S., in Volkswagen AG) ni mogoče potrditi ali spremeniti. |
| --- | --- |

(11)

Volkswagen Group je 3. novembra 2015 dal izjavo o ugotovljenih nepravilnostih pri določanju homologacijskih ravni emisij CO2 za nekatera njegova vozila. Čeprav je bilo navedeno vprašanje temeljito raziskano, Komisija vendarle meni, da so potrebna dodatna pojasnila od združenja Volkswagen kot celote in da zadevni nacionalni homologacijski organi potrdijo odsotnost vsakršnih takih nepravilnosti. Zato vrednosti za združenje Volkswagen in njegove člane (Audi AG, Dr. Ing. h.c.F. Porsche AG, Quattro GmbH, Seat S.A., Skoda Auto A.S., in Volkswagen AG) ni mogoče potrditi ali spremeniti.

| (12) | Komisija si pridržuje pravico, da revidira učinkovitost proizvajalca, kot je potrjena ali spremenjena v tem sklepu, če zadevni nacionalni organi potrdijo obstoj nepravilnosti v vrednostih emisij CO2, ki se uporabljajo za ugotavljanje, ali proizvajalec izpolnjuje cilj specifičnih emisij. |
| --- | --- |

(12)

Komisija si pridržuje pravico, da revidira učinkovitost proizvajalca, kot je potrjena ali spremenjena v tem sklepu, če zadevni nacionalni organi potrdijo obstoj nepravilnosti v vrednostih emisij CO2, ki se uporabljajo za ugotavljanje, ali proizvajalec izpolnjuje cilj specifičnih emisij.

| (13) | Začasni izračun povprečnih specifičnih emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil, registriranih v letu 2015, cilje specifičnih emisij in razliko med navedenima vrednostma bi bilo treba potrditi ali ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Začasni izračun povprečnih specifičnih emisij CO2 iz novih lahkih gospodarskih vozil, registriranih v letu 2015, cilje specifičnih emisij in razliko med navedenima vrednostma bi bilo treba potrditi ali ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev, potrjene ali spremenjene za vsakega proizvajalca lahkih gospodarskih vozil in za vsako združenje proizvajalcev lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2015 v skladu s členom 8(6) Uredbe (EU) št. 510/2011, so določene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na naslednje posamezne proizvajalce in združenja, oblikovana v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 510/2011:

| 1. | Alfa Romeo S.P.A. |
| --- | --- |
| C.so Giovanni Agnelli 200 |
| 10135 Torino |
| Italija |

1.

Alfa Romeo S.P.A.

C.so Giovanni Agnelli 200

10135 Torino

Italija

| 2. | Automobiles Citroën |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex France |

2.

Automobiles Citroën

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex France

| 3. | Automobiles Peugeot |
| --- | --- |
| Route de Gizy |
| 78943 Vélizy-Villacoublay |
| Cedex France |

3.

Automobiles Peugeot

Route de Gizy

78943 Vélizy-Villacoublay

Cedex France

| 4. | AVTOVAZ JSC
  Zastopnik v Uniji:





  LADA France S.A.S. |
| --- | --- |
| 13, Route Nationale 10 |
| 78310 Coignieres |
| Francija |

4.

AVTOVAZ JSC

Zastopnik v Uniji:

LADA France S.A.S.

13, Route Nationale 10

78310 Coignieres

Francija

| 5. | BLUECAR SAS |
| --- | --- |
| 31–32 quai de Dion Bouton |
| 92800 Puteaux |
| Francija |

5.

BLUECAR SAS

31–32 quai de Dion Bouton

92800 Puteaux

Francija

| 6. | Bayerische Motoren Werke AG |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Nemčija |

6.

Bayerische Motoren Werke AG

Petuelring 130

80788 München

Nemčija

| 7. | BMW M GmbH |
| --- | --- |
| Petuelring 130 |
| 80788 München |
| Nemčija |

7.

BMW M GmbH

Petuelring 130

80788 München

Nemčija

| 8. | FCA US LLC
  Zastopnik v Uniji:





  Fiat Chrysler Automobiles |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italija |

8.

FCA US LLC

Zastopnik v Uniji:

Fiat Chrysler Automobiles

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italija

| 9. | CNG-Technik GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

9.

CNG-Technik GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| 10. | COMARTH ENGINEERING S.L. |
| --- | --- |
| Carril Alejandrico 79 |
| 30570 Beniajan Murcia |
| Španija |

10.

COMARTH ENGINEERING S.L.

Carril Alejandrico 79

30570 Beniajan Murcia

Španija

| 11. | Automobile Dacia S.A. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

11.

Automobile Dacia S.A.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 12. | Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Nemčija |

12.

Daimler AG

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Nemčija

| 13. | DFSK MOTOR CO., LTD.
  Zastopnik v Uniji:





  Giotti Victoria Srl |
| --- | --- |
| Sr.l. Pissana Road 11/a 50021 |
| Barberino Val D' Elsa (Florence) |
| Italija |

13.

DFSK MOTOR CO., LTD.

Zastopnik v Uniji:

Giotti Victoria Srl

Sr.l. Pissana Road 11/a 50021

Barberino Val D' Elsa (Florence)

Italija

| 14. | Esagono Energia S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Puecher 9 |
| 20060 Pozzuolo Martesana (MI) |
| Italija |

14.

Esagono Energia S.r.l.

Via Puecher 9

20060 Pozzuolo Martesana (MI)

Italija

| 15. | FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italija |

15.

FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italija

| 16. | Ford Motor Company of Australia Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

16.

Ford Motor Company of Australia Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| 17. | Ford Motor Company |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

17.

Ford Motor Company

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| 18. | Ford Werke GmbH |
| --- | --- |
| Niehl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

18.

Ford Werke GmbH

Niehl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| 19. | Fuji Heavy Industries Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Subaru Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Leuvensesteenweg 555 B/8 |
| 1930 Zaventem |
| Belgija |

19.

Fuji Heavy Industries Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Subaru Europe NV/SA

Leuvensesteenweg 555 B/8

1930 Zaventem

Belgija

| 20. | Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Nemčija |

20.

Mitsubishi Fuso Truck & Bus Corporation

Zastopnik v Uniji:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Nemčija

| 21. | Mitsubishi Fuso Truck Europe SA
  Zastopnik v Uniji:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Nemčija |

21.

Mitsubishi Fuso Truck Europe SA

Zastopnik v Uniji:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Nemčija

| 22. | LLC Automobile Plant Gaz |
| --- | --- |
| Poe 2 |
| Lähte Tartumaa |
| 60502 |
| Estonija |

22.

LLC Automobile Plant Gaz

Poe 2

Lähte Tartumaa

60502

Estonija

| 23. | General Motors Company |
| --- | --- |
| Adam Opel AG |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

23.

General Motors Company

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| 24. | GAC Gonow Auto Co. Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL |
| --- | --- |
| Via della Muratella, 797 |
| 00054 Maccarese (RM) |
| Italija |

24.

GAC Gonow Auto Co. Ltd.

Zastopnik v Uniji:

AUTORIMESSA MONTE MARIO SRL

Via della Muratella, 797

00054 Maccarese (RM)

Italija

| 25. | Great Wall Motor Company Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH |
| --- | --- |
| Otto-Hahn-Str. 5 |
| 63128 Dietzenbach |
| Nemčija |

25.

Great Wall Motor Company Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Great Wall Motor Europe Technical Center GmbH

Otto-Hahn-Str. 5

63128 Dietzenbach

Nemčija

| 26. | Honda Motor Co., Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Aalst Office |
| --- | --- |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgija |

26.

Honda Motor Co., Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgija

| 27. | Honda of the UK Manufacturing Ltd. |
| --- | --- |
| Aalst Office |
| Wijngaardveld 1 (Noord V) |
| 9300 Aalst |
| Belgija |

27.

Honda of the UK Manufacturing Ltd.

Aalst Office

Wijngaardveld 1 (Noord V)

9300 Aalst

Belgija

| 28. | Hyundai Motor Company
  Zastopnik v Uniji:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

28.

Hyundai Motor Company

Zastopnik v Uniji:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| 29. | Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.
  Zastopnik v Uniji:





  Hyundai Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

29.

Hyundai Assan Otomotiv Sanayi Ve Ticaret A.S.

Zastopnik v Uniji:

Hyundai Motor Europe GmbH

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| 30. | Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o. |
| --- | --- |
| Kaiserleipromenade 5 |
| 63067 Offenbach |
| Nemčija |

30.

Hyundai Motor Manufacturing Czech s.r.o.

Kaiserleipromenade 5

63067 Offenbach

Nemčija

| 31. | Isuzu Motors Limited
  Zastopnik v Uniji:





  Isuzu Motors Europe NV |
| --- | --- |
| Bist 12 |
| 2630 Aartselaar |
| Belgija |

31.

Isuzu Motors Limited

Zastopnik v Uniji:

Isuzu Motors Europe NV

Bist 12

2630 Aartselaar

Belgija

| 32. | IVECO S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Puglia 35 |
| 10156 Torino |
| Italija |

32.

IVECO S.p.A.

Via Puglia 35

10156 Torino

Italija

| 33. | Jaguar Land Rover Limited |
| --- | --- |
| Abbey Road |
| Whitley |
| Coventry |
| CV3 4LF |
| Združeno kraljestvo |

33.

Jaguar Land Rover Limited

Abbey Road

Whitley

Coventry

CV3 4LF

Združeno kraljestvo

| 34. | KIA Motors Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Kia Motors Europe GmbH |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

34.

KIA Motors Corporation

Zastopnik v Uniji:

Kia Motors Europe GmbH

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Nemčija

| 35. | KIA Motors Slovakia s.r.o. |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

35.

KIA Motors Slovakia s.r.o.

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Nemčija

| 36. | LADA Automobile GmbH |
| --- | --- |
| Erlengrund 7–11 |
| 21614 Buxtehude |
| Nemčija |

36.

LADA Automobile GmbH

Erlengrund 7–11

21614 Buxtehude

Nemčija

| 37. | Magyar Suzuki Corporation Ltd. |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

37.

Magyar Suzuki Corporation Ltd.

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| 38. | Mahindra & Mahindra Ltd.
  Zastopnik v Uniji:





  Mahindra Europe S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cancelliera 35 |
| 00040 Ariccia (Roma) |
| Italija |

38.

Mahindra & Mahindra Ltd.

Zastopnik v Uniji:

Mahindra Europe S.r.l.

Via Cancelliera 35

00040 Ariccia (Roma)

Italija

| 39. | Mazda Motor Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Mazda Motor Europe GmbH |
| --- | --- |
| European R&D Centre |
| Hiroshimastr 1 |
| 61440 Oberursel/Ts |
| Nemčija |

39.

Mazda Motor Corporation

Zastopnik v Uniji:

Mazda Motor Europe GmbH

European R&D Centre

Hiroshimastr 1

61440 Oberursel/Ts

Nemčija

| 40. | M.F.T.B.C.
  Zastopnik v Uniji:





  Daimler AG, |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 Zimmer 229 |
| HPC F403 |
| 70327 Stuttgart |
| Nemčija |

40.

M.F.T.B.C.

Zastopnik v Uniji:

Daimler AG,

Mercedesstr 137/1 Zimmer 229

HPC F403

70327 Stuttgart

Nemčija

| 41. | Mitsubishi Motors Corporation MMC
  Zastopnik v Uniji:





  Mitsubishi Motors Europe B.V. MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nizozemska |

41.

Mitsubishi Motors Corporation MMC

Zastopnik v Uniji:

Mitsubishi Motors Europe B.V. MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nizozemska

| 42. | Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh
  Zastopnik v Uniji:





  Mitsubishi Motors Europe BV MME |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nizozemska |

42.

Mitsubishi Motors Thailand Co., Ltd. MMTh

Zastopnik v Uniji:

Mitsubishi Motors Europe BV MME

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nizozemska

| 43. | Nissan International SA
  Zastopnik v Uniji:





  Renault Nissan Representation Office |
| --- | --- |
| Av des Arts 40 |
| 1040 Bruselj |
| Belgija |

43.

Nissan International SA

Zastopnik v Uniji:

Renault Nissan Representation Office

Av des Arts 40

1040 Bruselj

Belgija

| 44. | Adam Opel AG |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

44.

Adam Opel AG

Bahnhofsplatz 1IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| 45. | Piaggio & C S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Rinaldo Piaggio 25 |
| 56025 Pontedera (PI) |
| Italija |

45.

Piaggio & C S.p.A.

Viale Rinaldo Piaggio 25

56025 Pontedera (PI)

Italija

| 46. | Renault S.A.S. |
| --- | --- |
| Guyancourt |
| 1 avenue du Golf |
| 78288 Guyancourt Cedex |
| Francija |

46.

Renault S.A.S.

Guyancourt

1 avenue du Golf

78288 Guyancourt Cedex

Francija

| 47. | Renault Trucks |
| --- | --- |
| 99 Route de Lyon TER L10 0 01 |
| 69802 Saint Priest Cedex |
| Francija |

47.

Renault Trucks

99 Route de Lyon TER L10 0 01

69802 Saint Priest Cedex

Francija

| 48. | SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd. (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd.)
  Zastopnik v Uniji:





  SAIC Luc, S.a.r.l. |
| --- | --- |
| President Building |
| 37A avenue J.F. Kennedy |
| L-1855 Luxembourg |
| Luksemburg |

48.

SAIC MAXUS Automotive Co. Ltd. (SAIC Motor Commercial Vehicle Co. Ltd.)

Zastopnik v Uniji:

SAIC Luc, S.a.r.l.

President Building

37A avenue J.F. Kennedy

L-1855 Luxembourg

Luksemburg

| 49. | SsangYong Motor Company
  Zastopnik v Uniji:





  SsangYong Motor Europe Office |
| --- | --- |
| Herriotstrasse 1 |
| 60528 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

49.

SsangYong Motor Company

Zastopnik v Uniji:

SsangYong Motor Europe Office

Herriotstrasse 1

60528 Frankfurt am Main

Nemčija

| 50. | StreetScooter GmbH |
| --- | --- |
| Jülicher Straße 191 |
| 52070 Aachen |
| Nemčija |

50.

StreetScooter GmbH

Jülicher Straße 191

52070 Aachen

Nemčija

| 51. | Suzuki Motor Corporation
  Zastopnik v Uniji:





  Suzuki Deutschland GmbH |
| --- | --- |
| Legal Department Suzuki-Allee 7 |
| 64625 Bensheim |
| Nemčija |

51.

Suzuki Motor Corporation

Zastopnik v Uniji:

Suzuki Deutschland GmbH

Legal Department Suzuki-Allee 7

64625 Bensheim

Nemčija

| 52. | Tata Motors Limited
  Zastopnik v Uniji:





  Tata Motors European Technical Centre Plc. |
| --- | --- |
| Internal Automotive Research Centre |
| University of Warwick |
| Coventry |
| CV4 7AL |
| Združeno kraljestvo |

52.

Tata Motors Limited

Zastopnik v Uniji:

Tata Motors European Technical Centre Plc.

Internal Automotive Research Centre

University of Warwick

Coventry

CV4 7AL

Združeno kraljestvo

| 53. | Toyota Motor Europe NV/SA |
| --- | --- |
| Avenue du Bourget 60 |
| 1140 Bruselj |
| Belgija |

53.

Toyota Motor Europe NV/SA

Avenue du Bourget 60

1140 Bruselj

Belgija

| 54. | Toyota Caetano Portugal S.A. |
| --- | --- |
| Avenida Vasco de Gama 1410 |
| 4431-956 Vila Nova de Gaia |
| Portugalska |

54.

Toyota Caetano Portugal S.A.

Avenida Vasco de Gama 1410

4431-956 Vila Nova de Gaia

Portugalska

| 55. | Volvo Car Corporation |
| --- | --- |
| VAK building Assar Gabrielssons väg |
| SE-405 31 Göteborg |
| Švedska |

55.

Volvo Car Corporation

VAK building Assar Gabrielssons väg

SE-405 31 Göteborg

Švedska

| 56. | Združenje proizvajalcev: Daimler AG |
| --- | --- |
| Mercedesstr 137/1 |
| Zimmer 229 |
| 70546 Stuttgart |
| Nemčija |

56.

Združenje proizvajalcev: Daimler AG

Mercedesstr 137/1

Zimmer 229

70546 Stuttgart

Nemčija

| 57. | Združenje proizvajalcev: FCA Italy S.p.A. |
| --- | --- |
| Building 5 – Ground floor – Room A8N |
| C.so Settembrini, 40 |
| 10135 Torino |
| Italija |

57.

Združenje proizvajalcev: FCA Italy S.p.A.

Building 5 – Ground floor – Room A8N

C.so Settembrini, 40

10135 Torino

Italija

| 58. | Združenje proizvajalcev: Ford -Werke GmbH |
| --- | --- |
| Neihl Plant, building Imbert 479 |
| Henry-Ford-Straße 1 |
| 50735 Köln |
| Nemčija |

58.

Združenje proizvajalcev: Ford -Werke GmbH

Neihl Plant, building Imbert 479

Henry-Ford-Straße 1

50735 Köln

Nemčija

| 59. | Združenje proizvajalcev: General Motors |
| --- | --- |
| Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12 |
| 65423 Rüsselsheim |
| Nemčija |

59.

Združenje proizvajalcev: General Motors

Bahnhofsplatz 1 IPC 39–12

65423 Rüsselsheim

Nemčija

| 60. | Združenje proizvajalcev: Kia |
| --- | --- |
| Theodor-Heuss-Allee 11 |
| 60486 Frankfurt am Main |
| Nemčija |

60.

Združenje proizvajalcev: Kia

Theodor-Heuss-Allee 11

60486 Frankfurt am Main

Nemčija

| 61. | Združenje proizvajalcev: Mitsubishi Motors |
| --- | --- |
| Mitsubishi Avenue 21 |
| 6121 SG Born |
| Nizozemska |

61.

Združenje proizvajalcev: Mitsubishi Motors

Mitsubishi Avenue 21

6121 SG Born

Nizozemska

| 62. | Združenje proizvajalcev: Renault |
| --- | --- |
| 1 Avenue du Golf |
| 78288 |
| Guyancourt Cedex |
| Francija |

62.

Združenje proizvajalcev: Renault

1 Avenue du Golf

78288

Guyancourt Cedex

Francija

V Bruslju, 16. decembra 2016

Za Komisijo

Miguel ARIAS CAÑETE

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 145, 31.5.2011, str. 1.

1

---

PRILOGA

Preglednica 1

Vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev, potrjene ali spremenjene v skladu s členom 8(6) Uredbe (EU) št. 510/2011

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime proizvajalca | Združenja in odstopanja | Število registracij | Povprečje specifičnih emisij CO2 (75 %) | Cilj specifičnih emisij | Odstopanje od cilja | Prilagojeno odstopanje od cilja | Povprečna masa | Povprečne emisije CO2 (100 %) |
| ALFA ROMEO SPA | | 9 | 111,833 | 147,482 | – 35,649 | – 35,649 | 1 410,11 | 128,000 |
| AUTOMOBILES CITROEN | | 145 739 | 133,123 | 164,595 | – 31,472 | – 31,472 | 1 594,12 | 149,771 |
| AUTOMOBILES PEUGEOT | | 147 199 | 133,424 | 165,947 | – 32,523 | – 32,523 | 1 608,66 | 151,046 |
| AVTOVAZ JSC | P7 | 23 | 209,471 | 136,757 | 72,714 | 72,714 | 1 294,78 | 211,957 |
| BLUECAR SAS | | 236 | 0,000 | 137,697 | – 137,697 | – 137,697 | 1 304,89 | 0,000 |
| BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG | | 537 | 125,376 | 173,786 | – 48,410 | – 48,410 | 1 692,95 | 135,836 |
| BMW M GMBH | | 348 | 133,253 | 185,755 | – 52,502 | – 52,502 | 1 821,64 | 140,974 |
| FCA US LLC | P2 | 943 | 197,222 | 207,485 | – 10,263 | –10,276 | 2 055,30 | 210,082 |
| CNG–TECHNIK GMBH | P3 | 659 | 118,526 | 155,176 | – 36,650 | – 36,650 | 1 492,84 | 121,299 |
| COMARTH ENGINEERING SL | | 3 | 0,000 | 92,509 | – 92,509 | – 92,509 | 819,00 | 0,000 |
| AUTOMOBILE DACIA SA | P7 | 23 348 | 120,846 | 135,495 | – 14,649 | – 14,655 | 1 281,22 | 132,506 |
| DAIMLER AG | P1 | 132 571 | 177,569 | 211,675 | – 34,106 | – 34,216 | 2 100,36 | 189,404 |
| DFSK MOTOR CO LTD | ODM | 287 | 162,572 | | | | 1 150,46 | 168,010 |
| ESAGONO ENERGIA SRL | | 14 | 0,000 | 133,987 | – 133,987 | – 133,987 | 1 265,00 | 0,000 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 130 731 | 145,481 | 173,839 | – 28,358 | – 28,371 | 1 693,52 | 157,915 |
| FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED | P3 | 23 786 | 224,791 | 221,618 | 3,173 | 3,173 | 2 207,27 | 235,541 |
| FORD MOTOR COMPANY | P3 | 48 | 186,639 | 215,917 | – 29,278 | – 29,676 | 2 145,97 | 205,583 |
| FORD–WERKE GMBH | P3 | 199 794 | 157,473 | 191,136 | – 33,663 | – 33,664 | 1 879,51 | 170,806 |
| FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD | | 62 | 152,783 | 169,848 | – 17,065 | – 17,065 | 1 650,60 | 157,065 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION | P1 | 500 | 235,821 | 265,154 | – 29,333 | – 29,494 | 2 675,40 | 238,206 |
| MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA | P1 | 3 | 235,000 | 276,432 | – 41,432 | – 41,432 | 2 796,67 | 237,667 |
| LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ | ODM | 13 | 285,000 | | | | 2 218,08 | 285,000 |
| GENERAL MOTORS COMPANY | P4 | 10 | 280,000 | 256,933 | 23,067 | 23,067 | 2 587,00 | 302,100 |
| GONOW AUTO CO LTD | D | 65 | 157,333 | 175,000 | – 17,667 | – 17,667 | 1 194,15 | 177,246 |
| GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED | ODM | 217 | 197,179 | | | | 1 851,72 | 204,065 |
| HONDA MOTOR CO LTD | | 4 | 145,333 | 161,376 | – 16,043 | – 16,043 | 1 559,50 | 153,750 |
| HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD | | 97 | 120,722 | 166,185 | – 45,463 | – 45,463 | 1 611,22 | 133,588 |
| HYUNDAI MOTOR COMPANY | | 1 375 | 189,669 | 211,403 | – 21,734 | – 21,734 | 2 097,43 | 198,119 |
| HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE | | 118 | 109,693 | 111,275 | – 1,582 | – 1,582 | 1 020,78 | 110,788 |
| HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO | | 232 | 119,494 | 160,712 | – 41,218 | – 41,218 | 1 552,37 | 140,629 |
| ISUZU MOTORS LIMITED | | 12 765 | 194,373 | 209,025 | – 14,652 | – 14,652 | 2 071,86 | 201,294 |
| IVECO SPA | | 31 685 | 211,664 | 229,635 | – 17,971 | – 17,971 | 2 293,47 | 219,356 |
| JAGUAR LAND ROVER LIMITED | D | 18 460 | 258,906 | 276,930 | – 18,024 | – 18,024 | 2 044,31 | 267,932 |
| KIA MOTORS CORPORATION | P5 | 460 | 110,509 | 141,711 | – 31,202 | – 31,202 | 1 348,05 | 121,196 |
| KIA MOTORS SLOVAKIA SRO | P5 | 327 | 117,331 | 151,588 | – 34,257 | – 34,257 | 1 454,26 | 126,994 |
| LADA AUTOMOBILE GMBH | ODM | 55 | 216,000 | | | | 1 232,45 | 216,164 |
| MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD | | 72 | 116,370 | 133,814 | – 17,444 | – 17,444 | 1 263,14 | 119,833 |
| MAHINDRA & MAHINDRA LTD | ODM | 215 | 204,311 | | | | 2 016,34 | 208,544 |
| MAZDA MOTOR CORPORATION | ODM | 323 | 149,533 | | | | 1 797,72 | 167,241 |
| MFTBC | P1 | 33 | 236,000 | 264,418 | – 28,418 | – 28,418 | 2 667,48 | 239,364 |
| MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC | P6/D | 940 | 162,221 | 210,000 | – 47,779 | – 47,779 | 1 915,75 | 179,735 |
| MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH | P6/D | 15 226 | 189,604 | 210,000 | – 20,396 | – 20,396 | 1 948,99 | 194,682 |
| NISSAN INTERNATIONAL SA | | 38 535 | 127,710 | 187,288 | – 59,578 | – 59,578 | 1 838,13 | 176,384 |
| ADAM OPEL AG | P4 | 91 895 | 149,226 | 178,934 | – 29,708 | – 29,708 | 1 748,30 | 160,767 |
| PIAGGIO & C SPA | D | 2 621 | 117,812 | 155,000 | – 37,188 | – 37,188 | 1 099,63 | 146,263 |
| RENAULT SAS | P7 | 214 368 | 121,899 | 171,206 | – 49,307 | – 49,307 | 1 665,20 | 148,006 |
| RENAULT TRUCKS | | 7 334 | 198,444 | 226,246 | – 27,802 | – 27,802 | 2 257,03 | 210,868 |
| SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD | ODM | 63 | 250,000 | | | | 2 181,90 | 250,000 |
| SSANGYONG MOTOR COMPANY | D | 711 | 196,533 | 210,000 | – 13,467 | – 13,467 | 2 055,36 | 199,992 |
| STREETSCOOTER GMBH | | 237 | 0,000 | 147,216 | – 147,216 | – 147,216 | 1 407,25 | 0,000 |
| SUZUKI MOTOR CORPORATION | ODM | 337 | 136,849 | | | | 1 201,79 | 143,650 |
| TATA MOTORS LIMITED | | 53 | 196,000 | 202,176 | – 6,176 | – 6,176 | 1 998,21 | 196,000 |
| TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA | | 32 764 | 178,014 | 193,955 | – 15,941 | – 16,108 | 1 909,82 | 188,484 |
| TOYOTA CAETANO PORTUGAL SA | ODM | 42 | 245,839 | | | | 1 870,16 | 250,762 |
| VOLVO CAR CORPORATION | | 751 | 116,297 | 169,633 | – 53,336 | – 53,336 | 1 648,29 | 127,759 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ime proizvajalca

Združenja in odstopanja

Število registracij

Povprečje specifičnih emisij CO2 (75 %)

Cilj specifičnih emisij

Odstopanje od cilja

Prilagojeno odstopanje od cilja

Povprečna masa

Povprečne emisije CO2 (100 %)

ALFA ROMEO SPA

9

111,833

147,482

– 35,649

– 35,649

1 410,11

128,000

AUTOMOBILES CITROEN

145 739

133,123

164,595

– 31,472

– 31,472

1 594,12

149,771

AUTOMOBILES PEUGEOT

147 199

133,424

165,947

– 32,523

– 32,523

1 608,66

151,046

AVTOVAZ JSC

P7

23

209,471

136,757

72,714

72,714

1 294,78

211,957

BLUECAR SAS

236

0,000

137,697

– 137,697

– 137,697

1 304,89

0,000

BAYERISCHE MOTOREN WERKE AG

537

125,376

173,786

– 48,410

– 48,410

1 692,95

135,836

BMW M GMBH

348

133,253

185,755

– 52,502

– 52,502

1 821,64

140,974

FCA US LLC

P2

943

197,222

207,485

– 10,263

–10,276

2 055,30

210,082

CNG–TECHNIK GMBH

P3

659

118,526

155,176

– 36,650

– 36,650

1 492,84

121,299

COMARTH ENGINEERING SL

3

0,000

92,509

– 92,509

– 92,509

819,00

0,000

AUTOMOBILE DACIA SA

P7

23 348

120,846

135,495

– 14,649

– 14,655

1 281,22

132,506

DAIMLER AG

P1

132 571

177,569

211,675

– 34,106

– 34,216

2 100,36

189,404

DFSK MOTOR CO LTD

ODM

287

162,572

1 150,46

168,010

ESAGONO ENERGIA SRL

14

0,000

133,987

– 133,987

– 133,987

1 265,00

0,000

FCA ITALY SPA

P2

130 731

145,481

173,839

– 28,358

– 28,371

1 693,52

157,915

FORD MOTOR COMPANY OF AUSTRALIA LIMITED

P3

23 786

224,791

221,618

3,173

3,173

2 207,27

235,541

FORD MOTOR COMPANY

P3

48

186,639

215,917

– 29,278

– 29,676

2 145,97

205,583

FORD–WERKE GMBH

P3

199 794

157,473

191,136

– 33,663

– 33,664

1 879,51

170,806

FUJI HEAVY INDUSTRIES LTD

62

152,783

169,848

– 17,065

– 17,065

1 650,60

157,065

MITSUBISHI FUSO TRUCK & BUS CORPORATION

P1

500

235,821

265,154

– 29,333

– 29,494

2 675,40

238,206

MITSUBISHI FUSO TRUCK EUROPE SA

P1

3

235,000

276,432

– 41,432

– 41,432

2 796,67

237,667

LLC AUTOMOBILE PLANT GAZ

ODM

13

285,000

2 218,08

285,000

GENERAL MOTORS COMPANY

P4

10

280,000

256,933

23,067

23,067

2 587,00

302,100

GONOW AUTO CO LTD

D

65

157,333

175,000

– 17,667

– 17,667

1 194,15

177,246

GREAT WALL MOTOR COMPANY LIMITED

ODM

217

197,179

1 851,72

204,065

HONDA MOTOR CO LTD

4

145,333

161,376

– 16,043

– 16,043

1 559,50

153,750

HONDA OF THE UK MANUFACTURING LTD

97

120,722

166,185

– 45,463

– 45,463

1 611,22

133,588

HYUNDAI MOTOR COMPANY

1 375

189,669

211,403

– 21,734

– 21,734

2 097,43

198,119

HYUNDAI ASSAN OTOMOTIV SANAYI VE

118

109,693

111,275

– 1,582

– 1,582

1 020,78

110,788

HYUNDAI MOTOR MANUFACTURING CZECH SRO

232

119,494

160,712

– 41,218

– 41,218

1 552,37

140,629

ISUZU MOTORS LIMITED

12 765

194,373

209,025

– 14,652

– 14,652

2 071,86

201,294

IVECO SPA

31 685

211,664

229,635

– 17,971

– 17,971

2 293,47

219,356

JAGUAR LAND ROVER LIMITED

D

18 460

258,906

276,930

– 18,024

– 18,024

2 044,31

267,932

KIA MOTORS CORPORATION

P5

460

110,509

141,711

– 31,202

– 31,202

1 348,05

121,196

KIA MOTORS SLOVAKIA SRO

P5

327

117,331

151,588

– 34,257

– 34,257

1 454,26

126,994

LADA AUTOMOBILE GMBH

ODM

55

216,000

1 232,45

216,164

MAGYAR SUZUKI CORPORATION LTD

72

116,370

133,814

– 17,444

– 17,444

1 263,14

119,833

MAHINDRA & MAHINDRA LTD

ODM

215

204,311

2 016,34

208,544

MAZDA MOTOR CORPORATION

ODM

323

149,533

1 797,72

167,241

MFTBC

P1

33

236,000

264,418

– 28,418

– 28,418

2 667,48

239,364

MITSUBISHI MOTORS CORPORATION MMC

P6/D

940

162,221

210,000

– 47,779

– 47,779

1 915,75

179,735

MITSUBISHI MOTORS THAILAND CO LTD MMTH

P6/D

15 226

189,604

210,000

– 20,396

– 20,396

1 948,99

194,682

NISSAN INTERNATIONAL SA

38 535

127,710

187,288

– 59,578

– 59,578

1 838,13

176,384

ADAM OPEL AG

P4

91 895

149,226

178,934

– 29,708

– 29,708

1 748,30

160,767

PIAGGIO & C SPA

D

2 621

117,812

155,000

– 37,188

– 37,188

1 099,63

146,263

RENAULT SAS

P7

214 368

121,899

171,206

– 49,307

– 49,307

1 665,20

148,006

RENAULT TRUCKS

7 334

198,444

226,246

– 27,802

– 27,802

2 257,03

210,868

SAIC MOTOR COMMERCIAL VEHICLE CO LTD

ODM

63

250,000

2 181,90

250,000

SSANGYONG MOTOR COMPANY

D

711

196,533

210,000

– 13,467

– 13,467

2 055,36

199,992

STREETSCOOTER GMBH

237

0,000

147,216

– 147,216

– 147,216

1 407,25

0,000

SUZUKI MOTOR CORPORATION

ODM

337

136,849

1 201,79

143,650

TATA MOTORS LIMITED

53

196,000

202,176

– 6,176

– 6,176

1 998,21

196,000

TOYOTA MOTOR EUROPE NV SA

32 764

178,014

193,955

– 15,941

– 16,108

1 909,82

188,484

TOYOTA CAETANO PORTUGAL SA

ODM

42

245,839

1 870,16

250,762

VOLVO CAR CORPORATION

751

116,297

169,633

– 53,336

– 53,336

1 648,29

127,759

Preglednica 2

Vrednosti v zvezi z učinkovitostjo združenj, potrjene ali spremenjene v skladu s členom 8(6) Uredbe (EU) št. 510/2011

| A | B | C | D | E | F | G | H | I |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ime združenja | Združenje | Število registracij | Povprečje specifičnih emisij CO2 (75 %) | Cilj specifičnih emisij | Odstopanje od cilja | Prilagojeno odstopanje od cilja | Povprečna masa | Povprečne emisije CO2 (100 %) |
| DAIMLER AG | P1 | 133 107 | 177,711 | 211,891 | – 34,180 | – 34,291 | 2 102,68 | 189,600 |
| FCA ITALY SPA | P2 | 131 674 | 145,707 | 174,080 | – 28,373 | – 28,385 | 1 696,11 | 158,288 |
| FORD-WERKE GMBH | P3 | 224 287 | 161,830 | 194,269 | – 32,439 | – 32,440 | 1 913,19 | 177,533 |
| GENERAL MOTORS | P4 | 91 906 | 149,228 | 178,942 | – 29,714 | – 29,714 | 1 748,39 | 160,782 |
| KIA | P5 | 787 | 113,330 | 145,815 | – 32,485 | – 32,485 | 1 392,18 | 123,605 |
| MITSUBISHI MOTORS | P6/D | 16 167 | 187,871 | 210,000 | – 22,129 | – 22,129 | 1 947,06 | 193,813 |
| POOL RENAULT | P7 | 237 739 | 121,542 | 167,696 | – 46,154 | – 46,158 | 1 627,46 | 146,490 |

A

B

C

D

E

F

G

H

I

Ime združenja

Združenje

Število registracij

Povprečje specifičnih emisij CO2 (75 %)

Cilj specifičnih emisij

Odstopanje od cilja

Prilagojeno odstopanje od cilja

Povprečna masa

Povprečne emisije CO2 (100 %)

DAIMLER AG

P1

133 107

177,711

211,891

– 34,180

– 34,291

2 102,68

189,600

FCA ITALY SPA

P2

131 674

145,707

174,080

– 28,373

– 28,385

1 696,11

158,288

FORD-WERKE GMBH

P3

224 287

161,830

194,269

– 32,439

– 32,440

1 913,19

177,533

GENERAL MOTORS

P4

91 906

149,228

178,942

– 29,714

– 29,714

1 748,39

160,782

KIA

P5

787

113,330

145,815

– 32,485

– 32,485

1 392,18

123,605

MITSUBISHI MOTORS

P6/D

16 167

187,871

210,000

– 22,129

– 22,129

1 947,06

193,813

POOL RENAULT

P7

237 739

121,542

167,696

– 46,154

– 46,158

1 627,46

146,490

Pojasnila k preglednicama 1 in 2

Stolpec A:

V preglednici 1: „ime proizvajalca“ pomeni ime proizvajalca, kot ga je zadevni proizvajalec sporočil Komisiji, ali, če ime ni bilo sporočeno, ime, registrirano pri organu za registracije države članice.

V preglednici 2: „ime združenja“ pomeni ime združenja, ki ga je navedel vodja združenja.

Stolpec B:

„O“ pomeni, da je bilo odobreno odstopanje v zvezi z malim proizvajalcem v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 510/2011 z učinkom za koledarsko leto 2015;

„ODM“ pomeni, da se uporabi odstopanje de minimis v skladu s členom 2(4) Uredbe (EU) št. 510/2011, tj. proizvajalcu, ki je bil skupaj z vsemi svojimi povezanimi podjetji odgovoren za manj kot 1 000 novih vozil, registriranih v letu 2015, ni treba izpolniti cilja specifičnih emisij;

„Z“ pomeni, da je proizvajalec član združenja (iz preglednice 2), ki je bilo oblikovano v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 510/2011 in katerega sporazum o združitvi velja za koledarsko leto 2015.

Stolpec C:

„Število registracij“ pomeni skupno število novih lahkih gospodarskih vozil, registriranih v državah članicah v koledarskem letu, pri čemer se ne upoštevajo registracije, ki se nanašajo na podatke, pri katerih manjkajo vrednosti za maso ali CO2, in podatke, ki jih proizvajalec ne prepozna. Števila registracij, ki so ga sporočile države članice, sicer ni dovoljeno spreminjati.

Stolpec D:

„Povprečne emisije CO2 (75 %)“ pomenijo povprečne specifične emisije CO2, izračunane na osnovi 75 % vozil z najnižjimi emisijami v voznem parku proizvajalca v skladu s tretjim odstavkom člena 4 Uredbe (EU) št. 510/2011. Povprečne specifične emisije CO2 po potrebi upoštevajo popravke, ki so jih Komisiji sporočili zadevni proizvajalci. Pri izračunu so uporabljeni podatki, ki vsebujejo veljavne vrednosti za maso in emisije CO2. Povprečne specifične emisije CO2 vsebujejo zmanjšanja emisij, ki izhajajo iz določbe o olajšavah iz člena 5 Uredbe (EU) št. 510/2011, uporabe E85 iz člena 6 ali ekoloških inovacij iz člena 12 navedene uredbe.

Stolpec E:

„Cilj specifičnih emisij“ pomeni cilj emisij, izračunan na osnovi povprečne mase vseh vozil, pripisanih proizvajalcu z uporabo formule iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 510/2011.

Stolpec F:

„Odstopanje od cilja“ pomeni razliko med povprečnimi specifičnimi emisijami CO2 v stolpcu D in ciljem specifičnih emisij v stolpcu E. Če je vrednost v stolpcu F pozitivna, to pomeni, da so povprečne specifične emisije CO2 višje od cilja specifičnih emisij.

Stolpec G:

„Prilagojeno odstopanje od cilja“ pomeni, da so bile vrednosti v tem stolpcu, ki se razlikujejo od vrednosti v stolpcu F, prilagojene glede na dovoljeno stopnjo napake. Dovoljena stopnja napake se izračuna z naslednjo formulo:

| Napaka | = | absolutna vrednost [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)] |
| --- | --- | --- |
| AC1 | = | povprečne specifične emisije CO2, vključno z neznanimi vozili (kot so navedene v stolpcu D); |
| TG1 | = | cilj specifičnih emisij, vključno z neznanimi vozili (kot je naveden v stolpcu E); |
| AC2 | = | povprečne specifične emisije CO2 brez neznanih vozil; |
| TG2 | = | cilj specifičnih emisij brez neznanih vozil. |

Napaka

=

absolutna vrednost [(AC1 – TG1) – (AC2 – TG2)]

AC1

=

povprečne specifične emisije CO2, vključno z neznanimi vozili (kot so navedene v stolpcu D);

TG1

=

cilj specifičnih emisij, vključno z neznanimi vozili (kot je naveden v stolpcu E);

AC2

=

povprečne specifične emisije CO2 brez neznanih vozil;

TG2

=

cilj specifičnih emisij brez neznanih vozil.

Stolpec I:

„Povprečne emisije CO2 (100 %)“ pomenijo povprečne specifične emisije CO2, izračunane na osnovi 100 % vozil, pripisanih proizvajalcu. Povprečne specifične emisije CO2 po potrebi upoštevajo popravke, ki so jih Komisiji sporočili zadevni proizvajalci. Pri izračunu so uporabljeni podatki, ki vsebujejo veljavne vrednosti za maso in emisije CO2, a brez zmanjšanja emisij, ki izhajajo iz določbe o olajšavah iz člena 5 Uredbe (EU) št. 510/2011, uporabe E85 iz člena 6 ali ekoloških inovacij iz člena 12 navedene uredbe.

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/112

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2321

z dne 19. decembra 2016

glede oblike potrdila o pripravljenosti za recikliranje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (1) ter zlasti člena 9(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za lastnike ladij, uprave in priznane organizacije glede izdaje, podaljšanja in prisotnosti na krovu potrdil o pripravljenosti za recikliranje ter glede vnašanja zaznamkov vanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za lastnike ladij, uprave in priznane organizacije glede izdaje, podaljšanja in prisotnosti na krovu potrdil o pripravljenosti za recikliranje ter glede vnašanja zaznamkov vanje.

| (2) | V skladu z zahtevami iz člena 6(2)(c) Uredbe (EU) št. 1257/2013 morajo imeti ladje, namenjene za recikliranje, potrdilo o pripravljenosti za recikliranje. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zahtevami iz člena 6(2)(c) Uredbe (EU) št. 1257/2013 morajo imeti ladje, namenjene za recikliranje, potrdilo o pripravljenosti za recikliranje.

| (3) | Na podlagi člena 7 Uredbe (EU) št. 1257/2013 je treba pred vsakim recikliranjem ladje pripraviti načrt za recikliranje posamezne ladje. V tem načrtu morajo biti obravnavani vsi pomisleki v zvezi s posamezno ladjo, ki niso zajeti v načrtu za obrat za recikliranje ladij ali zaradi katerih so potrebni posebni postopki. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 7 Uredbe (EU) št. 1257/2013 je treba pred vsakim recikliranjem ladje pripraviti načrt za recikliranje posamezne ladje. V tem načrtu morajo biti obravnavani vsi pomisleki v zvezi s posamezno ladjo, ki niso zajeti v načrtu za obrat za recikliranje ladij ali zaradi katerih so potrebni posebni postopki.

| (4) | Na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 1257/2013 uradne osebe v upravah ali priznanih organizacijah, ki jih za to pooblastijo uprave, izvajajo preglede ladij. Cilj pregledov je potrditi, da popisi nevarnih materialov izpolnjujejo veljavne zahteve iz Uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 1257/2013 uradne osebe v upravah ali priznanih organizacijah, ki jih za to pooblastijo uprave, izvajajo preglede ladij. Cilj pregledov je potrditi, da popisi nevarnih materialov izpolnjujejo veljavne zahteve iz Uredbe.

| (5) | Na podlagi člena 9(9) Uredbe (EU) št. 1257/2013 mora uprava ali priznana organizacija, ki jo uprava pooblasti, po uspešnem zaključku končnega pregleda izdati potrdilo o pripravljenosti za recikliranje. Temu potrdilu se mora priložiti popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje. Oblika potrdila o pripravljenosti za recikliranje mora biti v skladu z Dodatkom 4 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga). |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 9(9) Uredbe (EU) št. 1257/2013 mora uprava ali priznana organizacija, ki jo uprava pooblasti, po uspešnem zaključku končnega pregleda izdati potrdilo o pripravljenosti za recikliranje. Temu potrdilu se mora priložiti popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje. Oblika potrdila o pripravljenosti za recikliranje mora biti v skladu z Dodatkom 4 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga).

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Potrdila o pripravljenosti za recikliranje, izdana v skladu s členom 9(9) in potrjena v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) št. 1257/2013, so v skladu z obliko, določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 330, 10.12.2013, str. 1.

1

---

PRILOGA

Image 1

POTRDILO O PRIPRAVLJENOSTI ZA RECIKLIRANJE

na podlagi Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij

(Opomba: temu potrdilu se priložita popis nevarnih materialov in načrt za recikliranje ladje.)

(uradni pečat) (država)

ki ga je v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij na podlagi pooblastila vlade

(ime države)

izdal

(polno ime pooblaščene osebe ali organizacije v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1257/2013)

Podatki o ladji

Ime ladje

Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka

Pristanišče registracije

Bruto tonaža

Številka IMO

Ime in naslov lastnika ladje

Identifikacijska številka IMO registriranega lastnika ladje

Identifikacijska številka IMO družbe

Datum izdelave

Image 2

Podatki o obratih za recikliranje ladij

Ime obrata za recikliranje ladij

Razpoznavna identifikacijska številka družbe za recikliranje

Polni naslov

Datum prenehanja vključitve obrata za recikliranje ladij na evropski seznam

(1) Identifikacijska številka, kot je navedena na evropskem seznamu.

Podatki o popisu nevarnih materialov

Številka identifikacije/preverjanja popisa nevarnih materialov:

Opomba: v skladu s členom 9(9) Uredbe (EU) št. 1257/2013 je popis nevarnih materialov priložen potrdilu o pripravljenosti za recikliranje. Popis nevarnih materialov se sestavi na podlagi standardnega obrazca iz smernic, ki jih je pripravila Mednarodna pomorska organizacija in jih, kadar je to primerno, dopolnjujejo smernice glede vidikov, specifičnih za Uredbo (EU) št. 1257/2013, kot so snovi, navedene v navedeni uredbi, ne pa tudi v Konvenciji iz Hongkonga.

Podatki o načrtu za recikliranje ladje

Številka identifikacije/preverjanja načrta za recikliranje ladje:

Opomba: V skladu s členom 9(9) Uredbe (EU) št. 1257/2013 je načrt za recikliranje ladje priložen potrdilu o pripravljenosti za recikliranje.

KI POTRJUJE:

1. da je ladja pregledana v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 1257/2013;

2. da ima ladja veljaven popis nevarnih materialov v skladu s členom 5(7) Uredbe (EU) št. 1257/2013;

3. da je bil načrt za recikliranje ladje pripravljen v skladu s členom 7(2) Uredbe (EU) št. 1257/2013 ter

4. da so obrati za recikliranje ladij, v katerih bo ladja reciklirana, vključeni na evropski seznam v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1257/2013.

To potrdilo je veljavno do (dd/mm/llll)

(datum)

Izdano v ,

(kraj izdaje potrdila)

(dd/mm/llll)

(datum izdaje) (podpis ustrezno pooblaščenega uradnika, ki je izdal potrdilo)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

Image 3

ZAZNAMEK ZA PODALJŠANJE VELJAVNOSTI POTRDILA DO PRIHODA V PRISTANIŠČE OBRATA ZA RECIKLIRANJE LADIJ ZA OBDOBJE ODLOGA, KADAR SE UPORABLJA ČLEN 10(5) (*)

To potrdilo se v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij sprejme kot veljavno za enkratno plovbo

od pristanišča:

do pristanišča:

Podpisani:

(podpis ustrezno pooblaščenega uradnika)

Kraj:

Datum: (dd/mm/llll)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

(*) Ta stran z zaznamkom se ponatisne in priloži potrdilu, če je po mnenju uprave to potrebno.

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/117 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/117

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2322

z dne 19. decembra 2016

glede oblike izjave o dokončanju recikliranja ladje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (1) ter zlasti točke (b) člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za podjetja za recikliranje ladij, obrate za recikliranje ladij ter upravljavce obratov za recikliranje ladij glede recikliranja ladij, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za podjetja za recikliranje ladij, obrate za recikliranje ladij ter upravljavce obratov za recikliranje ladij glede recikliranja ladij, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije.

| (2) | V skladu s členom 13(2)(c) Uredbe (EU) št. 1257/2013 mora upravljavec obrata za recikliranje ladij v 14 dneh po datumu dokončanja popolnega ali delnega recikliranja v skladu z načrtom za recikliranje ladje poslati izjavo o dokončanju upravi, ki je izdala potrdilo o pripravljenosti za recikliranje. Oblika izjave o dokončanju mora biti v skladu z Dodatkom 7 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(2)(c) Uredbe (EU) št. 1257/2013 mora upravljavec obrata za recikliranje ladij v 14 dneh po datumu dokončanja popolnega ali delnega recikliranja v skladu z načrtom za recikliranje ladje poslati izjavo o dokončanju upravi, ki je izdala potrdilo o pripravljenosti za recikliranje. Oblika izjave o dokončanju mora biti v skladu z Dodatkom 7 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga).

| (3) | V skladu s členom 3(6) Uredbe (EU) št. 1257/2013 „recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje. Izjava o dokončanju recikliranja je zato potrebna v primeru delnega razstavljanja. Oblika izjave o dokončanju se nanaša na en obrat za recikliranje ladij. V primeru, da razstavljanje ene ladje poteka v več obratih, je za vsak obrat v tem postopku potrebna ločena izjava o dokončanju. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(6) Uredbe (EU) št. 1257/2013 „recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje. Izjava o dokončanju recikliranja je zato potrebna v primeru delnega razstavljanja. Oblika izjave o dokončanju se nanaša na en obrat za recikliranje ladij. V primeru, da razstavljanje ene ladje poteka v več obratih, je za vsak obrat v tem postopku potrebna ločena izjava o dokončanju.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izjave o dokončanju recikliranja ladje, kot jih zahteva člen 13(2)(c) Uredbe (EU) št. 1257/2013, so v skladu z obliko, določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 330, 10.12.2013, str. 1.

1

---

PRILOGA

Image 4

IZJAVA O DOKONČANJU RECIKLIRANJA LADJE

na podlagi Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

Ta dokument je izjava o dokončanju recikliranja ladje za

(ime ladje, ko je bila sprejeta v recikliranje/ob odjavi registracije)

Podatki o ladji, sprejeti v recikliranje

Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka

Pristanišče registracije

Bruto tonaža

Številka IMO

Ime in naslov lastnika ladje

Identifikacijska številka IMO registriranega lastnika ladje

Identifikacijska številka IMO družbe

Datum izdelave

TO POTRJUJE:

da je bila ladja reciklirana v skladu z načrtom za recikliranje ladje ter Uredbo (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta:

(ime in kraj odobrenega obrata za recikliranje ladij)

in da je bilo recikliranje ladje v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013 dokončano dne

(dd/mm/llll)

(datum dokončanja)

Izdana v ,

(kraj izdaje izjave o dokončanju)

dne (dd/mm/llll)

(datum izdaje)

(podpis upravljavca ali pooblaščenega zastopnika obrata za recikliranje ladij)

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/119 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/119

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2323

z dne 19. decembra 2016

o pripravi evropskega seznama obratov za recikliranje ladij v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (1) ter zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 Komisija sprejme izvedbene akte za pripravo evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, ki se nahajajo v Evropski uniji in so jih države članice sporočile v skladu s členom 14(3) navedene uredbe, ter obratov za recikliranje ladij, ki se nahajajo v tretji državi in katerih vključitev temelji na podlagi ocene informacij in predloženih ali zbranih priloženih dokazov v skladu s členom 15 iste uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 Komisija sprejme izvedbene akte za pripravo evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, ki se nahajajo v Evropski uniji in so jih države članice sporočile v skladu s členom 14(3) navedene uredbe, ter obratov za recikliranje ladij, ki se nahajajo v tretji državi in katerih vključitev temelji na podlagi ocene informacij in predloženih ali zbranih priloženih dokazov v skladu s členom 15 iste uredbe.

| (2) | Države članice so sporočile skupno 18 obratov za recikliranje ladij, ki se nahajajo v Uniji in so v skladu z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (EU) št. 1257/2013. V skladu s členom 16(1)(a) navedene uredbe bi bilo treba navedene obrate vključiti na evropski seznam obratov za recikliranje ladij. |
| --- | --- |

(2)

Države članice so sporočile skupno 18 obratov za recikliranje ladij, ki se nahajajo v Uniji in so v skladu z ustreznimi zahtevami iz Uredbe (EU) št. 1257/2013. V skladu s členom 16(1)(a) navedene uredbe bi bilo treba navedene obrate vključiti na evropski seznam obratov za recikliranje ladij.

| (3) | V zvezi z obrati za recikliranje ladij, ki se nahajajo v tretji državi, za katere je bila Komisiji predložena vloga za vključitev na evropski seznam v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1257/2013, še vedno poteka ocenjevanje ustreznih informacij in predloženih ali zbranih priloženih dokazov. Komisija po zaključku ocene sprejme izvedbene akte, ki veljajo za navedene obrate za recikliranje ladij izven Unije. |
| --- | --- |

(3)

V zvezi z obrati za recikliranje ladij, ki se nahajajo v tretji državi, za katere je bila Komisiji predložena vloga za vključitev na evropski seznam v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1257/2013, še vedno poteka ocenjevanje ustreznih informacij in predloženih ali zbranih priloženih dokazov. Komisija po zaključku ocene sprejme izvedbene akte, ki veljajo za navedene obrate za recikliranje ladij izven Unije.

| (4) | Informacije, ki se vključijo na evropski seznam, so navedene v drugem pododstavku člena 16(2) Uredbe (EU) št. 1257/2013. Za upoštevanje navedenih zahtev bi moral biti evropski seznam oblikovan v skladu z navedeno določbo. V skladu s členom 16(3) navedene uredbe se na evropskem seznamu navede tudi datum prenehanja vključitve obrata za recikliranje ladij na seznam. |
| --- | --- |

(4)

Informacije, ki se vključijo na evropski seznam, so navedene v drugem pododstavku člena 16(2) Uredbe (EU) št. 1257/2013. Za upoštevanje navedenih zahtev bi moral biti evropski seznam oblikovan v skladu z navedeno določbo. V skladu s členom 16(3) navedene uredbe se na evropskem seznamu navede tudi datum prenehanja vključitve obrata za recikliranje ladij na seznam.

| (5) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropski seznam obratov za recikliranje ladij v skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 se pripravi, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 330, 10.12.2013, str. 1.

1

---

PRILOGA

EVROPSKI SEZNAM OBRATOV ZA RECIKLIRANJE LADIJ V SKLADU S ČLENOM 16(1) UREDBE (EU) ŠT. 1257/2013

Obrati za recikliranje ladij, ki se nahajajo v državi članici Unije

| Ime obrata | Metoda recikliranja | Vrsta in velikost ladij, ki se lahko reciklirajo | Omejitve in pogoji, ki veljajo za delovanje obrata za recikliranje ladij, tudi pri ravnanju z nevarnimi odpadki | Podrobni podatki o postopku izrecne ali tihe odobritve načrta za recikliranje ladje s strani pristojnega organa (1) | Največji letni obseg recikliranja ladij, izračunan kot vsota teže ladij, ki so bile reciklirane v določenem letu v zadevnem obratu, izražena v LDT (2) | Datum prenehanja vključitve na evropski seznam (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BELGIJA |
| NV Galloo Recycling Ghent |
| Scheepszatestraat 9 |
| 9000 Gent |
| Belgija |
| Telefon: +32(0)9/251 25 21 |
| E-naslov: peter.wyntin@galloo.com |

Ime obrata

Metoda recikliranja

Vrsta in velikost ladij, ki se lahko reciklirajo

Omejitve in pogoji, ki veljajo za delovanje obrata za recikliranje ladij, tudi pri ravnanju z nevarnimi odpadki

Podrobni podatki o postopku izrecne ali tihe odobritve načrta za recikliranje ladje s strani pristojnega organa (1)

Največji letni obseg recikliranja ladij, izračunan kot vsota teže ladij, ki so bile reciklirane v določenem letu v zadevnem obratu, izražena v LDT (2)

Datum prenehanja vključitve na evropski seznam (3)

BELGIJA

NV Galloo Recycling Ghent

Scheepszatestraat 9

9000 Gent

Belgija

Telefon: +32(0)9/251 25 21

E-naslov: peter.wyntin@galloo.com

Ob obali (vodni privez), naklon

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 265 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 265 metrov

| | Širina: 36 metrov |
| --- | --- |

Širina: 36 metrov

| | Ugrez: 12,5 metra |
| --- | --- |

Ugrez: 12,5 metra

Tiha odobritev, pri čemer je najdaljše obdobje pregleda 30 dni

34 000  (4)

31. marec 2020

DANSKA

| Fornæs ApS |
| --- |
| Rolshøjvej 12-16 |
| 8500 Grenå |
| Danska |
| www.fornaes.dk |

Fornæs ApS

Rolshøjvej 12-16

8500 Grenå

Danska

www.fornaes.dk

Razstavljanje na obali in poznejša razgradnja na neprepustnih tleh z učinkovitimi osuševalnimi sistemi

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 150 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 150 metrov

| | Širina: 25 metrov |
| --- | --- |

Širina: 25 metrov

| | Ugrez: 6 metrov |
| --- | --- |

Ugrez: 6 metrov

| | BT: 10 000 |
| --- | --- |

BT: 10 000

Občina Norddjurs ima pravico dodelitve nevarnih odpadkov sprejemnim obratom, ki so okoljsko odobreni

Tiha odobritev, najdaljše obdobje pregleda je 2 tedna

30 000  (5)

30. junij 2021

| Smedegaarden A/S |
| --- |
| Vikingkaj 5 |
| 6700 Esbjerg |
| Danska |
| www.smedegaarden.net |

Smedegaarden A/S

Vikingkaj 5

6700 Esbjerg

Danska

www.smedegaarden.net

Razstavljanje na obali in poznejša razgradnja na neprepustnih tleh z učinkovitimi osuševalnimi sistemi

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 170 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 170 metrov

| | Širina: 40 metrov |
| --- | --- |

Širina: 40 metrov

| | Ugrez: 7,5 metra |
| --- | --- |

Ugrez: 7,5 metra

Tiha odobritev, najdaljše obdobje pregleda je 2 tedna

20 000  (6)

15. september 2021

FRANCIJA

| GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG |
| --- |
| 616, Boulevard Jules Durand |
| 76600 Le Havre |
| Francija |
| Telefon: +33(0)2 35 55 77 50 |
| E-naslov: p.dupalut@gardet-bezenac.com |

GARDET & DE BEZENAC Recycling/Groupe BAUDELET ENVIRONNEMENT – GIE MUG

616, Boulevard Jules Durand

76600 Le Havre

Francija

Telefon: +33(0)2 35 55 77 50

E-naslov: p.dupalut@gardet-bezenac.com

Plavajoče in klančina za popravilo ladij

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 150 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 150 metrov

| | Širina: 18 metrov |
| --- | --- |

Širina: 18 metrov

| | LDT: 7 000 |
| --- | --- |

LDT: 7 000

Okoljske omejitve so opredeljene v prefekturnem dovoljenju.

Izrecna odobritev – pristojni organ za odločitev o odobritvi je Ministrstvo za okolje.

16 000  (7)

30. december 2021

| Grand Port Maritime de Bordeaux |
| --- |
| 152, Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex |
| Francija |
| Telefon: +33(0)5 56 90 58 00 |
| E-naslov: p-brocart@bordeaux-port.fr |

Grand Port Maritime de Bordeaux

152, Quai de Bacalan – CS 41320 – 33082 Bordeaux Cedex

Francija

Telefon: +33(0)5 56 90 58 00

E-naslov: p-brocart@bordeaux-port.fr

Ob obali, suhi dok

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje (suhi dok):

| | Dolžina: 240 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 240 metrov

| | Širina: 37 metrov |
| --- | --- |

Širina: 37 metrov

| | Globina: 17 metrov |
| --- | --- |

Globina: 17 metrov

Okoljske omejitve so opredeljene v prefekturnem dovoljenju.

Izrecna odobritev – pristojni organ za odločitev o odobritvi je Ministrstvo za okolje.

18 000  (8)

21. oktober 2021

| Les Recycleurs bretons |
| --- |
| Zone Industrielle de Kerbriant – 29 610 Plouigneau |
| Plouigneau |
| Francija |
| Telefon: +33(0)6 11 74 74 01 |
| E-naslov: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr |

Les Recycleurs bretons

Zone Industrielle de Kerbriant – 29 610 Plouigneau

Plouigneau

Francija

Telefon: +33(0)6 11 74 74 01

E-naslov: Jm.abiven@recycleurs-bretons.fr

Ob obali, suhi dok

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje (suhi dok):

| | Dolžina: 225 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 225 metrov

| | Širina: 34 metrov |
| --- | --- |

Širina: 34 metrov

| | Globina: 27 metrov |
| --- | --- |

Globina: 27 metrov

Okoljske omejitve so opredeljene v prefekturnem dovoljenju

Izrecna odobritev – pristojni organ za odločitev o odobritvi je Ministrstvo za okolje.

5 500  (9)

24. maj 2021

LATVIJA

| A/S „Tosmares kuģubūvētava“ |
| --- |
| Ģenerāļa Baloža street 42/44, Liepaja, LV-3402 |
| Latvija |
| Telefon: +371 63401919 |
| E-naslov: shipyard@tosmare.lv |

A/S „Tosmares kuģubūvētava“

Ģenerāļa Baloža street 42/44, Liepaja, LV-3402

Latvija

Telefon: +371 63401919

E-naslov: shipyard@tosmare.lv

Razgradnja ladij (vodni privez in suhi dok)

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 165 m |
| --- | --- |

Dolžina: 165 m

| | Širina: 22 m |
| --- | --- |

Širina: 22 m

| | Globina: 7 m |
| --- | --- |

Globina: 7 m

| | DWT:14 000 |
| --- | --- |

DWT:14 000

| | GT: 200–12 000 |
| --- | --- |

GT: 200–12 000

| | Teža: 100–5 000 ton |
| --- | --- |

Teža: 100–5 000 ton

| | LDT: 100–5 000 |
| --- | --- |

LDT: 100–5 000

Glej nacionalno dovoljenje št. LI-10-IB-0024.

Izrecna odobritev – pisno obvestilo v 30 delovnih dneh

0 (10)

11. junij 2020

LITVA

| UAB APK |
| --- |
| Minijos 180 (berth 133A), LT 93269, Klaipėda, |
| Litva |
| Telefon: +370 (46) 365776 |
| Telefaks: +370 (46) 365776 |
| E-naslov: uab.apk@gmail.com |

UAB APK

Minijos 180 (berth 133A), LT 93269, Klaipėda,

Litva

Telefon: +370 (46) 365776

Telefaks: +370 (46) 365776

E-naslov: uab.apk@gmail.com

Ob obali (vodni privez)

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 130 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 130 metrov

| | Širina: 35 metrov |
| --- | --- |

Širina: 35 metrov

| | Globina: 10 metrov |
| --- | --- |

Globina: 10 metrov

| | BT: 3 500 |
| --- | --- |

BT: 3 500

Glej nacionalno dovoljenje št. TL-KL.1-15/2015

Izrecna odobritev – pisno obvestilo v 30 delovnih dneh

1 500  (11)

17. marec 2020

| UAB Armar |
| --- |
| Minijos 180 (berth 127A), LT 93269, Klaipėda, |
| Litva |
| Telefon: +370 685 32607 |
| E-naslov: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com |

UAB Armar

Minijos 180 (berth 127A), LT 93269, Klaipėda,

Litva

Telefon: +370 685 32607

E-naslov: armar.uab@gmail.com; albatrosas33@gmail.com

Ob obali (vodni privez)

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 80 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 80 metrov

| | Širina: 16 metrov |
| --- | --- |

Širina: 16 metrov

| | Globina: 6 metrov |
| --- | --- |

Globina: 6 metrov

| | BT: 1 500 |
| --- | --- |

BT: 1 500

Glej nacionalno dovoljenje št. TL-KL.1-16/2015

Izrecna odobritev – pisno obvestilo v 30 delovnih dneh

3 910  (12)

17. marec 2020

| UAB Vakaru refonda |
| --- |
| Minijos 180(berth 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda, |
| Litva |
| Telefon: +370 (46) 483940 / 483891 |
| Telefaks: +370 (46) 483891 |
| E-naslov: refonda@wsy.lt |

UAB Vakaru refonda

Minijos 180(berth 129, 130, 131A, 131, 132, 133A), LT 93269, Klaipėda,

Litva

Telefon: +370 (46) 483940 / 483891

Telefaks: +370 (46) 483891

E-naslov: refonda@wsy.lt

Ob obali (vodni privez)

Vse vrste ladij, kot so opredeljene v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 230 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 230 metrov

| | Širina: 55 metrov |
| --- | --- |

Širina: 55 metrov

| | Globina: 14 metrov |
| --- | --- |

Globina: 14 metrov

| | BT: 70 000 |
| --- | --- |

BT: 70 000

Glej nacionalno dovoljenje št. (11.2)-30-161/2011/TL-KL.1-18/2015

Izrecna odobritev – pisno obvestilo v 30 delovnih dneh

20 140  (13)

21. maj 2020

NIZOZEMSKA

| Keppel-Verolme |
| --- |
| Prof. Gerbrandyweg 25 |
| 3197 KK Rotterdam-Botlek |
| Nizozemska |
| Telefon: +31 18 123 43 53 |
| E-naslov: mzoethout@keppelverolme.nl |

Keppel-Verolme

Prof. Gerbrandyweg 25

3197 KK Rotterdam-Botlek

Nizozemska

Telefon: +31 18 123 43 53

E-naslov: mzoethout@keppelverolme.nl

Razrez ladij

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 405 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 405 metrov

| | Širina: 90 metrov |
| --- | --- |

Širina: 90 metrov

| | Globina: 11,6 metra |
| --- | --- |

Globina: 11,6 metra

Obrat ima dovoljenje za obratovanje; to dovoljenje vključuje omejitve in pogoje za delovanje na okolju prijazen način.

Izrecna odobritev

52 000  (14)

21. julij 2021

Scheepsrecycling Nederland B.V.

Havenweg 1; 3295 XZ s-Gravendeel

Postbus 5234; 3295 ZJ s-Gravendeel

Nizozemska

Telefon: +31 78 673 60 55

E-naslov: info@sloperij-nederland.nl

Razrez ladij

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 200 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 200 metrov

| | Širina: 33 metrov |
| --- | --- |

Širina: 33 metrov

| | Globina: 6 metrov |
| --- | --- |

Globina: 6 metrov

| | Višina: 45 metrov (Botlekbridge) |
| --- | --- |

Višina: 45 metrov (Botlekbridge)

Dejavnosti recikliranja se začnejo na vodi, da postane trup lažji; vitel za vleko ladij na ploščadi lahko povleče 2 000 ton.

Obrat ima dovoljenje za obratovanje; to dovoljenje vključuje omejitve in pogoje za delovanje na okolju prijazen način.

Izrecna odobritev

9 300  (15)

27. september 2021

POLJSKA

| ALMEX Sp. Z o.o. |
| --- |
| ul. Ks. Stanislawa Kujota 1 |
| 70-605 Szczecin |
| Poljska |

ALMEX Sp. Z o.o.

ul. Ks. Stanislawa Kujota 1

70-605 Szczecin

Poljska

Pomoli in parcele za recikliranje na stičišču kopnega in morja

Vse vrste plovil.

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 120 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 120 metrov

| | Širina: 20 metrov |
| --- | --- |

Širina: 20 metrov

| | Globina: 6 metrov |
| --- | --- |

Globina: 6 metrov

| | DWT: 6 000 |
| --- | --- |

DWT: 6 000

| | GT: 2 500 |
| --- | --- |

GT: 2 500

| | LDT: 2 500 |
| --- | --- |

LDT: 2 500

Glej dovoljenje WOŚ.II.7243.7.4.2014.IB

Izrecna odobritev

(podrobnosti se predložijo v začetku leta 2017, ko začne veljati nova nacionalna zakonodaja)

4 000  (16)

30. junij 2017

PORTUGALSKA

| Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais |
| --- |
| Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro |
| Portugalska |

Navalria – Docas, Construções e Reparações Navais

Porto Comercial, Terminal Sul, Apartado 39, 3811-901 Aveiro

Portugalska

Razstavljanje na suhem doku, dekontaminacija in razgradnja na vodoravni ravnini in nagnjeni ravnini, glede na velikost ladje

Nazivna zmogljivost vodoravne ravnine: 700 ton

Nazivna zmogljivost nagnjene ravnine: 900 ton

Pogoji, ki veljajo za dejavnost, so določeni v specifikacijah, priloženih k naslovu (PPS št. 5/2015/CCDRC z dne 26. januarja 2016

1 900 ton (17)

26. januar 2020

ŠPANIJA

| DDR VESSELS XXI, S.L. |
| --- |
| Port of „El Musel“ |
| Gijon |
| Španija |
| Telefon: +34 630 14 44 16 |
| E-naslov: abarredo@ddr-vessels.com |

DDR VESSELS XXI, S.L.

Port of „El Musel“

Gijon

Španija

Telefon: +34 630 14 44 16

E-naslov: abarredo@ddr-vessels.com

Ploščad za razgradnjo

Vse vrste plovil, razen jedrskih

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 84,95 metra
  (plovila do 169,9 metra, ki imajo na ploščadi lahko ničen ali negativen prevrnitveni moment, se lahko sprejmejo glede na rezultate podrobne študije izvedljivosti) |
| --- | --- |

Dolžina: 84,95 metra

(plovila do 169,9 metra, ki imajo na ploščadi lahko ničen ali negativen prevrnitveni moment, se lahko sprejmejo glede na rezultate podrobne študije izvedljivosti)

Omejitve so vključene v celovito okoljsko dovoljenje.

Postopek še ni izrecno opredeljen.

0 (18)

28. julij 2020

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| Able UK Limited |
| --- |
| Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre |
| Graythorp Dock |
| Tees Road |
| Hartlepool |
| Cleveland |
| TS25 2DB |
| Združeno kraljestvo |
| Telefon: +44(0)1642 806080 |
| E-naslov: info@ableuk.com |

Able UK Limited

Teesside Environmental Reclamation and Recycling Centre

Graythorp Dock

Tees Road

Hartlepool

Cleveland

TS25 2DB

Združeno kraljestvo

Telefon: +44(0)1642 806080

E-naslov: info@ableuk.com

Razgradnja ladij in s tem povezana obdelava, dovoljeno s suhim dokom in vodnim privezom

Vsako plovilo velikosti, ki je odobrena v dovoljenju.

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 337,5 metra |
| --- | --- |

Dolžina: 337,5 metra

| | Širina: 120 metrov |
| --- | --- |

Širina: 120 metrov

| | Ugrez: 6,65 metra |
| --- | --- |

Ugrez: 6,65 metra

Obrat ima načrt za obrat za recikliranje ladij, ki izpolnjuje zahteve uredb EU.

Obrat se odobri z dovoljenjem (sklic EPR/VP3296ZM), ki omejuje dejavnosti in postavlja pogoje upravljavcu obrata.

Odobritev temelji na dogovoru med agencijo za okolje (Environment Agency) in izvršilnim organom za zdravje in varstvo (Health and Safety Executive), ki skupaj predstavljata pristojni organ, o načrtu za obrat za recikliranje ladij, ki se uradno odobri s spremembo obstoječega okoljevarstvenega dovoljenja.

66 340  (19)

6. oktober 2020

| Harland and Wolff Heavy Industries Limited |
| --- |
| Queen's Island |
| Belfast |
| BT3 9DU |
| Združeno kraljestvo |
| Telefon: +44(0)2890 458456 |
| E-naslov: trevor.hutchinson@harland-wolff.com |

Harland and Wolff Heavy Industries Limited

Queen's Island

Belfast

BT3 9DU

Združeno kraljestvo

Telefon: +44(0)2890 458456

E-naslov: trevor.hutchinson@harland-wolff.com

Razgradnja ladij in s tem povezana obdelava, dovoljeni s suhim dokom in vodnim privezom

Vsa plovila velikosti, kot je določena v dogovorjenem delovnem načrtu.

Največja velikost ladje:

Glavni dok (največji) meri 556 m x 93 m x 1,2 m DWT in lahko sprejme plovila do te velikosti. Ta največji suhi dok ima nosilnost 1,2 milijona DWT.

Obrat ima načrt za obrat za recikliranje ladij, ki izpolnjuje zahteve uredb EU. Obrat se odobri z dovoljenjem za ravnanje z odpadki, dovoljenjem številka LN/07/21/V2, ki omejuje dejavnosti in postavlja pogoje upravljavcu obrata.

Odobritev temelji na dogovoru med agencijo za okolje Severne Irske (The Northern Ireland Environment Agency (NIEA)) in izvršilnim organom za zdravje in varstvo Severne Irske (The Health and Safety Executive for Northern Ireland (HSENI)), ki skupaj predstavljata pristojni organ, o načrtu za obrat za recikliranje ladij, ki se uradno odobri s spremembo obstoječega dovoljenja za ravnanje z odpadki.

13 200  (20)

3. avgust 2020

| Swansea Drydock Ltd |
| --- |
| Prince of Wales Dry Dock |
| Swansea |
| Wales |
| SA1 1LY |
| Združeno kraljestvo |
| Telefon: +44(0)1792 654592 |
| E-naslov: info@swanseadrydocks.com |

Swansea Drydock Ltd

Prince of Wales Dry Dock

Swansea

Wales

SA1 1LY

Združeno kraljestvo

Telefon: +44(0)1792 654592

E-naslov: info@swanseadrydocks.com

Razgradnja ladij in s tem povezana obdelava, dovoljeni s suhim dokom in vodnim privezom

Vsako plovilo velikosti, ki je odobrena v dovoljenju.

Največja velikost ladje:

| | Dolžina: 200 metrov |
| --- | --- |

Dolžina: 200 metrov

| | Širina: 27 metrov |
| --- | --- |

Širina: 27 metrov

| | Ugrez: 7 metrov |
| --- | --- |

Ugrez: 7 metrov

Obrat ima načrt za obrat za recikliranje ladij, ki izpolnjuje zahteve uredb EU.

Obrat se odobri z dovoljenjem (sklic EPR/UP3298VL), ki omejuje dejavnosti in postavlja pogoje upravljavcu obrata.

Odobritev temelji na dogovoru med organoma Natural Resources Wales in Health and Safety Executive, ki skupaj predstavljata pristojni organ, o načrtu za obrat za recikliranje ladij, ki se uradno odobri s spremembo obstoječega okoljevarstvenega dovoljenja.

7 275  (21)

2. julij 2020

| DWT | Nosilnost v tonah |
| --- | --- |
| BT | Bruto tonaža |
| LDT | Izpodriv prazne ladje |

DWT

Nosilnost v tonah

BT

Bruto tonaža

LDT

Izpodriv prazne ladje

---

(1)  Kot je navedeno v členu 7(3) Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij.

(2)  V skladu s členom 32(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij se „
  največji letni obseg recikliranja ladij določi z izbiro najvišje vrednosti v preteklem desetletnem obdobju za vsak obrat za recikliranje ladij ali, če gre za novi obrat za recikliranje ladij, najvišje letne vrednosti, dosežene v tem obratu v preteklem letu
  “.

(3)  Datum prenehanja vključitve na evropski seznam je enak datumu izteka veljavnosti dovoljenja, ki je bil podeljen obratu v državi članici.

(4)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 50 000 LDT na leto.

(5)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 50 000 LDT na leto.

(6)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 50 000 LDT na leto.

(7)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 18 000 LDT na leto.

(8)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 23 000 LDT na leto.

(9)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 10 000 LDT na leto.

(10)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 15 000 LDT na leto.

(11)  V skladu s svojim dovoljenjem lahko obrat reciklira največ 30 000 LDT na leto.

(12)  V skladu s svojim dovoljenjem lahko obrat reciklira največ 6 000 LDT na leto.

(13)  V skladu s svojim dovoljenjem lahko obrat reciklira največ 45 000 LDT na leto.

(14)  V skladu z dovoljenjem obrata znaša njegov teoretični največji letni obseg recikliranja ladij 100 000 ton na leto.

(15)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 45 000 LDT na leto.

(16)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 10 000 LDT na leto.

(17)  Informacije o teoretičnem največjem letnem obsegu recikliranja ladij niso bile predložene.

(18)  Glede na predložene informacije znaša teoretični največji letni obseg recikliranja ladij v obratu 60 000 LDT na leto.

(19)  V skladu s svojim dovoljenjem lahko obrat reciklira največ 230 000 ton na leto.

(20)  V skladu s svojim dovoljenjem lahko obrat reciklira največ 300 000 ton na leto.

(21)  V skladu s svojim dovoljenjem lahko obrat reciklira največ 74 999 ton na leto.

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/129

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2324

z dne 19. decembra 2016

glede oblike poročila o načrtovanem začetku recikliranja ladje, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (1) ter zlasti točke (a) člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za podjetja za recikliranje ladij, obrate za recikliranje ladij ter upravljavce obratov za recikliranje ladij glede recikliranja ladij, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za podjetja za recikliranje ladij, obrate za recikliranje ladij ter upravljavce obratov za recikliranje ladij glede recikliranja ladij, ki plujejo pod zastavo države članice Evropske unije.

| (2) | V skladu s členom 13(2)(b) Uredbe (EU) št. 1257/2013 mora upravljavec obrata za recikliranje ladij poročati upravi, da je obrat za recikliranje ladij v vseh vidikih pripravljen na začetek recikliranja ladje. Oblika poročil mora biti v skladu z Dodatkom 6 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(2)(b) Uredbe (EU) št. 1257/2013 mora upravljavec obrata za recikliranje ladij poročati upravi, da je obrat za recikliranje ladij v vseh vidikih pripravljen na začetek recikliranja ladje. Oblika poročil mora biti v skladu z Dodatkom 6 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga).

| (3) | V skladu s členom 3(6) Uredbe (EU) št. 1257/2013 „recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje. Poročilo o načrtovanem začetku recikliranja ladje je zato potrebno v primeru delnega razstavljanja. Oblika poročila o načrtovanem začetku recikliranja ladje se nanaša na en obrat za recikliranje ladij. V primeru, da razstavljanje ene ladje poteka v več obratih, je za vsak obrat v tem postopku potrebno ločeno poročilo o načrtovanem začetku recikliranja ladje. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(6) Uredbe (EU) št. 1257/2013 „recikliranje ladij“ pomeni dejavnost popolnega ali delnega razstavljanja ladje. Poročilo o načrtovanem začetku recikliranja ladje je zato potrebno v primeru delnega razstavljanja. Oblika poročila o načrtovanem začetku recikliranja ladje se nanaša na en obrat za recikliranje ladij. V primeru, da razstavljanje ene ladje poteka v več obratih, je za vsak obrat v tem postopku potrebno ločeno poročilo o načrtovanem začetku recikliranja ladje.

| (4) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poročila o načrtovanem začetku recikliranja ladje, kot jih zahteva člen 13(2)(b) Uredbe (EU) št. 1257/2013, so v skladu z obliko, določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 330, 10.12.2013, str. 1.

1

---

PRILOGA

Image 5

POROČILO O NAČRTOVANEM ZAČETKU RECIKLIRANJA LADJE

na podlagi Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(ime obrata za recikliranje ladij)

v

(polni naslov obrata za recikliranje ladij)

naveden na evropskem seznamu, vzpostavljenem v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013,

poroča, da je obrat za recikliranje ladij v vseh vidikih pripravljen na začetek recikliranja plovila

(številka IMO)

Potrdilo o pripravljenosti za recikliranje je na podlagi pooblastila vlade

(ime države)

izdal

(polno ime osebe ali organizacije, pooblaščene v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013)

dne (dd/mm/llll)

(datum izdaje)

(podpis upravljavca ali pooblaščenega zastopnika obrata za recikliranje ladij)

---

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/131 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/131

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/2325

z dne 19. decembra 2016

glede oblike potrdila o popisu nevarnih materialov, kot jo zahteva Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (1) ter zlasti člena 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za lastnike ladij, uprave in priznane organizacije glede priprave, pregledov in izdajanja potrdil o popisih nevarnih materialov v ladjah. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1257/2013 določa zahteve za lastnike ladij, uprave in priznane organizacije glede priprave, pregledov in izdajanja potrdil o popisih nevarnih materialov v ladjah.

| (2) | V skladu z zahtevami iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1257/2013 morajo imeti ladje na krovu popis nevarnih materialov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zahtevami iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1257/2013 morajo imeti ladje na krovu popis nevarnih materialov.

| (3) | Na podlagi člena 32 Uredbe (EU) št. 1257/2013 se obveznost imeti na krovu popis nevarnih materialov za obstoječe ladje mora uporabljati od 31. decembra 2020, za nove ladje najpozneje od 31. decembra 2018, za ladje, poslane v recikliranje, pa od datuma objave evropskega seznama, objavljenega v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena 32 Uredbe (EU) št. 1257/2013 se obveznost imeti na krovu popis nevarnih materialov za obstoječe ladje mora uporabljati od 31. decembra 2020, za nove ladje najpozneje od 31. decembra 2018, za ladje, poslane v recikliranje, pa od datuma objave evropskega seznama, objavljenega v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013.

| (4) | Na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 1257/2013 uradne osebe v upravah ali priznanih organizacijah, ki jih za to pooblastijo uprave, izvajajo preglede ladij. Cilj pregledov je potrditi, da popis nevarnih materialov izpolnjuje veljavne zahteve iz Uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Na podlagi člena 8 Uredbe (EU) št. 1257/2013 uradne osebe v upravah ali priznanih organizacijah, ki jih za to pooblastijo uprave, izvajajo preglede ladij. Cilj pregledov je potrditi, da popis nevarnih materialov izpolnjuje veljavne zahteve iz Uredbe.

| (5) | Na podlagi člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 uprava ali priznana organizacija, ki jo uprava pooblasti, mora po uspešnem zaključku prvega ali rednega pregleda izdati potrdilo o popisu. Oblika potrdila o popisu mora biti v skladu z Dodatkom 3 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga). |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi člena 9(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 uprava ali priznana organizacija, ki jo uprava pooblasti, mora po uspešnem zaključku prvega ali rednega pregleda izdati potrdilo o popisu. Oblika potrdila o popisu mora biti v skladu z Dodatkom 3 k Mednarodni konvenciji o varnem in okolju prijaznem recikliranju ladij, sprejeti 15. maja 2009 v Hongkongu (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz Hongkonga).

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora za uredbo o recikliranju ladij, ustanovljenega s členom 25 Uredbe (EU) št. 1257/2013 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Potrdila o popisu, izdana in odobrena v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1257/2013, so v skladu z obliko, določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 330, 10.12.2013, str. 1.

1

---

PRILOGA

POTRDILO O POPISU NEVARNIH MATERIALOV

na podlagi Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij

(Opomba: temu potrdilu se priloži del I popisa nevarnih materialov.)

(uradni pečat) (država)

ki ga je v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij na podlagi pooblastila vlade

(ime države)

izdal

(polno ime pooblaščene osebe ali organizacije v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1257/2013)

Podatki o ladji

Ime ladje

Razpoznavna številčna ali črkovna oznaka

Pristanišče registracije

Bruto tonaža

Številka IMO

Ime in naslov lastnika ladje

Identifikacijska številka IMO registriranega lastnika

Identifikacijska številka IMO družbe

Datum izdelave

Podatki o delu I popisa nevarnih materialov

Številka identifikacije/preverjanja dela I popisa nevarnih materialov:

Opomba: v skladu s členom 9(1) Uredbe (EU) št. 1257/2013 je del I popisa nevarnih materialov priložen temu potrdilu. Del I popisa nevarnih materialov se sestavi na podlagi standardnega obrazca iz smernic, ki jih je pripravila Mednarodna pomorska organizacija in jih, kadar je to primerno, dopolnjujejo smernice glede vidikov, specifičnih za Uredbo (EU) št. 1257/2013, kot so snovi, navedene v navedeni uredbi, ne pa tudi v Konvenciji iz Hongkonga.

KI POTRJUJE:

da je ladja pregledana v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 1257/2013 ter da ta pregled dokazuje, da del I popisa nevarnih materialov v celoti izpolnjuje veljavne zahteve iz navedene uredbe.

Datum dokončanja pregleda, na podlagi katerega je izdano to potrdilo: (dd/mm/llll)

To potrdilo je veljavno do (dd/mm/llll)

Izdano v ,

(kraj izdaje potrdila)

dne (dd/mm/llll)

(datum izdaje) (podpis ustrezno pooblaščenega uradnika, ki je izdal potrdilo)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

ZAZNAMEK ZA PODALJŠANJE VELJAVNOSTI POTRDILA, VELJAVNEGA MANJ KOT PET LET, KADAR SE UPORABLJA ČLEN 9(5) (*)

Ladja izpolnjuje ustrezne določbe iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij in to potrdilo se v skladu s členom 9(5) navedene uredbe sprejme kot veljavno do

(dd/mm/llll):

Podpisani:

(podpis ustrezno pooblaščenega uradnika)

Kraj:

Datum: (dd/mm/llll)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

ZAZNAMEK V PRIMERU OPRAVLJENEGA REDNEGA PREGLEDA, KADAR SE UPORABLJA ČLEN 9(4) (*)

Ladja izpolnjuje ustrezne določbe iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij in to potrdilo se v skladu s členom 9(4) navedene uredbe sprejme kot veljavno do (dd/mm/llll):

Podpisani:

(podpis ustrezno pooblaščenega uradnika)

Kraj:

Datum: (dd/mm/llll)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

ZAZNAMEK ZA PODALJŠANJE VELJAVNOSTI POTRDILA DO PRIHODA V PRISTANIŠČE ALI SIDRIŠČE PREGLEDA ZA OBDOBJE ODLOGA, KADAR SE UPORABLJA ČLEN 9(7) ALI 9(8) (*)

To potrdilo se v skladu s členom 9(7) ali 9(8) (**) Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij sprejme kot veljavno do (dd/mm/llll):

Podpisani:

(podpis ustrezno pooblaščenega uradnika)

Kraj:

Datum: (dd/mm/llll)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

ZAZNAMEK ZA DODATNI PREGLED, KADAR SE UPORABLJA ČLEN 9(2) (*)

Pri dodatnem pregledu, izvedenem v skladu s členom 8(6) Uredbe (EU) št. 1257/2013 o recikliranju ladij, je bilo ugotovljeno, da ladja izpolnjuje ustrezne določbe navedene uredbe.

Podpisani:

(podpis ustrezno pooblaščenega uradnika)

Kraj:

Datum: (dd/mm/llll)

(pečat ali žig pristojnega organa, kot je ustrezno)

(*) Ta stran z zaznamkom ob pregledu se ponatisne in priloži potrdilu, če je po mnenju uprave to potrebno.

(**) Neustrezno črtati.

---

Popravki

| 20.12.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/136 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/136

---

Popravek Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju za obdobje štirih let

(
  Uradni list Evropske unije L 315 z dne 1. decembra 2015
  )

| 1. | Stran 37, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 1, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

1.

Stran 37, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 1, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

| „[...] (a) | severno od zemljepisne širine 19°00′00′′ S, črta, ki povezuje naslednje točke:






  20° 46′ 30′′ S | 17° 03′ 00′′ Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 40′ 00′′ S | 17° 08′ 30′′ Z |
| 20° 10′ 12′′ S | 17° 16′ 12′′ Z |
| 19° 35′ 24′′ S | 16° 51′ 00′′ Z |
| 19° 19′ 12′′ S | 16° 45′ 36′′ Z |
| 19° 19′ 12′′ S | 16° 41′ 24′′ Z |
| 19° 00′ 00′′ S | 16° 22′ 00′′ Z |

„[...] (a)

severno od zemljepisne širine 19°00′00′′ S, črta, ki povezuje naslednje točke:

20° 46′ 30′′ S

17° 03′ 00′′ Z

20° 40′ 00′′ S

17° 08′ 30′′ Z

20° 10′ 12′′ S

17° 16′ 12′′ Z

19° 35′ 24′′ S

16° 51′ 00′′ Z

19° 19′ 12′′ S

16° 45′ 36′′ Z

19° 19′ 12′′ S

16° 41′ 24′′ Z

19° 00′ 00′′ S

16° 22′ 00′′ Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S do zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S, od črte, ki leži 9 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S do zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S, od črte, ki leži 9 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S, od črte, ki leži 6 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“ |
| --- | --- |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S, od črte, ki leži 6 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“

se glasi:

| „[...](a) | severno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S, črta, ki povezuje naslednje točke:






  20° 46,30 S | 17° 03,00 Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 40,00 S | 17° 08,30 Z |
| 20° 10,12 S | 17° 16,12 Z |
| 19° 35,24 S | 16° 51,00 Z |
| 19° 19,12 S | 16° 45,36 Z |
| 19° 19,12 S | 16° 41,24 Z |
| 19° 00,00 S | 16° 22,00 Z |

„[...](a)

severno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S, črta, ki povezuje naslednje točke:

20° 46,30 S

17° 03,00 Z

20° 40,00 S

17° 08,30 Z

20° 10,12 S

17° 16,12 Z

19° 35,24 S

16° 51,00 Z

19° 19,12 S

16° 45,36 Z

19° 19,12 S

16° 41,24 Z

19° 00,00 S

16° 22,00 Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 00,00 S do zemljepisne širine 17° 50,00 S, od črte, ki leži 9 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 00,00 S do zemljepisne širine 17° 50,00 S, od črte, ki leži 9 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 50,00 S, od črte, ki leži 6 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“. |
| --- | --- |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 50,00 S, od črte, ki leži 6 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“.

| 2. | Strani 38 do 39, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 2, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

2.

Strani 38 do 39, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 2, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

| „(a) | severno od zemljepisne širine 19° 15′ 60′′ S: zahodno od črte, ki povezuje točke:






  20° 46′ 30′′ S | 17° 03′ 00′′ Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ S | 17° 11′ 00′′ Z |
| 20° 36′ 00′′ S | 17° 36′ 00′′ Z |
| 20° 03′ 00′′ S | 17° 36′ 00′′ Z |
| 19° 45′ 70′′ S | 17° 03′ 00′′ Z |
| 19° 29′ 00′′ S | 16° 51′ 50′′ Z |
| 19° 15′ 60′′ S | 16° 51′ 50′′ Z |
| 19° 15′ 60′′ S | 16° 49′ 60′′ Z |

„(a)

severno od zemljepisne širine 19° 15′ 60′′ S: zahodno od črte, ki povezuje točke:

20° 46′ 30′′ S

17° 03′ 00′′ Z

20° 36′ 00′′ S

17° 11′ 00′′ Z

20° 36′ 00′′ S

17° 36′ 00′′ Z

20° 03′ 00′′ S

17° 36′ 00′′ Z

19° 45′ 70′′ S

17° 03′ 00′′ Z

19° 29′ 00′′ S

16° 51′ 50′′ Z

19° 15′ 60′′ S

16° 51′ 50′′ Z

19° 15′ 60′′ S

16° 49′ 60′′ Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 15′ 60′′ S vse do zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 18 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 15′ 60′′ S vse do zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 18 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S vse od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“ |
| --- | --- |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 50′ 00′′ S vse od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“

se glasi:

| „(a) | severno od zemljepisne širine 19° 15′ 60′′ S: zahodno od črte, ki povezuje točke:






  20° 46,30 S | 17° 03,00 Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 36,00 S | 17° 11,00 Z |
| 20° 36,00 S | 17° 36,00 Z |
| 20° 03,00 S | 17° 36,00 Z |
| 19° 45,70 S | 17° 03,00 Z |
| 19° 29,00 S | 16° 51,50 Z |
| 19° 15,60 S | 16° 51,50 Z |
| 19° 15,60 S | 16° 49,60 Z |

„(a)

severno od zemljepisne širine 19° 15′ 60′′ S: zahodno od črte, ki povezuje točke:

20° 46,30 S

17° 03,00 Z

20° 36,00 S

17° 11,00 Z

20° 36,00 S

17° 36,00 Z

20° 03,00 S

17° 36,00 Z

19° 45,70 S

17° 03,00 Z

19° 29,00 S

16° 51,50 Z

19° 15,60 S

16° 51,50 Z

19° 15,60 S

16° 49,60 Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 15,60 S vse do zemljepisne širine 17° 50,00 S: zahodno od črte, ki leži 18 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 15,60 S vse do zemljepisne širine 17° 50,00 S: zahodno od črte, ki leži 18 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 50,00 S vse od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“. |
| --- | --- |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 50,00 S vse od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke. [...]“.

| 3. | Stran 40, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 3, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

3.

Stran 40, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 3, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

| „(a) | Severno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S vse od črte, ki leži 3 milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

„(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S vse od črte, ki leži 3 milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S vse do zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45′ 00′′ Z |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S vse do zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45′ 00′′ Z

| (c) | Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S vse od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke [...]“ |
| --- | --- |

(c)

Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S vse od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke [...]“

se glasi:

| „(a) | Severno od zemljepisne širine 19° 48,50 S vse od črte, ki leži 3 milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

„(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 48,50 S vse od črte, ki leži 3 milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 48,50 S vse do zemljepisne širine 19° 21,00 S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45,00 Z |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 48,50 S vse do zemljepisne širine 19° 21,00 S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45,00 Z

| (c) | Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S vse od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke [...]“. |
| --- | --- |

(c)

Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S vse od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke [...]“.

| 4. | Stran 42, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 4, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

4.

Stran 42, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 4, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

| „(a) | Severno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

„(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke [...]“ |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke [...]“

se glasi:

| „(a) | Severno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

„(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke [...]“. |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke [...]“.

| 5. | Stran 43, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 5, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

5.

Stran 43, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 5, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

„Plovila s površinskimi parangali

| (a) | Severno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke

Plovila za ribolov tuna z ribiškimi palicami

| (a) | Severno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 15 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 15 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke

Ribolov z živimi vabami

| (a) | Severno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S vse do zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45′ 00′′ Z |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 48′ 50′′ S vse do zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45′ 00′′ Z

| (c) | Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke Skupni odbor lahko za območja, izračunana od črte najnižje oseke, mejne črte območij nadomesti z nizom zemljepisnih koordinat.“ |
| --- | --- |

(c)

Južno od zemljepisne širine 19° 21′ 00′′ S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke Skupni odbor lahko za območja, izračunana od črte najnižje oseke, mejne črte območij nadomesti z nizom zemljepisnih koordinat.“

se glasi:

„Plovila s površinskimi parangali

| (a) | Severno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 30 navtičnih milj od črte najnižje oseke

Plovila za ribolov tuna z ribiškimi palicami

| (a) | Severno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 15 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 15 navtičnih milj od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 12 navtičnih milj od črte najnižje oseke

Ribolov z živimi vabami

| (a) | Severno od zemljepisne širine 19° 48,50 S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris |
| --- | --- |

(a)

Severno od zemljepisne širine 19° 48,50 S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od temeljne črte Beli rt–Rt Timiris

| (b) | Južno od zemljepisne širine 19° 48,50 S vse do zemljepisne širine 19° 21,00 S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45,00 Z |
| --- | --- |

(b)

Južno od zemljepisne širine 19° 48,50 S vse do zemljepisne širine 19° 21,00 S zahodno od zemljepisne dolžine 16° 45,00 Z

| (c) | Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke Skupni odbor lahko za območja, izračunana od črte najnižje oseke, mejne črte območij nadomesti z nizom zemljepisnih koordinat.“. |
| --- | --- |

(c)

Južno od zemljepisne širine 19° 21,00 S: zahodno od črte, ki leži 3 navtične milje od črte najnižje oseke Skupni odbor lahko za območja, izračunana od črte najnižje oseke, mejne črte območij nadomesti z nizom zemljepisnih koordinat.“.

| 6. | Strani 44 do 45, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 6, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

6.

Strani 44 do 45, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 6, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

| „[...] (a) | severno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  20° 46′ 30′′ S | 17° 03′ 00′′ Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ S | 17° 11′ 00′′ Z |
| 20° 36′ 00′′ S | 17° 30′ 00′′ Z |
| 20° 21′ 50′′ S | 17° 30′ 00′′ Z |
| 20° 10′ 00′′ S | 17° 35′ 00′′ Z |
| 20° 00′ 00′′ S | 17° 30′ 00′′ Z |
| 19° 45′ 00′′ S | 17° 05′ 00′′ Z |
| 19° 00′ 00′′ S | 16° 34′ 50′′ Z |
| 19° 00′ 00′′ S | 16° 39′ 50′′ Z |

„[...] (a)

severno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:

20° 46′ 30′′ S

17° 03′ 00′′ Z

20° 36′ 00′′ S

17° 11′ 00′′ Z

20° 36′ 00′′ S

17° 30′ 00′′ Z

20° 21′ 50′′ S

17° 30′ 00′′ Z

20° 10′ 00′′ S

17° 35′ 00′′ Z

20° 00′ 00′′ S

17° 30′ 00′′ Z

19° 45′ 00′′ S

17° 05′ 00′′ Z

19° 00′ 00′′ S

16° 34′ 50′′ Z

19° 00′ 00′′ S

16° 39′ 50′′ Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S, vse do zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S, vse do zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  17° 30′ 00′′ S | 16° 17′ 00′′ Z |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ S | 16° 23′ 00′′ Z |
| 16° 36′ 00′′ S | 16° 42′ 00′′ Z |
| 16° 13′ 00′′ S | 16° 40′ 00′′ Z |
| 16° 04′ 00′′ S | 16° 41′ 00′′ Z [...]“ |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:

17° 30′ 00′′ S

16° 17′ 00′′ Z

17° 12′ 00′′ S

16° 23′ 00′′ Z

16° 36′ 00′′ S

16° 42′ 00′′ Z

16° 13′ 00′′ S

16° 40′ 00′′ Z

16° 04′ 00′′ S

16° 41′ 00′′ Z [...]“

se glasi:

| „[...] (a) | severno od zemljepisne širine 19° 00,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  20° 46,30 S | 17° 03,00 Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 36,00 S | 17° 11,00 Z |
| 20° 36,00 S | 17° 30,00 Z |
| 20° 21,50 S | 17° 30,00 Z |
| 20° 10,00 S | 17° 35,00 Z |
| 20° 00,00 S | 17° 30,00 Z |
| 19° 45,00 S | 17° 05,00 Z |
| 19° 00,00 S | 16° 34,50 Z |
| 19° 00,00 S | 16° 39,50 Z |

„[...] (a)

severno od zemljepisne širine 19° 00,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:

20° 46,30 S

17° 03,00 Z

20° 36,00 S

17° 11,00 Z

20° 36,00 S

17° 30,00 Z

20° 21,50 S

17° 30,00 Z

20° 10,00 S

17° 35,00 Z

20° 00,00 S

17° 30,00 Z

19° 45,00 S

17° 05,00 Z

19° 00,00 S

16° 34,50 Z

19° 00,00 S

16° 39,50 Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 00,00 S, vse do zemljepisne širine 17° 30,00 S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 00,00 S, vse do zemljepisne širine 17° 30,00 S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 30,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  17° 30,00 S | 16° 17,00 Z |
| --- | --- | --- |
| 17° 12,00 S | 16° 23,00 Z |
| 16° 36,00 S | 16° 42,00 Z |
| 16° 13,00 S | 16° 40,00 Z |
| 16° 04,00 S | 16° 41,00 Z [...]“. |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 30,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:

17° 30,00 S

16° 17,00 Z

17° 12,00 S

16° 23,00 Z

16° 36,00 S

16° 42,00 Z

16° 13,00 S

16° 40,00 Z

16° 04,00 S

16° 41,00 Z [...]“.

| 7. | Stran 46, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 7, oddelek 1 (Ribolovno območje): |
| --- | --- |

7.

Stran 46, Priloga 1, Dodatek 1, Ribolovna kategorija 7, oddelek 1 (Ribolovno območje):

besedilo:

| „[...] (a) | severno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  20° 46′ 30′′ S | 17° 03′ 00′′ Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 36′ 00′′ S | 17° 11′ 00′′ Z |
| 20° 36′ 00′′ S | 17° 30′ 00′′ Z |
| 20° 21′ 50′′ S | 17° 30′ 00′′ Z |
| 20° 10′ 00′′ S | 17° 35′ 00′′ Z |
| 20° 00′ 00′′ S | 17° 30′ 00′′ Z |
| 19° 45′ 00′′ S | 17° 05′ 00′′ Z |
| 19° 00′ 00′′ S | 16° 34′ 50′′ Z |
| 19° 00′ 00′′ S | 16° 39′ 50′′ Z |

„[...] (a)

severno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:

20° 46′ 30′′ S

17° 03′ 00′′ Z

20° 36′ 00′′ S

17° 11′ 00′′ Z

20° 36′ 00′′ S

17° 30′ 00′′ Z

20° 21′ 50′′ S

17° 30′ 00′′ Z

20° 10′ 00′′ S

17° 35′ 00′′ Z

20° 00′ 00′′ S

17° 30′ 00′′ Z

19° 45′ 00′′ S

17° 05′ 00′′ Z

19° 00′ 00′′ S

16° 34′ 50′′ Z

19° 00′ 00′′ S

16° 39′ 50′′ Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S, vse do zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 00′ 00′′ S, vse do zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  17° 30′ 00′′ S | 16° 17′ 00′′ Z |
| --- | --- | --- |
| 17° 12′ 00′′ S | 16° 23′ 00′′ Z |
| 16° 36′ 00′′ S | 16° 42′ 00′′ Z |
| 16° 13′ 00′′ S | 16° 40′ 00′′ Z |
| 16° 04′ 00′′ S | 16° 41′ 00′′ Z [...]“ |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 30′ 00′′ S: črta, ki povezuje naslednje točke:

17° 30′ 00′′ S

16° 17′ 00′′ Z

17° 12′ 00′′ S

16° 23′ 00′′ Z

16° 36′ 00′′ S

16° 42′ 00′′ Z

16° 13′ 00′′ S

16° 40′ 00′′ Z

16° 04′ 00′′ S

16° 41′ 00′′ Z [...]“

se glasi:

| „[...] (a) | severno od zemljepisne širine 19° 00,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  20° 46,30 S | 17° 03,00 Z |
| --- | --- | --- |
| 20° 36,00 S | 17° 11,00 Z |
| 20° 36,00 S | 17° 30,00 Z |
| 20° 21,50 S | 17° 30,00 Z |
| 20° 10,00 S | 17° 35,00 Z |
| 20° 00,00 S | 17° 30,00 Z |
| 19° 45,00 S | 17° 05,00 Z |
| 19° 00,00 S | 16° 34,50 Z |
| 19° 00,00 S | 16° 39,50 Z |

„[...] (a)

severno od zemljepisne širine 19° 00,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:

20° 46,30 S

17° 03,00 Z

20° 36,00 S

17° 11,00 Z

20° 36,00 S

17° 30,00 Z

20° 21,50 S

17° 30,00 Z

20° 10,00 S

17° 35,00 Z

20° 00,00 S

17° 30,00 Z

19° 45,00 S

17° 05,00 Z

19° 00,00 S

16° 34,50 Z

19° 00,00 S

16° 39,50 Z

| (b) | južno od zemljepisne širine 19° 00,00 S, vse do zemljepisne širine 17° 30,00 S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke; |
| --- | --- |

(b)

južno od zemljepisne širine 19° 00,00 S, vse do zemljepisne širine 17° 30,00 S, od črte, ki leži 20 navtičnih milj od črte najnižje oseke;

| (c) | južno od zemljepisne širine 17° 30,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:






  17° 30,00 S | 16° 17,00 Z |
| --- | --- | --- |
| 17° 12,00 S | 16° 23,00 Z |
| 16° 36,00 S | 16° 42,00 Z |
| 16° 13,00 S | 16° 40,00 Z |
| 16° 04,00 S | 16° 41,00 Z [...]“. |

(c)

južno od zemljepisne širine 17° 30,00 S: črta, ki povezuje naslednje točke:

17° 30,00 S

16° 17,00 Z

17° 12,00 S

16° 23,00 Z

16° 36,00 S

16° 42,00 Z

16° 13,00 S

16° 40,00 Z

16° 04,00 S

16° 41,00 Z [...]“.

| 8. | Stran 49, Priloga 1, Dodatek 2 (Meje mavretanskega ribolovnega območja): |
| --- | --- |

8.

Stran 49, Priloga 1, Dodatek 2 (Meje mavretanskega ribolovnega območja):

besedilo:

| „Južna meja | 16° 04′ | S | 19° 33′ 5′′ | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koordinate | 16° 17′ | S | 19° 32′ 5′′ | Z |
| Koordinate | 16° 28′ 5′′ | S | 19° 32′ 5′′ | Z |
| Koordinate | 16° 38′ | S | 19° 33′ 2′′ | Z |
| Koordinate | 17° 00′ | S | 19° 32′ 1′′ | Z |
| Koordinate | 17° 06′ | S | 19° 36′ 8′′ | Z |
| Koordinate | 17° 26′ 8′′ | S | 19° 37′ 9′′ | Z |
| Koordinate | 17° 31′ 9′′ | S | 19° 38′ | Z |
| Koordinate | 17° 44′ 1′′ | S | 19° 38′ | Z |
| Koordinate | 17° 53′ 3′′ | S | 19° 38′ | Z |
| Koordinate | 18° 02′ 5′′ | S | 19° 42′ 1′′ | Z |
| Koordinate | 18° 07′ 8′′ | S | 19° 44′ 2′′ | Z |
| Koordinate | 18° 13′ 4′′ | S | 19° 47′ | Z |
| Koordinate | 18° 18′ 8′′ | S | 19° 49′ | Z |
| Koordinate | 18° 24′ | S | 19° 51′ 5′′ | Z |
| Koordinate | 18° 28′ 8′′ | S | 19° 53′ 8′′ | Z |
| Koordinate | 18° 34′ 9′′ | S | 19° 56′ | Z |
| Koordinate | 18° 44′ 2′′ | S | 20° 00′ | Z |
| Koordinate | 19° 00′ | S | 19° 43′ | Z |
| Koordinate | 19° 23′ | S | 20° 01′ | Z |
| Koordinate | 19° 30′ | S | 20° 04′ | Z |
| Koordinate | 20° 00′ | S | 20° 14′ 5′′ | Z |
| Koordinate | 20° 30′ | S | 20° 25′ 5′′ | Z |
| Severna meja | 20° 46′ | S | 20′° 04′ 5′′ | Z“ |

„Južna meja

16° 04′

S

19° 33′ 5′′

Z

Koordinate

16° 17′

S

19° 32′ 5′′

Z

Koordinate

16° 28′ 5′′

S

19° 32′ 5′′

Z

Koordinate

16° 38′

S

19° 33′ 2′′

Z

Koordinate

17° 00′

S

19° 32′ 1′′

Z

Koordinate

17° 06′

S

19° 36′ 8′′

Z

Koordinate

17° 26′ 8′′

S

19° 37′ 9′′

Z

Koordinate

17° 31′ 9′′

S

19° 38′

Z

Koordinate

17° 44′ 1′′

S

19° 38′

Z

Koordinate

17° 53′ 3′′

S

19° 38′

Z

Koordinate

18° 02′ 5′′

S

19° 42′ 1′′

Z

Koordinate

18° 07′ 8′′

S

19° 44′ 2′′

Z

Koordinate

18° 13′ 4′′

S

19° 47′

Z

Koordinate

18° 18′ 8′′

S

19° 49′

Z

Koordinate

18° 24′

S

19° 51′ 5′′

Z

Koordinate

18° 28′ 8′′

S

19° 53′ 8′′

Z

Koordinate

18° 34′ 9′′

S

19° 56′

Z

Koordinate

18° 44′ 2′′

S

20° 00′

Z

Koordinate

19° 00′

S

19° 43′

Z

Koordinate

19° 23′

S

20° 01′

Z

Koordinate

19° 30′

S

20° 04′

Z

Koordinate

20° 00′

S

20° 14′ 5′′

Z

Koordinate

20° 30′

S

20° 25′ 5′′

Z

Severna meja

20° 46′

S

20′° 04′ 5′′

Z“

se glasi:

| „Južna meja | 16° 04 | S | 19° 33,5 | Z |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koordinate | 16° 17 | S | 19° 32,5 | Z |
| Koordinate | 16° 28,5 | S | 19° 32,5 | Z |
| Koordinate | 16° 38 | S | 19° 33,2 | Z |
| Koordinate | 17° 00 | S | 19° 32,1 | Z |
| Koordinate | 17° 06 | S | 19° 36,8 | Z |
| Koordinate | 17° 26,8 | S | 19° 37,9 | Z |
| Koordinate | 17° 31,9 | S | 19° 38 | Z |
| Koordinate | 17° 44,1 | S | 19° 38 | Z |
| Koordinate | 17° 53,3 | S | 19° 38 | Z |
| Koordinate | 18° 02,5 | S | 19° 42,1 | Z |
| Koordinate | 18° 07,8 | S | 19° 44,2 | Z |
| Koordinate | 18° 13,4 | S | 19° 47 | Z |
| Koordinate | 18° 18,8 | S | 19° 49 | Z |
| Koordinate | 18° 24 | S | 19° 51,5 | Z |
| Koordinate | 18° 28,8 | S | 19° 53,8 | Z |
| Koordinate | 18° 34,9 | S | 19° 56 | Z |
| Koordinate | 18° 44,2 | S | 20° 00 | Z |
| Koordinate | 19° 00 | S | 19° 43 | Z |
| Koordinate | 19° 23 | S | 20° 01 | Z |
| Koordinate | 19° 30 | S | 20° 04 | Z |
| Koordinate | 20° 00 | S | 20° 14,5 | Z |
| Koordinate | 20° 30 | S | 20° 25,5 | Z |
| Severna meja | 20° 46 | S | 20° 04,5 | Z“. |

„Južna meja

16° 04

S

19° 33,5

Z

Koordinate

16° 17

S

19° 32,5

Z

Koordinate

16° 28,5

S

19° 32,5

Z

Koordinate

16° 38

S

19° 33,2

Z

Koordinate

17° 00

S

19° 32,1

Z

Koordinate

17° 06

S

19° 36,8

Z

Koordinate

17° 26,8

S

19° 37,9

Z

Koordinate

17° 31,9

S

19° 38

Z

Koordinate

17° 44,1

S

19° 38

Z

Koordinate

17° 53,3

S

19° 38

Z

Koordinate

18° 02,5

S

19° 42,1

Z

Koordinate

18° 07,8

S

19° 44,2

Z

Koordinate

18° 13,4

S

19° 47

Z

Koordinate

18° 18,8

S

19° 49

Z

Koordinate

18° 24

S

19° 51,5

Z

Koordinate

18° 28,8

S

19° 53,8

Z

Koordinate

18° 34,9

S

19° 56

Z

Koordinate

18° 44,2

S

20° 00

Z

Koordinate

19° 00

S

19° 43

Z

Koordinate

19° 23

S

20° 01

Z

Koordinate

19° 30

S

20° 04

Z

Koordinate

20° 00

S

20° 14,5

Z

Koordinate

20° 30

S

20° 25,5

Z

Severna meja

20° 46

S

20° 04,5

Z“.

---