# Euroopa Liidu L 310/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 310 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik17. november 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 310

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik17. november 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2005, 16. november 2016, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2006, 16. november 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/2007, 1. veebruar 2016, riigiabi SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), mida Ungari on osaliselt andnud ja kavatseb anda ettevõttele AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 405 all)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2008, 15. november 2016, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses nodulaarse dermatiidiga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7023 all)

   (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2009, 15. november 2016, millega kiidetakse heaks nodulaarse dermatiidi vastased liikmesriikide esitatud vaktsineerimisprogrammid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7219 all)

   (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2010, 16. november 2016, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/1968 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ungaris) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7506 all)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2011, 16. november 2016, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7508 all)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2012, 16. november 2016, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Austrias
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7512 all)

   (
  1
  ) | 81 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2005, 16. november 2016, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2006, 16. november 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/2007, 1. veebruar 2016, riigiabi SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), mida Ungari on osaliselt andnud ja kavatseb anda ettevõttele AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 405 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 405 all)

1

24

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2008, 15. november 2016, loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses nodulaarse dermatiidiga teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7023 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7023 all)

1

51

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2009, 15. november 2016, millega kiidetakse heaks nodulaarse dermatiidi vastased liikmesriikide esitatud vaktsineerimisprogrammid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7219 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7219 all)

1

66

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2010, 16. november 2016, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/1968 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ungaris) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7506 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7506 all)

1

69

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2011, 16. november 2016, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7508 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7508 all)

1

73

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2012, 16. november 2016, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Austrias
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 7512 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7512 all)

1

81

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 138/16/COL, 28. juuni 2016, millega lubatakse Islandil teha erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 216/2008 seoses olemasolevate sätetega imporditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaatide väljaandmise kohta [2016/2013] | 84 |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 139/16/COL, 28. juuni 2016, millega lubatakse Norral teha erandeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 216/2008 seoses lennuaja piiranguid käsitlevate sätetega lennuettevõtja Widerøes Flyselskap AS puhul [2016/2014] | 87 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 138/16/COL, 28. juuni 2016, millega lubatakse Islandil teha erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 216/2008 seoses olemasolevate sätetega imporditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaatide väljaandmise kohta [2016/2013]

84

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 139/16/COL, 28. juuni 2016, millega lubatakse Norral teha erandeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 216/2008 seoses lennuaja piiranguid käsitlevate sätetega lennuettevõtja Widerøes Flyselskap AS puhul [2016/2014]

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2005,

16. november 2016,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“) eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 18. veebruaril 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatava Korea Vabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik“) pärit kerge termopaberi impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

18. veebruaril 2016 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses teatava Korea Vabariigist (edaspidi „vaatlusalune riik“) pärit kerge termopaberi impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „algatamisteade“).

2

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa termopaberi assotsiatsioon (ETPA) (edaspidi „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatava kerge termopaberi kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa termopaberi assotsiatsioon (ETPA) (edaspidi „kaebuse esitaja“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu teatava kerge termopaberi kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

1.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (3) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Korea ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele, kutsudes neid uurimises osalema. |
| --- | --- |

(3)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest vahetult teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning Korea ametiasutustele ning teadaolevatele importijatele, kasutajatele ja kauplejatele, kutsudes neid uurimises osalema.

| (4) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik“) enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(4)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik“) enda ärakuulamist.

| (5) | Ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimus kaks ärakuulamist, mida taotles Hansoli kontsern, kuhu kaks koostööd tegevat seotud eksportivat tootjat kuuluvad. Esimesel ärakuulamisel 2016. aasta märtsis taotleti mitme seotud töötleja vabastamist küsimustikule vastamisest. Pärast ärakuulamist ja kontrollkäiku ühe seotud töötleja juurde, et leida kinnitust vabastuse taotluse aluseks olevatele argumentidele, leidis komisjon, et üks seotud töötlejatest peab küsimustiku täitma, ning andis kolmele ülejäänud seotud töötlejale vabastuse. Pärast teist ärakuulamist 2016. aasta septembris esitasid kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat, mitu sõltumatut importijat ja kasutajat ning Korea valitsuse esindajad mitu väidet seoses asjaomase toote määratlusega, kaebusega, kahjuga, põhjusliku seosega ja liidu huviga. |
| --- | --- |

(5)

Ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimus kaks ärakuulamist, mida taotles Hansoli kontsern, kuhu kaks koostööd tegevat seotud eksportivat tootjat kuuluvad. Esimesel ärakuulamisel 2016. aasta märtsis taotleti mitme seotud töötleja vabastamist küsimustikule vastamisest. Pärast ärakuulamist ja kontrollkäiku ühe seotud töötleja juurde, et leida kinnitust vabastuse taotluse aluseks olevatele argumentidele, leidis komisjon, et üks seotud töötlejatest peab küsimustiku täitma, ning andis kolmele ülejäänud seotud töötlejale vabastuse. Pärast teist ärakuulamist 2016. aasta septembris esitasid kaks koostööd tegevat eksportivat tootjat, mitu sõltumatut importijat ja kasutajat ning Korea valitsuse esindajad mitu väidet seoses asjaomase toote määratlusega, kaebusega, kahjuga, põhjusliku seosega ja liidu huviga.

a)   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (6) | Komisjon andis algatamisteates ka teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis algatamisteates ka teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 17.

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi suurima tüüpilise müügimahu alusel, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Sellesse valimisse kuulus kolm liidu tootjat kahest eri liikmesriigist. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langeb 75–95 % (4) müügist nende äriühingute sõltumatutele klientidele liidus, kes andsid endast märku representatiivsuse hindamisel, ja hinnangulisest kogumüügist sõltumatutele klientidele liidus. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski isik ei esitanud esialgse valimi kohta märkusi, seega esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks esinduslik. |
| --- | --- |

(7)

Algatamisteates märkis komisjon, et ta on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi suurima tüüpilise müügimahu alusel, võttes seejuures arvesse geograafilist jaotust. Sellesse valimisse kuulus kolm liidu tootjat kahest eri liikmesriigist. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langeb 75–95 % (4) müügist nende äriühingute sõltumatutele klientidele liidus, kes andsid endast märku representatiivsuse hindamisel, ja hinnangulisest kogumüügist sõltumatutele klientidele liidus. Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ükski isik ei esitanud esialgse valimi kohta märkusi, seega esialgne valim kinnitati. Valim on liidu tootmisharu jaoks esinduslik.

4

Importijate väljavõtteline uuring

| (8) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

| (9) | Nõutud teabe esitas üks sõltumatu impordiga tegelev töötleja, kes nõustus ka kuuluma valimisse. Vastuseid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(9)

Nõutud teabe esitas üks sõltumatu impordiga tegelev töötleja, kes nõustus ka kuuluma valimisse. Vastuseid oli nii vähe, et komisjon otsustas, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. Märkusi ei esitatud.

b)   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (10) | Komisjon saatis küsimustikud kahele seotud eksportivale tootjale, kes olid Hansol Paper Co. Ltd (edaspidi „Hansol Paper“) ja Hansol Artone Paper Co. Ltd (edaspidi „Artone“), mis kuuluvad mõlemad Hansoli kontserni, ning nende seotud kauplejale Hansol Europe B.V. (edaspidi „Hansol Europe“) ja seotud töötlejale Schades Ltd (edaspidi „Schades“). Küsimustikud saadeti ka kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ning ligikaudu 50 isikule (26 kasutajat, 21 vahendajat, kaks liitu ja üks sõltumatu importija), kes väljendasid huvi uurimise vastu. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon saatis küsimustikud kahele seotud eksportivale tootjale, kes olid Hansol Paper Co. Ltd (edaspidi „Hansol Paper“) ja Hansol Artone Paper Co. Ltd (edaspidi „Artone“), mis kuuluvad mõlemad Hansoli kontserni, ning nende seotud kauplejale Hansol Europe B.V. (edaspidi „Hansol Europe“) ja seotud töötlejale Schades Ltd (edaspidi „Schades“). Küsimustikud saadeti ka kolmele valimisse kaasatud liidu tootjale ning ligikaudu 50 isikule (26 kasutajat, 21 vahendajat, kaks liitu ja üks sõltumatu importija), kes väljendasid huvi uurimise vastu.

| (11) | Küsimustiku vastused saadi kahelt eksportivalt tootjalt ning nende seotud kauplejalt ja töötlejalt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, üheksalt sõltumatult töötlejalt, kahelt eri tasandil kauplejalt, ühelt impordiga tegelevalt sõltumatult töötlejalt ja ühelt liidult. Peale selle vastas üksteist isikut vabas vormis esildistega. |
| --- | --- |

(11)

Küsimustiku vastused saadi kahelt eksportivalt tootjalt ning nende seotud kauplejalt ja töötlejalt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, üheksalt sõltumatult töötlejalt, kahelt eri tasandil kauplejalt, ühelt impordiga tegelevalt sõltumatult töötlejalt ja ühelt liidult. Peale selle vastas üksteist isikut vabas vormis esildistega.

c)   Kontrollkäigud

Kontrollkäigud

| (12) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  — | Liidu tootjad:






  — | Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Hispaania |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

—

Liidu tootjad:

—

Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Hispaania

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksamaa

| — | Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Saksamaa

| — | Importija/kasutaja:






  — | Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski, Poola |
| --- | --- | --- |

—

Importija/kasutaja:

—

Papiery Powlekane „PASACO“ sp. z o.o., Solec Kujawski, Poola

| — | Eksportivad tootjad Korea Vabariigis:






  — | Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Soul, Korea Vabariik |
| --- | --- | --- |

—

Eksportivad tootjad Korea Vabariigis:

—

Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Soul, Korea Vabariik

| — | Hansoli kontserni eksportivate tootjatega seotud kaupleja:






  — | Hansol Europe, Hoofddorp, Madalmaad |
| --- | --- | --- |

—

Hansoli kontserni eksportivate tootjatega seotud kaupleja:

—

Hansol Europe, Hoofddorp, Madalmaad

| — | Hansoli kontserni eksportivate tootjatega seotud töötleja:






  — | Schades, Ripley, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

—

Hansoli kontserni eksportivate tootjatega seotud töötleja:

—

Schades, Ripley, Ühendkuningriik

d)   Andmete esitamine

Andmete esitamine

| (13) | Arvestades mõningaid andmeid esitanud isikute piiratud arvu, on mõned näitajad allpool esitatud vahemikena. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades mõningaid andmeid esitanud isikute piiratud arvu, on mõned näitajad allpool esitatud vahemikena.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (14) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(14)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (15) | Vaatlusalune toode on kerge termopaber (LWTP) kaaluga 65 g/m2 või vähem; 20 cm laiustes või laiemates rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) 50 kg või rohkem ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) 40 cm või rohkem („suured rullid“); aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; kaetud ühelt või mõlemalt poolt soojustundliku ainega (segu värvist ja ilmutist, mis reageerib soojusele ning moodustab kujutise); ning kattekihiga või ilma ja mis on pärit Korea Vabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalune toode on kerge termopaber (LWTP) kaaluga 65 g/m2 või vähem; 20 cm laiustes või laiemates rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) 50 kg või rohkem ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) 40 cm või rohkem („suured rullid“); aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; kaetud ühelt või mõlemalt poolt soojustundliku ainega (segu värvist ja ilmutist, mis reageerib soojusele ning moodustab kujutise); ning kattekihiga või ilma ja mis on pärit Korea Vabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2

| (16) | Kerget termopaberit võib toota mitut liiki ilmutuslahustega: bisfenool A ja bisfenool S-iga (need on fenooli sisaldavad ilmutuslahused) või ilmutuslahustega, mis ei sisalda bisfenooli (fenoolivaba kerge termopaber). See uurimine käsitleb mõlemat liiki kerget termopaberit. |
| --- | --- |

(16)

Kerget termopaberit võib toota mitut liiki ilmutuslahustega: bisfenool A ja bisfenool S-iga (need on fenooli sisaldavad ilmutuslahused) või ilmutuslahustega, mis ei sisalda bisfenooli (fenoolivaba kerge termopaber). See uurimine käsitleb mõlemat liiki kerget termopaberit.

| (17) | Kerget termopaberit kasutatakse müügikohtade rakendustes, näiteks jaekaubanduses väljastatavate kviitungite jaoks. |
| --- | --- |

(17)

Kerget termopaberit kasutatakse müügikohtade rakendustes, näiteks jaekaubanduses väljastatavate kviitungite jaoks.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (18) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(18)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse Korea Vabariigi siseturul; ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse Korea Vabariigi siseturul; ning

| — | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja mida müüakse liidu turul.

| (19) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (20) | Koostööd tegev eksportiv tootja taotles fenoolivaba kerge termopaberi väljajätmist toote määratlusest põhjendusel, et fenoolivaba kerget termopaberit ei toodeta Korea Vabariigis ega ekspordita sealt ning see erineb fenooli sisaldavast kergest termopaberist oma keemilise koostise, tarbijapoolse suhtumise, tootmisprotsesside, lõppkasutuse ja turuhinna poolest. Sama isik taotles ka alla 44 g/m2 kaaluva kerge termopaberi väljajätmist. |
| --- | --- |

(20)

Koostööd tegev eksportiv tootja taotles fenoolivaba kerge termopaberi väljajätmist toote määratlusest põhjendusel, et fenoolivaba kerget termopaberit ei toodeta Korea Vabariigis ega ekspordita sealt ning see erineb fenooli sisaldavast kergest termopaberist oma keemilise koostise, tarbijapoolse suhtumise, tootmisprotsesside, lõppkasutuse ja turuhinna poolest. Sama isik taotles ka alla 44 g/m2 kaaluva kerge termopaberi väljajätmist.

2

| (21) | Seoses sellega näitas uurimine, et on olemas mitut liiki kerget termopaberit – sealhulgas fenooli sisaldav või fenoolivaba kerge termopaber ning alla 44 g/m2 kaaluv kerge termopaber – ning need kõik moodustavad ühe ja sama toote, sest neil kõigil on sarnased põhiomadused, sarnane tootmisprotsess, identsed lõppkasutajad ning need on kasutajate ja tarbijate seisukohast omavahel asendatavad. Uurimine näitas tõepoolest, et kõik tooteliigid koosnevad soojustundliku kihiga kaetud aluspaberist ja kõik tooted saadakse iseenesest sarnaste tootmisprotsesside tulemusena. Peale selle on kõikidel kerge termopaberi liikidel sarnased omadused ja neid kasutatakse termoprinteriga printimiseks. Seega on neil kõigil kasutaja ja tarbija seisukohast sarnased lõpptulemused. |
| --- | --- |

(21)

Seoses sellega näitas uurimine, et on olemas mitut liiki kerget termopaberit – sealhulgas fenooli sisaldav või fenoolivaba kerge termopaber ning alla 44 g/m2 kaaluv kerge termopaber – ning need kõik moodustavad ühe ja sama toote, sest neil kõigil on sarnased põhiomadused, sarnane tootmisprotsess, identsed lõppkasutajad ning need on kasutajate ja tarbijate seisukohast omavahel asendatavad. Uurimine näitas tõepoolest, et kõik tooteliigid koosnevad soojustundliku kihiga kaetud aluspaberist ja kõik tooted saadakse iseenesest sarnaste tootmisprotsesside tulemusena. Peale selle on kõikidel kerge termopaberi liikidel sarnased omadused ja neid kasutatakse termoprinteriga printimiseks. Seega on neil kõigil kasutaja ja tarbija seisukohast sarnased lõpptulemused.

2

| (22) | Tuleks märkida ka seda, et alla 44 g/m2 kaaluva kerge termopaberi väljajätmise taotlust ei põhjendatud ühegi tõendiga. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks märkida ka seda, et alla 44 g/m2 kaaluva kerge termopaberi väljajätmise taotlust ei põhjendatud ühegi tõendiga.

2

| (23) | Ehkki eksportiv tootja väitis, et tarbijad võivad fenooli sisaldavasse ja fenoolivabasse kergesse termopaberisse erinevalt suhtuda, ei esitatud selle väite põhjendamiseks ühtegi olulist tõendit ning uurimine kinnitas, et enamik tarbijaid ei ole teadlik kerge termopaberi täpsest koostisest ega tee seega fenooli sisaldaval ja fenoolivabal kergel termopaberil vahet. Peale selle ei erine märkimisväärselt ka fenooli sisaldava ja fenoolivaba kerge termopaberi turuhind. Seega tehakse esialgu järeldus, et kõik kerge termopaberi liigid konkureerivad omavahel, ehkki neil on mõningad hinnaerinevused. Tooteliikide vahelist hinnakonkurentsi käsitletakse täpsemalt punktis 5.2.4. |
| --- | --- |

(23)

Ehkki eksportiv tootja väitis, et tarbijad võivad fenooli sisaldavasse ja fenoolivabasse kergesse termopaberisse erinevalt suhtuda, ei esitatud selle väite põhjendamiseks ühtegi olulist tõendit ning uurimine kinnitas, et enamik tarbijaid ei ole teadlik kerge termopaberi täpsest koostisest ega tee seega fenooli sisaldaval ja fenoolivabal kergel termopaberil vahet. Peale selle ei erine märkimisväärselt ka fenooli sisaldava ja fenoolivaba kerge termopaberi turuhind. Seega tehakse esialgu järeldus, et kõik kerge termopaberi liigid konkureerivad omavahel, ehkki neil on mõningad hinnaerinevused. Tooteliikide vahelist hinnakonkurentsi käsitletakse täpsemalt punktis 5.2.4.

| (24) | Eeltoodud põhjustel ei saa alla 44 g/m2 kaaluvat kerget termopaberit ja fenoolivaba kerget termopaberit sarnase toote määratluse alt selles etapis välja jätta. Seega lükati mõlemad väited esialgu tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Eeltoodud põhjustel ei saa alla 44 g/m2 kaaluvat kerget termopaberit ja fenoolivaba kerget termopaberit sarnase toote määratluse alt selles etapis välja jätta. Seega lükati mõlemad väited esialgu tagasi.

2

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Sissejuhatav märkus

Sissejuhatav märkus

| (25) | Hansoli kontsern müüs uurimisperioodil 15–25 % kogu asjaomase toote müügimahust liidus kas otse sõltumatutele isikutele või kaudselt edasimüügiks seotud isikute kaudu; enamiku liidus toimuvast müügist (vahemikus 75 % kuni 85 %) moodustas müük seotud isikutele ja kaup oli ette nähtud väikestesse rullidesse ümbertöötamiseks. Vahemikke on kasutatud konfidentsiaalsuse huvides. Dumpinguhinnaga müügi esindava arvutuse tegemiseks on selles arvutuses arvesse võetud mõlemat müügikanalit ja arvestatud asjakohast kaalu. |
| --- | --- |

(25)

Hansoli kontsern müüs uurimisperioodil 15–25 % kogu asjaomase toote müügimahust liidus kas otse sõltumatutele isikutele või kaudselt edasimüügiks seotud isikute kaudu; enamiku liidus toimuvast müügist (vahemikus 75 % kuni 85 %) moodustas müük seotud isikutele ja kaup oli ette nähtud väikestesse rullidesse ümbertöötamiseks. Vahemikke on kasutatud konfidentsiaalsuse huvides. Dumpinguhinnaga müügi esindava arvutuse tegemiseks on selles arvutuses arvesse võetud mõlemat müügikanalit ja arvestatud asjakohast kaalu.

3.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (26) | Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli eksportivate tootjate samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(26)

Kõigepealt uuris komisjon, kas koostööd tegevate eksportivate tootjate omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline juhul, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht siseturu sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Sellest lähtuvalt oli eksportivate tootjate samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

| (27) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate puhul identsed või väga sarnased liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(27)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate puhul identsed või väga sarnased liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (28) | Järgmisena uuris komisjon, kas eksportivate tootjate omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kolme toodet müüdi mahus, mis oli alla 5 % liitu suunatud ekspordimüügi kogumahust. Neid tooteliike käsitleti siseturul müüdavate tooteliikidega võrreldavatena, mille puhul ainsad erinevused olid paberi kaal ning ühel juhul kasutatava fenooli liik. Nende tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus. |
| --- | --- |

(28)

Järgmisena uuris komisjon, kas eksportivate tootjate omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele tarbijatele moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et kolme toodet müüdi mahus, mis oli alla 5 % liitu suunatud ekspordimüügi kogumahust. Neid tooteliike käsitleti siseturul müüdavate tooteliikidega võrreldavatena, mille puhul ainsad erinevused olid paberi kaal ning ühel juhul kasutatava fenooli liik. Nende tooteliikide puhul arvutati normaalväärtus.

| (29) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult siseturu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(29)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult siseturu sõltumatutele tarbijatele, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (30) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui






  a) | tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning |
| --- | --- | --- |

(30)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük on kasumlik või mitte, kui

a)

tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrduva või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab rohkem kui 80 % selle tooteliigi kogu müügimahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (31) | Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(31)

Sellisel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (32) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust: või |
| --- | --- | --- |

(32)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodil, kui:

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust: või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on väiksem kui ühiku tootmiskulu.

| (33) | Omamaise müügi analüüs näitas, et osa omamaist müüki oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(33)

Omamaise müügi analüüs näitas, et osa omamaist müüki oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli suurem kui tootmiskulud. Seega arvutati normaalväärtus kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

| (34) | Nende tooteliikide korral, mille puhul samasugust toodet ei müüdud siseturul üldse või piisavas tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt. |
| --- | --- |

(34)

Nende tooteliikide korral, mille puhul samasugust toodet ei müüdud siseturul üldse või piisavas tüüpilises koguses, arvutas komisjon normaalväärtuse alusmääruse artikli 2 lõigete 3 ja 6 kohaselt.

| (35) | Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:






  a) | koostööd tegevate eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning |
| --- | --- | --- |

(35)

Normaalväärtus arvutati, liites koostööd tegevate eksportivate tootjate samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil:

a)

koostööd tegevate eksportivate tootjate tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaise müügiga seoses kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud uurimisperioodil ning

| b) | kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad teenisid tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

| (36) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud kõikide tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(36)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud kõikide tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

3.3.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (37) | Nagu on selgitatud põhjenduses 25, koosnes Hansoli kontserni müük liidus uurimisperioodil suurte rullide müügist sõltumatutele isikutele ning suurte rullide müügist seotud isikutele edasimüügiks, ent suurem osa müügist liitu oli asjaomase toote müük seotud äriühingutele, et töötada toode ümber väikesteks rullideks, mis seejärel müüdi edasi sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(37)

Nagu on selgitatud põhjenduses 25, koosnes Hansoli kontserni müük liidus uurimisperioodil suurte rullide müügist sõltumatutele isikutele ning suurte rullide müügist seotud isikutele edasimüügiks, ent suurem osa müügist liitu oli asjaomase toote müük seotud äriühingutele, et töötada toode ümber väikesteks rullideks, mis seejärel müüdi edasi sõltumatutele klientidele.

| (38) | Mis puudutab vaatlusaluse toote müüki otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(38)

Mis puudutab vaatlusaluse toote müüki otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, oli ekspordihinnaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (39) | Mis puudutab vaatlusaluse toote müüki liitu importijana/kauplejana ja/või töötlejana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna alusel, millega imporditud või imporditud ja töödeldud toode esimest korda liidu sõltumatutele tarbijatele edasi müüdi. Seotud isiku müügihinda sõltumatutele klientidele alandati tehasehinnani, arvates vajaduse korral maha seotud isiku müügi-, üld- ja halduskulud, mõistliku kasumi ning muud lisatasud. Kui müüdi väikest rulli, siis arvati lisaks maha deklareeritud ja kontrollitud töötlemiskulud. |
| --- | --- |

(39)

Mis puudutab vaatlusaluse toote müüki liitu importijana/kauplejana ja/või töötlejana tegutsevate seotud äriühingute kaudu, tehti ekspordihind kindlaks alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna alusel, millega imporditud või imporditud ja töödeldud toode esimest korda liidu sõltumatutele tarbijatele edasi müüdi. Seotud isiku müügihinda sõltumatutele klientidele alandati tehasehinnani, arvates vajaduse korral maha seotud isiku müügi-, üld- ja halduskulud, mõistliku kasumi ning muud lisatasud. Kui müüdi väikest rulli, siis arvati lisaks maha deklareeritud ja kontrollitud töötlemiskulud.

| (40) | Kooskõlas liidu kohtupraktikaga ei kasutanud komisjon kasumimarginaalina seotud äriühingute kasumimarginaale, sest neid peetakse ebausaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, aga tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ja seda ei saanud avalikustada. Seetõttu ja muu teabe puudumisel kasutati samalaadses tootmisharus toodetud teist paberitoodet (kaetud kvaliteetpaber) käsitlevas varasemas menetluses kasutatud mõistlikku kasumimarginaali (5). Kuna mõlemad tooted ja tootmisharud on väga sarnased (mõlemad on kapitalimahukad tootmisharud ning peale selle toodavad mõned kerge termopaberi tootjad ka kaetud kvaliteetpaberit), siis leiti, et see mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramise meetod on põhjendatud. Muu kättesaadava teabe puudumisel on kasutatav kasumimarginaal 4,5 %. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas liidu kohtupraktikaga ei kasutanud komisjon kasumimarginaalina seotud äriühingute kasumimarginaale, sest neid peetakse ebausaldusväärseks. Üks sõltumatu importija tegi koostööd, aga tema kasumlikkus oli konfidentsiaalne ja seda ei saanud avalikustada. Seetõttu ja muu teabe puudumisel kasutati samalaadses tootmisharus toodetud teist paberitoodet (kaetud kvaliteetpaber) käsitlevas varasemas menetluses kasutatud mõistlikku kasumimarginaali (5). Kuna mõlemad tooted ja tootmisharud on väga sarnased (mõlemad on kapitalimahukad tootmisharud ning peale selle toodavad mõned kerge termopaberi tootjad ka kaetud kvaliteetpaberit), siis leiti, et see mõistliku kasumimarginaali kindlaksmääramise meetod on põhjendatud. Muu kättesaadava teabe puudumisel on kasutatav kasumimarginaal 4,5 %.

5

3.4.   Võrdlus

Võrdlus

| (41) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (42) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. |
| --- | --- |

(42)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10.

| (43) | Kuna väikeste rullide tootmiseks ja müügiks kasutatavate suurte rullide päritolu ei olnud jälgitav, on seotud isikutele töötlemiseks müüdud suurte rullide ekspordihinda võrreldud koondtasandil kehtestatud normaalväärtusega, st tuginedes nii Hansol Paperi kui ka Artone puhul iga tooteliigi korral keskmisele müügihinnale siseturul ja tootmiskulule. |
| --- | --- |

(43)

Kuna väikeste rullide tootmiseks ja müügiks kasutatavate suurte rullide päritolu ei olnud jälgitav, on seotud isikutele töötlemiseks müüdud suurte rullide ekspordihinda võrreldud koondtasandil kehtestatud normaalväärtusega, st tuginedes nii Hansol Paperi kui ka Artone puhul iga tooteliigi korral keskmisele müügihinnale siseturul ja tootmiskulule.

| (44) | Suurte rullide sõltumatutele isikutele otsemüügi ja seotud isikute kaudu suurte rullide müügi ekspordihindade dumpingumarginaal kehtestati, võrreldes Hansol Paperi ekspordihinda tooteliigi kohta Hansol Paperi normaalväärtusega tooteliigi kohta ning Artone ekspordihinda tooteliigi kohta Artone normaalväärtusega tooteliigi kohta. |
| --- | --- |

(44)

Suurte rullide sõltumatutele isikutele otsemüügi ja seotud isikute kaudu suurte rullide müügi ekspordihindade dumpingumarginaal kehtestati, võrreldes Hansol Paperi ekspordihinda tooteliigi kohta Hansol Paperi normaalväärtusega tooteliigi kohta ning Artone ekspordihinda tooteliigi kohta Artone normaalväärtusega tooteliigi kohta.

3.5.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (45) | Sel viisil arvutatud dumpingumarginaal on 10–15 % suurte rullide müügi puhul, mis seejärel töötatakse ümber väikesteks rullideks, et müüa neid sõltumatutele isikutele, ning 0,5–5 % suurte rullide müügi puhul sõltumatutele isikutele ja seotud isikutele. |
| --- | --- |

(45)

Sel viisil arvutatud dumpingumarginaal on 10–15 % suurte rullide müügi puhul, mis seejärel töötatakse ümber väikesteks rullideks, et müüa neid sõltumatutele isikutele, ning 0,5–5 % suurte rullide müügi puhul sõltumatutele isikutele ja seotud isikutele.

| (46) | Nagu on selgitatud põhjenduses 25, moodustas 15–25 % Hansoli kontserni ekspordist liitu suurte rullide (otsene või kaudne) müük uurimisperioodil, samal ajal kui ülejäänud müügi moodustas seotud isikutele suurte rullide müük, mis töötati ümber ja müüdi edasi väikeste rullidena. Eespool nimetatud dumpingumarginaale on vastavalt kaalutud. Seda tehti, kasutades sõltumatutele isikutele otseseks või kaudseks müügiks ette nähtud suurte rullide osakaalu (st 15–25 %) suurte rullide kohta arvutatud dumpingumarginaali (0,5–5 %) puhul ning seotud isikutele väikesteks rullideks ümbertöötamiseks ja seejärel väikeste rullide sõltumatutele isikutele edasimüügiks ette nähtud suurte rullide osakaalu (st 75–85 %) väikesteks rullideks töödeldud suurte rullide kohta arvutatud dumpingumarginaali (10–15 %) puhul. |
| --- | --- |

(46)

Nagu on selgitatud põhjenduses 25, moodustas 15–25 % Hansoli kontserni ekspordist liitu suurte rullide (otsene või kaudne) müük uurimisperioodil, samal ajal kui ülejäänud müügi moodustas seotud isikutele suurte rullide müük, mis töötati ümber ja müüdi edasi väikeste rullidena. Eespool nimetatud dumpingumarginaale on vastavalt kaalutud. Seda tehti, kasutades sõltumatutele isikutele otseseks või kaudseks müügiks ette nähtud suurte rullide osakaalu (st 15–25 %) suurte rullide kohta arvutatud dumpingumarginaali (0,5–5 %) puhul ning seotud isikutele väikesteks rullideks ümbertöötamiseks ja seejärel väikeste rullide sõltumatutele isikutele edasimüügiks ette nähtud suurte rullide osakaalu (st 75–85 %) väikesteks rullideks töödeldud suurte rullide kohta arvutatud dumpingumarginaali (10–15 %) puhul.

| (47) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12. |
| --- | --- |

(47)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võrdles komisjon samasuguse toote liikide kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12.

| (48) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hansoli kontsern (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) (%) | 12,1 |
| Kõik teised äriühingud (%) | 12,1 |

(48)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Hansoli kontsern (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) (%)

12,1

Kõik teised äriühingud (%)

12,1

| (49) | Kõikide teiste Korea Vabariigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas. |
| --- | --- |

(49)

Kõikide teiste Korea Vabariigi eksportivate tootjate puhul määras komisjon dumpingumarginaali kättesaadavate faktide põhjal kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Selleks tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme. Koostöö tase on koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogus suhtarvuna vaatlusalusest riigist liitu suunatud ekspordi kogumahust, mis on esitatud Eurostati impordistatistikas.

| (50) | Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali koostööd tegeva äriühingu marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(50)

Käesoleval juhul on koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Selle põhjal otsustas komisjon määrata dumpingu jääkmarginaali koostööd tegeva äriühingu marginaali tasemel.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (51) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(51)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet viis tootjat. Nemad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (52) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 372 645 tonni. Komisjon tegi näitaja kindlaks kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastuse põhjal, mida ristkontrolliti valimisse kaasatud liidu tootjate eraldi küsimustike vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 7, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 75–95 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(52)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 372 645 tonni. Komisjon tegi näitaja kindlaks kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastuse põhjal, mida ristkontrolliti valimisse kaasatud liidu tootjate eraldi küsimustike vastuste põhjal. Nagu on märgitud põhjenduses 7, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab 75–95 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (53) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu poolt sõltumatutele klientidele toimunud müügi põhjal liidus (allikas: kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastus ja valimisse kaasatud liidu tootjate eraldi küsimustike kontrollitud vastused), kaebuse esitaja hinnangute põhjal kerge termopaberi impordi kohta Ameerika Ühendriikides ja Hiina Rahvavabariigist ning eksportiva tootja müügi põhjal liidus (allikas: dumpingut käsitlev küsimustik). |
| --- | --- |

(53)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu poolt sõltumatutele klientidele toimunud müügi põhjal liidus (allikas: kaebuse esitaja esitatud küsimustiku vastus ja valimisse kaasatud liidu tootjate eraldi küsimustike kontrollitud vastused), kaebuse esitaja hinnangute põhjal kerge termopaberi impordi kohta Ameerika Ühendriikides ja Hiina Rahvavabariigist ning eksportiva tootja müügi põhjal liidus (allikas: dumpingut käsitlev küsimustik).

| (54) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 163 000 – 168 000 | 178 000 – 183 000 | 178 000 – 183 000 | 189 000 – 194 000 |
| Indeks | 100 | 109 | 108 | 115 |
| Allikas: kahju ja dumpingut käsitlevad küsimustikud. |

(54)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

163 000 – 168 000

178 000 – 183 000

178 000 – 183 000

189 000 – 194 000

Indeks

Indeks

100

100

109

109

108

108

115

115

Allikas: kahju ja dumpingut käsitlevad küsimustikud.

Allikas:

| (55) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, eelkõige ajavahemikul 2012–2013 ja seejärel ajavahemikul 2014–2015. |
| --- | --- |

(55)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, eelkõige ajavahemikul 2012–2013 ja seejärel ajavahemikul 2014–2015.

4.3.   Vaatlusalusest riigist pärit import

Vaatlusalusest riigist pärit import

4.3.1.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (56) | Komisjon määras impordimahu kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks liidu tarbimise alusel (vt põhjendus 53). |
| --- | --- |

(56)

Komisjon määras impordimahu kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse põhjal. Impordi turuosa tehti kindlaks liidu tarbimise alusel (vt põhjendus 53).

| (57) | Vaatlusaluse riigi import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 1 000 –2 000 | 12 000 – 17 000 | 19 000 – 25 000 | 23 000 – 28 000 |
| Indeks | 100 | 1 268 | 1 949 | 2 279 |
| Turuosa (%) | 0,7 | 8,0 | 12,4 | 13,6 |
| Indeks | 100 | 1 169 | 1 801 | 1 975 |
| Allikas: kahju ja dumpingut käsitlevad küsimustikud. |

(57)

Vaatlusaluse riigi import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Vaatlusalusest riigist pärit impordi maht (tonnides)

1 000 –2 000

12 000 – 17 000

19 000 – 25 000

23 000 – 28 000

Indeks

Indeks

100

100

1 268

1 268

1 949

1 949

2 279

2 279

Turuosa (%)

0,7

8,0

12,4

13,6

Indeks

Indeks

100

100

1 169

1 169

1 801

1 801

1 975

1 975

Allikas: kahju ja dumpingut käsitlevad küsimustikud.

Allikas:

| (58) | 2015. aastal oli import Korea Vabariigist 22,8 korda suurem kui 2012. aastal. Tema turuosa suurenes 0,7 %-lt 2012. aastal 13,6 %-ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(58)

2015. aastal oli import Korea Vabariigist 22,8 korda suurem kui 2012. aastal. Tema turuosa suurenes 0,7 %-lt 2012. aastal 13,6 %-ni uurimisperioodil.

4.3.2.   Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

Vaatlusalusest riigist pärit impordi hind ja hinna allalöömine

| (59) | Komisjon määras impordihinnad kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse põhjal. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon määras impordihinnad kindlaks eksportiva tootja esitatud küsimustiku vastuse põhjal.

| (60) | Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot/tonn) | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea impordi keskmine hind | 1 400 –1 500 | 1 450 –1 550 | 1 300 –1 400 | 1 200 –1 300 |
| Indeks | 100 | 103 | 92 | 85 |
| Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik. |

(60)

Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot/tonn)

Impordihinnad (eurot/tonn)

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Korea impordi keskmine hind

1 400 –1 500

1 450 –1 550

1 300 –1 400

1 200 –1 300

Indeks

Indeks

100

100

103

103

92

92

85

85

Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik.

Allikas:

| (61) | Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind vähenes kokkuvõttes 15 %. Märgitakse, et 2012. aasta hind põhineb väga madalal imporditasemel. Turuosa suurenemine ja hinnalangus langevad ajaliselt selgelt kokku. |
| --- | --- |

(61)

Vaatlusalusest riigist liitu suunatud impordi keskmine hind vähenes kokkuvõttes 15 %. Märgitakse, et 2012. aasta hind põhineb väga madalal imporditasemel. Turuosa suurenemine ja hinnalangus langevad ajaliselt selgelt kokku.

| (62) | Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  a) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(62)

Et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon:

a)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| b) | vastavaid imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega koostööd tegevate tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes. |
| --- | --- |

b)

vastavaid imporditud tooteliigi kaalutud keskmisi hindu, millega koostööd tegevate tootjate toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

| (63) | Kooskõlas põhjenduses 25 selgitatud meetodiga võttis komisjon arvesse asjaomase toote müüki otse sõltumatutele isikutele ja müüki seotud isikutele liidus eesmärgiga toode väikesteks rullideks ümber töötada. |
| --- | --- |

(63)

Kooskõlas põhjenduses 25 selgitatud meetodiga võttis komisjon arvesse asjaomase toote müüki otse sõltumatutele isikutele ja müüki seotud isikutele liidus eesmärgiga toode väikesteks rullideks ümber töötada.

| (64) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrektsioonid. Alla- ja mahahindlused arvati maha. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas asjaomasest riigist pärit impordi 8,1 %-list kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul. Ligikaudu 84 % impordimahu puhul leiti, et see on hindu allalööv. |
| --- | --- |

(64)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrektsioonid. Alla- ja mahahindlused arvati maha. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas asjaomasest riigist pärit impordi 8,1 %-list kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul. Ligikaudu 84 % impordimahu puhul leiti, et see on hindu allalööv.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised tähelepanekud

Üldised tähelepanekud

| (65) | Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(65)

Alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt hõlmas dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis kujundasid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda.

| (66) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastuses esitatud andmete ja seejärel kaebuse esitaja tehtud esildiste alusel. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(66)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid küsimustiku vastuses esitatud andmete ja seejärel kaebuse esitaja tehtud esildiste alusel. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (67) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus ning varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(67)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus ja dumpingumarginaali suurus ning varasemast dumpingust taastumine.

| (68) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(68)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (69) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 376 150 | 344 525 | 349 601 | 372 645 |
| Indeks | 100 | 92 | 93 | 99 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 393 333 | 404 080 | 401 142 | 402 997 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 102 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 96 | 85 | 87 | 92 |
| Indeks | 100 | 89 | 91 | 97 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed. |

(69)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

376 150

344 525

349 601

372 645

Indeks

Indeks

100

100

92

92

93

93

99

99

Tootmisvõimsus (tonnides)

393 333

404 080

401 142

402 997

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

102

102

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

96

85

87

92

Indeks

Indeks

100

100

89

89

91

91

97

97

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed.

Allikas:

| (70) | Uuritava toote tootmine on kõrgete püsikuludega ettevõtmine. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 1 %. Väiksemat tootmistaset täheldati 2013. ja 2014. aastal, mil ühel valimisse kuuluval liidu tootjal olid teatavad raskused. |
| --- | --- |

(70)

Uuritava toote tootmine on kõrgete püsikuludega ettevõtmine. Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu tootmismaht 1 %. Väiksemat tootmistaset täheldati 2013. ja 2014. aastal, mil ühel valimisse kuuluval liidu tootjal olid teatavad raskused.

| (71) | Kogu tootmisvõimsus oli suhteliselt stabiilne. 2012. aastal oli näitaja ebatavaliselt madal ja kajastab asjaolu, et üks liidu tootja peatas ajutiselt selle toote tootmise erandlike asjaolude tõttu. See tootja tegutses 2013. aastal tavapäraselt. Märgitakse ka, et teine, väikseim liidu tootja on vaatlusalusel perioodil tegelenud kõnealuse toote tootmise järkjärgulise lõpetamisega. |
| --- | --- |

(71)

Kogu tootmisvõimsus oli suhteliselt stabiilne. 2012. aastal oli näitaja ebatavaliselt madal ja kajastab asjaolu, et üks liidu tootja peatas ajutiselt selle toote tootmise erandlike asjaolude tõttu. See tootja tegutses 2013. aastal tavapäraselt. Märgitakse ka, et teine, väikseim liidu tootja on vaatlusalusel perioodil tegelenud kõnealuse toote tootmise järkjärgulise lõpetamisega.

| (72) | Tootmisvõimsuse rakendamise määra üldine langus on seotud tootmismahu vähenemisega. Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 125, ei tähenda tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise määr seda, et tööstusharu ei suuda enam toota. |
| --- | --- |

(72)

Tootmisvõimsuse rakendamise määra üldine langus on seotud tootmismahu vähenemisega. Nagu on selgitatud allpool põhjenduses 125, ei tähenda tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise määr seda, et tööstusharu ei suuda enam toota.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (73) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 159 000 – 164 000 | 160 000 – 165 000 | 153 000 – 158 000 | 160 000 – 165 000 |
| Indeks | 100 | 101 | 97 | 101 |
| Turuosa (%) | 96,9 | 90,3 | 86,7 | 85,1 |
| Indeks | 100 | 94 | 90 | 88 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed. |

(73)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

159 000 – 164 000

160 000 – 165 000

153 000 – 158 000

160 000 – 165 000

Indeks

Indeks

100

100

101

101

97

97

101

101

Turuosa (%)

96,9

90,3

86,7

85,1

Indeks

Indeks

100

100

94

94

90

90

88

88

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed.

Allikas:

| (74) | Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 1 %. |
| --- | --- |

(74)

Liidu tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusalusel perioodil 1 %.

| (75) | Liidu tootmisharu turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 96,9 %-lt 85,1 %-le, sest see ei suutnud saada kasu tarbimise kasvust. Et säilitada oma müügitase ja hoida ära turuosa veelgi suurem kahanemine, oli liidu tootmisharu sunnitud vaatlusaluse impordi avaldatava pideva hinnasurve tõttu müügihindu alandama. |
| --- | --- |

(75)

Liidu tootmisharu turuosa kahanes vaatlusalusel perioodil 96,9 %-lt 85,1 %-le, sest see ei suutnud saada kasu tarbimise kasvust. Et säilitada oma müügitase ja hoida ära turuosa veelgi suurem kahanemine, oli liidu tootmisharu sunnitud vaatlusaluse impordi avaldatava pideva hinnasurve tõttu müügihindu alandama.

4.4.2.3.   Kasv

Kasv

| (76) | Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht jäi liidu turul muutumatuks. Liidu tootmisharu kaotas seega turuosa, erinevalt vaatlusalusest riigist pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes, kattes peaaegu kogu tarbimise kasvu. |
| --- | --- |

(76)

Liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 15 %, samal ajal kui liidu tootmisharu müügimaht jäi liidu turul muutumatuks. Liidu tootmisharu kaotas seega turuosa, erinevalt vaatlusalusest riigist pärit impordist, mille turuosa vaatlusalusel perioodil suurenes, kattes peaaegu kogu tarbimise kasvu.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (77) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 851 | 784 | 797 | 842 |
| Indeks | 100 | 92 | 94 | 99 |
| Tootlikkus (ühikut töötaja kohta) | 442 | 439 | 439 | 443 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed. |

(77)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Töötajate arv

851

784

797

842

Indeks

Indeks

100

100

92

92

94

94

99

99

Tootlikkus (ühikut töötaja kohta)

442

439

439

443

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

100

100

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud ja kaebuse esitaja esitatud andmed.

Allikas:

| (78) | Liidu tootmisharu tööhõive tase ei muutunud märkimisväärselt vaatlusalusel perioodil. Tööhõive tase muutub väga sarnaselt tootmismahuga. Liidu tootmisharul õnnestus kasumlikkuse vähenemisest hoolimata töökohti säilitada. |
| --- | --- |

(78)

Liidu tootmisharu tööhõive tase ei muutunud märkimisväärselt vaatlusalusel perioodil. Tööhõive tase muutub väga sarnaselt tootmismahuga. Liidu tootmisharul õnnestus kasumlikkuse vähenemisest hoolimata töökohti säilitada.

| (79) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, ei muutunud palju. Tootmisprotsessi juba optimeeriti märkimisväärses ulatuses. |
| --- | --- |

(79)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna töötaja kohta aastas, ei muutunud palju. Tootmisprotsessi juba optimeeriti märkimisväärses ulatuses.

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (80) | Dumpingumarginaal oli miinimumtasemest märkimisväärselt suurem. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse vaatlusalusest riigist pärit impordi mahu kasvu ja hindade kahanemist. |
| --- | --- |

(80)

Dumpingumarginaal oli miinimumtasemest märkimisväärselt suurem. Tegelike kõrgete dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule ei olnud tähtsusetu, kui võtta arvesse vaatlusalusest riigist pärit impordi mahu kasvu ja hindade kahanemist.

| (81) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(81)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (82) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihind liidus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidu turul (eurodes tonni kohta) | 1 316 | 1 297 | 1 181 | 1 176 |
| Indeks | 100 | 98 | 90 | 89 |
| Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta) | 1 177 | 1 176 | 1 155 | 1 215 |
| Indeks | 100 | 100 | 98 | 103 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud. |

(82)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine ühiku müügihind liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihind liidus

Müügihind liidus

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidu turul (eurodes tonni kohta)

1 316

1 297

1 181

1 176

Indeks

Indeks

100

100

98

98

90

90

89

89

Ühiku tootmiskulu (eurodes tonni kohta)

1 177

1 176

1 155

1 215

Indeks

Indeks

100

100

100

100

98

98

103

103

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

Allikas:

| (83) | Müügihinnad on vaatlusalusel perioodil keskmiselt langenud (– 11 %), erinevalt nendega seotud kulust (+ 3 %). Uurimisperioodi müügihinnad olid keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

(83)

Müügihinnad on vaatlusalusel perioodil keskmiselt langenud (– 11 %), erinevalt nendega seotud kulust (+ 3 %). Uurimisperioodi müügihinnad olid keskmiselt madalamad kui ühiku tootmiskulu.

| (84) | Turuosa kahanemise pidurdamiseks läksid liidu tootjad hindade langussuundumusega kaasa ja langetasid märkimisväärselt oma müügihinda. Tootmiskulu suurenemist võib osaliselt selgitada asjaoluga, et kerge termopaberi tootmine on kõrgete püsikuludega ettevõtmine, mis on tootmismahu langusega korrelatsioonis (– 3 % valimisse kaasatud liidu tootjate seas). Liidu tootjad osaliselt korvasid tooraine kulude tõusu, mis tulenes USA dollari ja euro ebasoodsast vahetuskursist (paberimassiga kaubeldakse USA dollarites), hoides muid kulusid ja ratsionaliseerimist kindlalt kontrolli all. |
| --- | --- |

(84)

Turuosa kahanemise pidurdamiseks läksid liidu tootjad hindade langussuundumusega kaasa ja langetasid märkimisväärselt oma müügihinda. Tootmiskulu suurenemist võib osaliselt selgitada asjaoluga, et kerge termopaberi tootmine on kõrgete püsikuludega ettevõtmine, mis on tootmismahu langusega korrelatsioonis (– 3 % valimisse kaasatud liidu tootjate seas). Liidu tootjad osaliselt korvasid tooraine kulude tõusu, mis tulenes USA dollari ja euro ebasoodsast vahetuskursist (paberimassiga kaubeldakse USA dollarites), hoides muid kulusid ja ratsionaliseerimist kindlalt kontrolli all.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (85) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 8


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 64 244 | 63 424 | 65 919 | 67 047 |
| Indeks | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud. |

(85)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

64 244

63 424

65 919

67 047

Indeks

Indeks

100

100

99

99

103

103

104

104

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

Allikas:

| (86) | Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta kokku 4 %. See on kooskõlas üldise inflatsioonist tingitud hinnatõusuga liidus. |
| --- | --- |

(86)

Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine palk töötaja kohta kokku 4 %. See on kooskõlas üldise inflatsioonist tingitud hinnatõusuga liidus.

4.4.3.3.   Varud

Varud

| (87) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 9


  Varud | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 24 000 – 29 000 | 15 000 – 20 000 | 23 000 – 28 000 | 23 000 – 28 000 |
| Indeks | 100 | 65 | 94 | 93 |
| Lõppvarud (protsendina toodangust) (%) | 7,9 | 5,9 | 8,3 | 7,6 |
| Indeks | 100 | 74 | 105 | 96 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud. |

(87)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

24 000 – 29 000

15 000 – 20 000

23 000 – 28 000

23 000 – 28 000

Indeks

Indeks

100

100

65

65

94

94

93

93

Lõppvarud (protsendina toodangust) (%)

7,9

5,9

8,3

7,6

Indeks

Indeks

100

100

74

74

105

105

96

96

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

Allikas:

| (88) | Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Üldiselt toodetakse samasugust toodet kasutajate kindlate tellimuste alusel. Laovarusid ei loeta seda laadi tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks, sest üldiselt vastavad need tootmisele ega ole suuremad kui kuu tootmismaht. Lõppvarud protsendina toodangust näitavad samalaadset protsenti vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus. |
| --- | --- |

(88)

Lõppvarud kahanesid vaatlusalusel perioodil 7 %. Üldiselt toodetakse samasugust toodet kasutajate kindlate tellimuste alusel. Laovarusid ei loeta seda laadi tootmisharus oluliseks kahjunäitajaks, sest üldiselt vastavad need tootmisele ega ole suuremad kui kuu tootmismaht. Lõppvarud protsendina toodangust näitavad samalaadset protsenti vaatlusaluse perioodi alguses ja lõpus.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (89) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest) | 13,0 | 11,5 | 5,3 | – 0,5 |
| Indeks | 100 | 89 | 41 | – 4 |
| Rahavoog (eurodes) | 80 000 000 – 100 000 000 | 45 000 000 – 65 000 000 | 10 000 000 – 30 000 000 | 10 000 000 – 30 000 000 |
| Indeks | 100 | 64 | 19 | 21 |
| Investeeringud (eurodes) | 1 500 000 – 6 500 000 | 2 000 000 – 7 000 000 | 6 000 000 – 11 000 000 | 4 500 000 – 9 000 000 |
| Indeks | 100 | 116 | 280 | 203 |
| Investeeringutasuvus (%) | 203,93 | 132,56 | 58,28 | 57,17 |
| Indeks | 100 | 65 | 29 | 28 |
| Allikas: kahju käsitlev küsimustik. |

(89)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest)

13,0

11,5

5,3

– 0,5

Indeks

Indeks

100

100

89

89

41

41

– 4

– 4

Rahavoog (eurodes)

80 000 000 – 100 000 000

45 000 000 – 65 000 000

10 000 000 – 30 000 000

10 000 000 – 30 000 000

Indeks

Indeks

100

100

64

64

19

19

21

21

Investeeringud (eurodes)

1 500 000 – 6 500 000

2 000 000 – 7 000 000

6 000 000 – 11 000 000

4 500 000 – 9 000 000

Indeks

Indeks

100

100

116

116

280

280

203

203

Investeeringutasuvus (%)

203,93

132,56

58,28

57,17

Indeks

Indeks

100

100

65

65

29

29

28

28

Allikas: kahju käsitlev küsimustik.

Allikas:

| (90) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(90)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (91) | Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 2012. aasta kasumiolukorralt uurimisperioodil kahjumini (– 0,5 %). Ehkki see suundumus on osaliselt seotud mõne liidu tootja puhul esineva ratsionaliseerimisega, ei ole märkimisväärne hinna- ja mahusurve liidu tootmisharule ajavahemikus 2013–2015 lasknud liidu tootmisharul Euroopa majanduse tarbimise kasvust osa saada. |
| --- | --- |

(91)

Kasumlikkus vähenes vaatlusalusel perioodil 2012. aasta kasumiolukorralt uurimisperioodil kahjumini (– 0,5 %). Ehkki see suundumus on osaliselt seotud mõne liidu tootja puhul esineva ratsionaliseerimisega, ei ole märkimisväärne hinna- ja mahusurve liidu tootmisharule ajavahemikus 2013–2015 lasknud liidu tootmisharul Euroopa majanduse tarbimise kasvust osa saada.

| (92) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog järgis järsult langevat suundumust, mille peamine põhjus oli kasumlikkuse vähenemine. |
| --- | --- |

(92)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog järgis järsult langevat suundumust, mille peamine põhjus oli kasumlikkuse vähenemine.

| (93) | Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See alanes (– 72 %) kooskõlas kasumlikkusega. Kui ühe liidu tootja üks kindel investeering tõhususe suurendamiseks ajavahemikul 2014–2015 välja arvata, oli valimisse kaasatud tootjate investeeringute tase selline, mis on täielikult vajalik tegevuse jätkamiseks. |
| --- | --- |

(93)

Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsentides investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See alanes (– 72 %) kooskõlas kasumlikkusega. Kui ühe liidu tootja üks kindel investeering tõhususe suurendamiseks ajavahemikul 2014–2015 välja arvata, oli valimisse kaasatud tootjate investeeringute tase selline, mis on täielikult vajalik tegevuse jätkamiseks.

| (94) | Nagu võib näha investeeringute madalast tasemest seda laadi tootmisharu puhul, mõjutas kahanev kasumlikkus kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(94)

Nagu võib näha investeeringute madalast tasemest seda laadi tootmisharu puhul, mõjutas kahanev kasumlikkus kapitali kaasamise võimet.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (95) | Vaatlusaluse perioodi jooksul on liidu tootmisharu kahju oluline ja ilmne, arvestades hinnaga seotud kahjunäitajaid, nagu müügihinna langus (– 11 %), vähenev kasumlikkus (+ 13 %-lt – 0,5 %-ni), rahavoog ja netovarade tootlus. Müügihindade langusest tingituna ei suudetud konkreetsete meetmetega tõhususe suurendamiseks ja kulude rangeks jälgimiseks ära hoida seda, et liidu tootjatel tekkis uuritava tootega seoses kahjum. Lisaks ei suutnud liidu tootmisharu ka mahuga seotud kahjunäitajaid arvestades saada osa liidu tarbimise kasvust. Liidu tootjate turuosa vähenes tõepoolest vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(95)

Vaatlusaluse perioodi jooksul on liidu tootmisharu kahju oluline ja ilmne, arvestades hinnaga seotud kahjunäitajaid, nagu müügihinna langus (– 11 %), vähenev kasumlikkus (+ 13 %-lt – 0,5 %-ni), rahavoog ja netovarade tootlus. Müügihindade langusest tingituna ei suudetud konkreetsete meetmetega tõhususe suurendamiseks ja kulude rangeks jälgimiseks ära hoida seda, et liidu tootjatel tekkis uuritava tootega seoses kahjum. Lisaks ei suutnud liidu tootmisharu ka mahuga seotud kahjunäitajaid arvestades saada osa liidu tarbimise kasvust. Liidu tootjate turuosa vähenes tõepoolest vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti võrra.

| (96) | Tingituna seda laadi tootmisharu eriomadustest (kapitalimahukas ja põhimõtteliselt lakkamatult töötav) olid mahuga seotud näitajad, nagu tootmis- või müügimaht, absoluutarvestuses suhteliselt stabiilse suundumusega. Samas tuleb seda vaadelda kasvava nõudluse kontekstis, seega suhtelises arvestuses olukord halvenes. |
| --- | --- |

(96)

Tingituna seda laadi tootmisharu eriomadustest (kapitalimahukas ja põhimõtteliselt lakkamatult töötav) olid mahuga seotud näitajad, nagu tootmis- või müügimaht, absoluutarvestuses suhteliselt stabiilse suundumusega. Samas tuleb seda vaadelda kasvava nõudluse kontekstis, seega suhtelises arvestuses olukord halvenes.

| (97) | Hoolimata sellest, et liidu tootmisharu võttis vaatlusalusel perioodil oma üldise tulemuslikkuse parandamiseks konkreetseid meetmeid (näiteks eesmärgiga siseprotsesse veelgi optimeerida), halvenes selle olukord oluliselt eelkõige seoses kasumlikkuse ja turuosa kahanemisega. Kapitali hankimise raskuste tõttu jäävad teatavad investeeringud ootele. |
| --- | --- |

(97)

Hoolimata sellest, et liidu tootmisharu võttis vaatlusalusel perioodil oma üldise tulemuslikkuse parandamiseks konkreetseid meetmeid (näiteks eesmärgiga siseprotsesse veelgi optimeerida), halvenes selle olukord oluliselt eelkõige seoses kasumlikkuse ja turuosa kahanemisega. Kapitali hankimise raskuste tõttu jäävad teatavad investeeringud ootele.

| (98) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(98)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (99) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 6 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon kandis hoolt selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: muu import, fenoolivaba kerge termopaberi hindade mõjud, dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides, liidu tootjate eksporditulemused, nendevaheline kasvav konkurents, mitmesugused kuludega seotud küsimused, üleilmne internet ja kasvav digitaliseerumine (st rohkem paberivabasid makseid), suurte jaekettide hinnasurve ja ratsionaliseerimine liidu tootmisharus. |
| --- | --- |

(99)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 6 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon kandis hoolt selle eest, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Need tegurid on järgmised: muu import, fenoolivaba kerge termopaberi hindade mõjud, dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides, liidu tootjate eksporditulemused, nendevaheline kasvav konkurents, mitmesugused kuludega seotud küsimused, üleilmne internet ja kasvav digitaliseerumine (st rohkem paberivabasid makseid), suurte jaekettide hinnasurve ja ratsionaliseerimine liidu tootmisharus.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (100) | Eksportivate tootjate müügihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 15 % võrra. Asjaomaste riikide tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku dumpingutasemel olevat müügihinda, mis võimaldas neil oluliselt suurendada oma turuosa ajavahemikus 2012. aastast (0,7 %) uurimisperioodini (13,6 %). |
| --- | --- |

(100)

Eksportivate tootjate müügihinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil keskmiselt 15 % võrra. Asjaomaste riikide tootjad alandasid vaatlusalusel perioodil pidevalt ühiku dumpingutasemel olevat müügihinda, mis võimaldas neil oluliselt suurendada oma turuosa ajavahemikus 2012. aastast (0,7 %) uurimisperioodini (13,6 %).

| (101) | Korea Vabariigist pärit impordi järjepidev kasv pärast eksportiva tootja tootmisvõimsuse suurenemist allalöödud hindadega avaldas selgelt negatiivset mõju liidu tootmisharu tulemustele. Dumpinguhindadega import sundis liidu tootmisharu oma müügihindu liidus langetama, et pidurdada turuosa kaotust; see tekitas uurimisperioodil kahjumeid. Peale selle püsis liidu tootmisharu müügimaht stabiilne, seega ei saanud ta kasu liidu tarbimise kasvust ja tema turuosa vähenes ligikaudu 12 %. |
| --- | --- |

(101)

Korea Vabariigist pärit impordi järjepidev kasv pärast eksportiva tootja tootmisvõimsuse suurenemist allalöödud hindadega avaldas selgelt negatiivset mõju liidu tootmisharu tulemustele. Dumpinguhindadega import sundis liidu tootmisharu oma müügihindu liidus langetama, et pidurdada turuosa kaotust; see tekitas uurimisperioodil kahjumeid. Peale selle püsis liidu tootmisharu müügimaht stabiilne, seega ei saanud ta kasu liidu tarbimise kasvust ja tema turuosa vähenes ligikaudu 12 %.

| (102) | Võttes arvesse selgelt tõendatud ajalist kokkulangevust ühelt poolt pidevalt suureneva mahu ja alanevate hindadega dumpinguhinnaga impordi – mille puhul leiti, et need kärbivad ka liidu hindasid – ning teiselt poolt liidu tootmisharu kahaneva müügimahu, turuosa kaotuse ja hinnalanguse ning sellest tingitud kahjumlikkuse vahel valimisse kaasatud tootjate seas, võib järeldada, et liidu tootmisharu kahjustas just dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(102)

Võttes arvesse selgelt tõendatud ajalist kokkulangevust ühelt poolt pidevalt suureneva mahu ja alanevate hindadega dumpinguhinnaga impordi – mille puhul leiti, et need kärbivad ka liidu hindasid – ning teiselt poolt liidu tootmisharu kahaneva müügimahu, turuosa kaotuse ja hinnalanguse ning sellest tingitud kahjumlikkuse vahel valimisse kaasatud tootjate seas, võib järeldada, et liidu tootmisharu kahjustas just dumpinguhinnaga import.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (103) | Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest | | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a vaatlusalune riik | Maht (tonnides) | 3 500 –5 000 | 2 000 –3 500 | 1 500 –3 000 | 2 000 –3 500 |
| Indeks | 100 | 75 | 44 | 63 |
| Turuosa (%) | 2,4 | 1,7 | 1,0 | 1,3 |
| Keskmine hind (eurodes) | 799 | 631 | 677 | 1 147 |
| Indeks | 100 | 79 | 85 | 143 |
| Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja ETPA hinnangud. |

(103)

Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a vaatlusalune riik

Maht (tonnides)

3 500 –5 000

2 000 –3 500

1 500 –3 000

2 000 –3 500

Indeks

Indeks

100

100

75

75

44

44

63

63

Turuosa (%)

2,4

1,7

1,0

1,3

Keskmine hind (eurodes)

799

631

677

1 147

Indeks

Indeks

100

100

79

79

85

85

143

143

Allikas: dumpingut käsitlev küsimustik ja ETPA hinnangud.

Allikas:

| (104) | Vaatlusalusest riigist pärit import moodustab peaaegu kogu impordi liitu. Muu import (Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist) vähenes vaatlusalusel perioodil 37 %. Sellise impordi turuosa oli uurimisperioodil 1,3 %, seega allpool miinimumtaset ning tõenäoliselt ei põhjustanud kahju liidu tootjatele ega kõrvaldanud põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(104)

Vaatlusalusest riigist pärit import moodustab peaaegu kogu impordi liitu. Muu import (Ameerika Ühendriikidest ja Hiina Rahvavabariigist) vähenes vaatlusalusel perioodil 37 %. Sellise impordi turuosa oli uurimisperioodil 1,3 %, seega allpool miinimumtaset ning tõenäoliselt ei põhjustanud kahju liidu tootjatele ega kõrvaldanud põhjuslikku seost.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksperditegevus

Liidu tootmisharu eksperditegevus

| (105) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht (mitteseotud müük) muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 70 000 – 90 000 | 90 000 – 110 000 | 100 000 – 120 000 | 95 000 – 115 000 |
| Indeks | 100 | 125 | 135 | 127 |
| Keskmine hind (eurodes tonni kohta) | 1 234 | 1 177 | 1 127 | 1 211 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 98 |
| Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud. |

(105)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht (mitteseotud müük) muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordisuutlikkus

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

70 000 – 90 000

90 000 – 110 000

100 000 – 120 000

95 000 – 115 000

Indeks

Indeks

100

100

125

125

135

135

127

127

Keskmine hind (eurodes tonni kohta)

1 234

1 177

1 127

1 211

Indeks

Indeks

100

100

95

95

91

91

98

98

Allikas: kahju käsitlevad küsimustikud.

Allikas:

| (106) | Sõltumatutele klientidele eksporditud kauba maht vähenes vaatlusalusel perioodil 27 %. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil (– 2 %), ent vähem kui hind liidu turul (– 11 %). Arvestades asjaolu, et kasumlikkus eksporditurgudel, mis küll vähenes, oli parem kui liidus, kasutasid liidu tootjad teatavaid ekspordivõimalusi, et maksimeerida tootmisvõimsuse rakendamist ja vähendada püsikulusid. |
| --- | --- |

(106)

Sõltumatutele klientidele eksporditud kauba maht vähenes vaatlusalusel perioodil 27 %. Hinnad langesid vaatlusalusel perioodil (– 2 %), ent vähem kui hind liidu turul (– 11 %). Arvestades asjaolu, et kasumlikkus eksporditurgudel, mis küll vähenes, oli parem kui liidus, kasutasid liidu tootjad teatavaid ekspordivõimalusi, et maksimeerida tootmisvõimsuse rakendamist ja vähendada püsikulusid.

| (107) | Eeltoodu põhjal on ebatõenäoline, et liidu tootmisharu eksporditulemused on tekitanud liidu tootjatele kahju ja kõrvaldavad põhjusliku seose. |
| --- | --- |

(107)

Eeltoodu põhjal on ebatõenäoline, et liidu tootmisharu eksporditulemused on tekitanud liidu tootjatele kahju ja kõrvaldavad põhjusliku seose.

5.2.3.   Dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides

Dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides

| (108) | Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kannatas kahju, sest üks valimisse kaasatud tootja ei suutnud müüa pehmet termopaberit Ameerika Ühendriikides tingituna selle toote kõrgetest dumpinguvastastest tollimaksudest. |
| --- | --- |

(108)

Eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kannatas kahju, sest üks valimisse kaasatud tootja ei suutnud müüa pehmet termopaberit Ameerika Ühendriikides tingituna selle toote kõrgetest dumpinguvastastest tollimaksudest.

| (109) | Need asjaolud avaldasid ühele liidu tootjale teatavat mõju seoses tootmismahuga (vt eespool põhjendust 70). Samas ei avaldaks need asjaolud mingit mõju enamikule selle liidu tootjaga seotud andmetele, näiteks müügi kasumlikkus liidus ja rahavoog. |
| --- | --- |

(109)

Need asjaolud avaldasid ühele liidu tootjale teatavat mõju seoses tootmismahuga (vt eespool põhjendust 70). Samas ei avaldaks need asjaolud mingit mõju enamikule selle liidu tootjaga seotud andmetele, näiteks müügi kasumlikkus liidus ja rahavoog.

| (110) | Igal juhul on liidu tootmisharu kui terviku puhul mõju piiratud. Põhjused on mitmesugused. Esiteks on küsimus seotud üksnes ühega liidu tootjatest – tuleks märkida, et teised kaks valimisse kaasatud tootjat, kelle suhtes meetmed ei kehti, suurendasid oma müüki Ameerika Ühendriikides. Teiseks suutis kõnealune tootja kahju osaliselt korvata, suurendades eksporti teistele turgudele. Peale selle tõstsid Ameerika Ühendriigid kõnealuseid dumpinguvastaseid tollimakse 2015. aasta veebruaris. Kogumõju uurimisperioodil on seepärast peaaegu olematu. |
| --- | --- |

(110)

Igal juhul on liidu tootmisharu kui terviku puhul mõju piiratud. Põhjused on mitmesugused. Esiteks on küsimus seotud üksnes ühega liidu tootjatest – tuleks märkida, et teised kaks valimisse kaasatud tootjat, kelle suhtes meetmed ei kehti, suurendasid oma müüki Ameerika Ühendriikides. Teiseks suutis kõnealune tootja kahju osaliselt korvata, suurendades eksporti teistele turgudele. Peale selle tõstsid Ameerika Ühendriigid kõnealuseid dumpinguvastaseid tollimakse 2015. aasta veebruaris. Kogumõju uurimisperioodil on seepärast peaaegu olematu.

| (111) | Eeltoodu põhjal ei käsitata Ameerika Ühendriikide dumpinguvastaste tollimaksude mõju liidu kogu tootmisharu jaoks nii märkimisväärsena, et kõrvaldada põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(111)

Eeltoodu põhjal ei käsitata Ameerika Ühendriikide dumpinguvastaste tollimaksude mõju liidu kogu tootmisharu jaoks nii märkimisväärsena, et kõrvaldada põhjuslik seos.

5.2.4.   Fenoolivaba kerge termopaberi hinna langus

Fenoolivaba kerge termopaberi hinna langus

| (112) | Eksportiv tootja väitis, et liidu hinnalangust ei põhjustanud Korea import, vaid pigem fenoolivaba kerge termopaberi, s.o liidu tootmisharu toodetava ja müüdava ning mitte Korea Vabariigist eksporditava toote hinna langus. See väide põhineb mõnede eksportiva tootjaga (ostud kahelt liidu tootjalt) seotud äriühingute ostuhinnal. |
| --- | --- |

(112)

Eksportiv tootja väitis, et liidu hinnalangust ei põhjustanud Korea import, vaid pigem fenoolivaba kerge termopaberi, s.o liidu tootmisharu toodetava ja müüdava ning mitte Korea Vabariigist eksporditava toote hinna langus. See väide põhineb mõnede eksportiva tootjaga (ostud kahelt liidu tootjalt) seotud äriühingute ostuhinnal.

| (113) | Seoses sellega tuleks kõigepealt märkida, et nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 20 ja järgmised põhjendused), on fenoolivaba kerge termopaber asendatav fenooli sisaldava kerge termopaberiga ning konkureerib sellega, seega võivad selle hinda mõjutada ka Korea import ja koguturg, kus fenooli sisaldav kerge termopaber on valdav (84 % liidu tarbimisest). Pealegi näitasid liidu tootmisharu andmed, et vaatlusalusel perioodil vähenes fenoolivaba kerge termopaberi ühiku müügihind vähem kui fenooli sisaldava kerge termopaberi ühiku müügihind. Seega on hinnalangus veelgi olulisem, kui jätta välja liidu tootmisharu fenoolivaba kerge termopaberi müügi mõju. Peale selle leiti, et sarnaste tooteliikide võrdluse põhjal arvutatud hinnaalandus, st jättes välja fenoolivabad liigid, mida ei imporditud, on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(113)

Seoses sellega tuleks kõigepealt märkida, et nagu eespool selgitatud (vt põhjendus 20 ja järgmised põhjendused), on fenoolivaba kerge termopaber asendatav fenooli sisaldava kerge termopaberiga ning konkureerib sellega, seega võivad selle hinda mõjutada ka Korea import ja koguturg, kus fenooli sisaldav kerge termopaber on valdav (84 % liidu tarbimisest). Pealegi näitasid liidu tootmisharu andmed, et vaatlusalusel perioodil vähenes fenoolivaba kerge termopaberi ühiku müügihind vähem kui fenooli sisaldava kerge termopaberi ühiku müügihind. Seega on hinnalangus veelgi olulisem, kui jätta välja liidu tootmisharu fenoolivaba kerge termopaberi müügi mõju. Peale selle leiti, et sarnaste tooteliikide võrdluse põhjal arvutatud hinnaalandus, st jättes välja fenoolivabad liigid, mida ei imporditud, on märkimisväärne.

5.2.5.   Muud põhjused

Muud põhjused

| (114) | Mõne isiku arvates kannatasid liidu tootjad nende seas esineva kasvava konkurentsi (tootmisvõimsuse rakendamiseks), suurte kulude (tingituna üleilmsest toorainehindade tõusust seoses USA dollari ja euro vahetuskursiga ning suurenevatest tööjõu- ja energiakuludest), üleilmse interneti ja kasvava digitaliseerimise (st rohkem paberivabasid makseid) ning suurte jaekettide (nagu tanklad ja supermarketid) hinnasurve tõttu. Samas ei leitud, et ükski nendest teguritest oleks kõrvaldanud põhjusliku seose olulise kahju ja Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(114)

Mõne isiku arvates kannatasid liidu tootjad nende seas esineva kasvava konkurentsi (tootmisvõimsuse rakendamiseks), suurte kulude (tingituna üleilmsest toorainehindade tõusust seoses USA dollari ja euro vahetuskursiga ning suurenevatest tööjõu- ja energiakuludest), üleilmse interneti ja kasvava digitaliseerimise (st rohkem paberivabasid makseid) ning suurte jaekettide (nagu tanklad ja supermarketid) hinnasurve tõttu. Samas ei leitud, et ükski nendest teguritest oleks kõrvaldanud põhjusliku seose olulise kahju ja Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (115) | Puuduvad tõendid ühegi konkurentsivastase tava kohta. Ükski esitatud asjaolu ei näidanud, et liidu tootjate vahel esinev konkurents (tootmisvõimsuse rakendamiseks) on ebaaus. |
| --- | --- |

(115)

Puuduvad tõendid ühegi konkurentsivastase tava kohta. Ükski esitatud asjaolu ei näidanud, et liidu tootjate vahel esinev konkurents (tootmisvõimsuse rakendamiseks) on ebaaus.

| (116) | Mis puutub suurte kulude väitesse, siis märgitakse, et liidu tootjad hoidsid vaatlusalusel perioodil kulusid hoolikalt kontrolli all ja need suurenesid vähe (+ 3 %). Selline kasv hõlmab paberimassi hindade (mis moodustavad ligikaudu kolmandiku kerge termopaberi kogukuludest), energiakulude ja tööjõukulude muutuseid, millest viimasena nimetatut analüüsitakse üksikasjalikumalt põhjendustes 85–86. |
| --- | --- |

(116)

Mis puutub suurte kulude väitesse, siis märgitakse, et liidu tootjad hoidsid vaatlusalusel perioodil kulusid hoolikalt kontrolli all ja need suurenesid vähe (+ 3 %). Selline kasv hõlmab paberimassi hindade (mis moodustavad ligikaudu kolmandiku kerge termopaberi kogukuludest), energiakulude ja tööjõukulude muutuseid, millest viimasena nimetatut analüüsitakse üksikasjalikumalt põhjendustes 85–86.

| (117) | Uurimisel ei leidnud kinnitust, et üleilmne internet ja suurenev digitaliseerumine (st rohkem paberivabasid makseid) võiksid liidu tootmisharule kahju tekitada. Vastupidi, leiti, et kerge termopaberi tarbimine liidus kasvab stabiilselt. |
| --- | --- |

(117)

Uurimisel ei leidnud kinnitust, et üleilmne internet ja suurenev digitaliseerumine (st rohkem paberivabasid makseid) võiksid liidu tootmisharule kahju tekitada. Vastupidi, leiti, et kerge termopaberi tarbimine liidus kasvab stabiilselt.

| (118) | Seoses väitega, et ilmneb teatav hinnasurve suurtelt jaekettidelt (nagu tanklad ja supermarketid), ei esitanud huvitatud isikud ühtegi olulist tõendit ning uurimisel ei saadud seda kinnitada. |
| --- | --- |

(118)

Seoses väitega, et ilmneb teatav hinnasurve suurtelt jaekettidelt (nagu tanklad ja supermarketid), ei esitanud huvitatud isikud ühtegi olulist tõendit ning uurimisel ei saadud seda kinnitada.

| (119) | Lisaks märgitakse, et uurimise kohaselt korraldasid mõned liidu tootjad hiljuti restruktureerimise ja reorganiseerimise eesmärgiga oma konkurentsivõimet suurendada. Mõni neist protsessidest on veel pooleli ning mõnda ettenähtud konkreetset meedet, näiteks kindlaid investeeringuid, takistas dumpinguhinnaga impordi mõju nende tootjate kasumlikkusele, kahjustades seega nende kapitali kaasamise võimet. Seega ei leitud, et see tegur kõrvaldaks põhjusliku seose olulise kahju ja Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(119)

Lisaks märgitakse, et uurimise kohaselt korraldasid mõned liidu tootjad hiljuti restruktureerimise ja reorganiseerimise eesmärgiga oma konkurentsivõimet suurendada. Mõni neist protsessidest on veel pooleli ning mõnda ettenähtud konkreetset meedet, näiteks kindlaid investeeringuid, takistas dumpinguhinnaga impordi mõju nende tootjate kasumlikkusele, kahjustades seega nende kapitali kaasamise võimet. Seega ei leitud, et see tegur kõrvaldaks põhjusliku seose olulise kahju ja Korea Vabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (120) | Eespool esitatu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. |
| --- | --- |

(120)

Eespool esitatu põhjal on komisjon teinud käesolevas etapis järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjus oli vaatlusalusest riigist pärit dumpinguhindadega import ning et teised individuaalselt või kollektiivselt arvesse võetud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost.

| (121) | Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Teiste tuvastatud tegurite kohta, näiteks liidu tootjate eksportmüügi tulemused, dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides, suuremad kulud ja mitmed ratsionaliseerimisprotsessid, ei leitud esialgu, et need kõrvaldaksid põhjusliku seose isegi nende kogumõju arvestades. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon selgitas välja kõikide teadaolevate tegurite mõju liidu tootmisharule ja eraldas selle dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust. Teiste tuvastatud tegurite kohta, näiteks liidu tootjate eksportmüügi tulemused, dumpinguvastased tollimaksud Ameerika Ühendriikides, suuremad kulud ja mitmed ratsionaliseerimisprotsessid, ei leitud esialgu, et need kõrvaldaksid põhjusliku seose isegi nende kogumõju arvestades.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (122) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, eri tasandil kauplejate ja kasutajate erinevaid huve. |
| --- | --- |

(122)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku dumpingu kindlakstegemisest ei ole praegusel juhul meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi, sealhulgas liidu tootmisharu, eri tasandil kauplejate ja kasutajate erinevaid huve.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (123) | Liidu tootmisharu koosneb viiest tootjast, mis asuvad kolmes liikmesriigis (Saksamaa, Hispaania ja Soome). Ükski neist ei olnud uurimise algatamise vastu. |
| --- | --- |

(123)

Liidu tootmisharu koosneb viiest tootjast, mis asuvad kolmes liikmesriigis (Saksamaa, Hispaania ja Soome). Ükski neist ei olnud uurimise algatamise vastu.

| (124) | Kõik liidu tootjad osalesid aktiivselt uurimisel ning väitsid, et meetmete rakendamine võiks kaitsta tööhõivet, edendada suuremaid investeeringuid ja panna pöörduma kasumlikkuse vähenemise suundumuse, mida on täheldatud sestsaadik, kui Korea eksportija sisenes ELi turule. |
| --- | --- |

(124)

Kõik liidu tootjad osalesid aktiivselt uurimisel ning väitsid, et meetmete rakendamine võiks kaitsta tööhõivet, edendada suuremaid investeeringuid ja panna pöörduma kasumlikkuse vähenemise suundumuse, mida on täheldatud sestsaadik, kui Korea eksportija sisenes ELi turule.

| (125) | Liidu tootmisharu on varem juba oluliselt ümber korraldatud ning tootmisharu pöörab jätkuvalt tähelepanu oma tootmisprotsessi tõhustamisele. Eespool tabelis 4 esitatud tootmismahu näitajate võrdlus koos põhjendustes 53–55 kirjeldatud liidu tarbimisega näitab, et vastupidi ühe isiku väitele suudab liidu tootmisharu liidus nõudlust rahuldada. Eespool tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise kõrge määr ei tähenda, et liidu tootmisharu ei suuda rohkem toota. Ühest küljest on liidu tootjatel mitmeotstarbelised seadmed, millel on nii-öelda muutuv tootmisvõimsus, nimelt tootmisvõimsus, mis võimaldab hakata tootma teistsugust toodet. Teisest küljest võiks väiksem liidu tootja, kes on tegelenud kõnealuse toote tootmise järkjärgulise lõpetamisega, selle otsuse osas ümber mõelda, kui valitseb aus konkurents. |
| --- | --- |

(125)

Liidu tootmisharu on varem juba oluliselt ümber korraldatud ning tootmisharu pöörab jätkuvalt tähelepanu oma tootmisprotsessi tõhustamisele. Eespool tabelis 4 esitatud tootmismahu näitajate võrdlus koos põhjendustes 53–55 kirjeldatud liidu tarbimisega näitab, et vastupidi ühe isiku väitele suudab liidu tootmisharu liidus nõudlust rahuldada. Eespool tabelis 4 esitatud tootmisvõimsuse rakendamise kõrge määr ei tähenda, et liidu tootmisharu ei suuda rohkem toota. Ühest küljest on liidu tootjatel mitmeotstarbelised seadmed, millel on nii-öelda muutuv tootmisvõimsus, nimelt tootmisvõimsus, mis võimaldab hakata tootma teistsugust toodet. Teisest küljest võiks väiksem liidu tootja, kes on tegelenud kõnealuse toote tootmise järkjärgulise lõpetamisega, selle otsuse osas ümber mõelda, kui valitseb aus konkurents.

| (126) | Eeldatakse, et meetmete kehtestamine taastab võrdsed tingimused ja õiglase hinnataseme liidu turul ning parandab liidu tootmisharu kasumlikkust tasemeteni, mida käsitletakse selles kapitalimahukas tootmisharus tavapärasena. Kui tollimaksud ei kehtiks, peaks mõni liidu tootja oma kerge termopaberiga seotud tegevust vähendama või isegi selle lõpetama ja töökohad kaotama. See võib tuua kaasa väiksema konkurentsi turul ja jätta mitmele kasutajale veelgi piiratumad tarneallikad. |
| --- | --- |

(126)

Eeldatakse, et meetmete kehtestamine taastab võrdsed tingimused ja õiglase hinnataseme liidu turul ning parandab liidu tootmisharu kasumlikkust tasemeteni, mida käsitletakse selles kapitalimahukas tootmisharus tavapärasena. Kui tollimaksud ei kehtiks, peaks mõni liidu tootja oma kerge termopaberiga seotud tegevust vähendama või isegi selle lõpetama ja töökohad kaotama. See võib tuua kaasa väiksema konkurentsi turul ja jätta mitmele kasutajale veelgi piiratumad tarneallikad.

| (127) | Kui meetmeid ei võeta, halveneks liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi. Tõenäoliselt vähenevad kasum ja turuosa veelgi, sest ei ole põhjust kinnitada, et hinnalangus lõpeb meetmeid võtmata. |
| --- | --- |

(127)

Kui meetmeid ei võeta, halveneks liidu tootmisharu olukord väga tõenäoliselt veelgi. Tõenäoliselt vähenevad kasum ja turuosa veelgi, sest ei ole põhjust kinnitada, et hinnalangus lõpeb meetmeid võtmata.

| (128) | Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Teiste huvitatud isikute huvid

Teiste huvitatud isikute huvid

| (129) | Komisjoni talitused saatsid küsimustikud 50 huvitatud isikule. Samas ei vastanud küsimustikule kõik isikud: 25 töötlejat, eri tasandil kauplejat ja üks liit (Euroopa paberitööstuse konföderatsioon (CEPI)) tegid esildisi, ent tegelikult vastas küsimustikule üksnes 14 isikut. Need vastused ei olnud samas alati ammendavad, mõni neist oli lihtsalt väide, mida kontrollitavate tõenditega ei kinnitatud. |
| --- | --- |

(129)

Komisjoni talitused saatsid küsimustikud 50 huvitatud isikule. Samas ei vastanud küsimustikule kõik isikud: 25 töötlejat, eri tasandil kauplejat ja üks liit (Euroopa paberitööstuse konföderatsioon (CEPI)) tegid esildisi, ent tegelikult vastas küsimustikule üksnes 14 isikut. Need vastused ei olnud samas alati ammendavad, mõni neist oli lihtsalt väide, mida kontrollitavate tõenditega ei kinnitatud.

| (130) | Küsimustikule vastanud töötlejatest kolm kinnitas, et nad on meetmete poolt, peamiselt põhjendusel, et meetmed taastaksid ausad konkurentsitingimused ELi turul. Kerge termopaberi ostumahu järgi on neil töötlejatel suurem kaal kui töötlejatel, kes arvamust ei avaldanud või kes olid meetmete vastu. Ka CEPI oli meetmete poolt ning väitis, et Korea dumpinguhinnaga import avaldaks üldistele varustavatele tootmisharudele, mitteseotud töötlejatele ja lõpptarbijatele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(130)

Küsimustikule vastanud töötlejatest kolm kinnitas, et nad on meetmete poolt, peamiselt põhjendusel, et meetmed taastaksid ausad konkurentsitingimused ELi turul. Kerge termopaberi ostumahu järgi on neil töötlejatel suurem kaal kui töötlejatel, kes arvamust ei avaldanud või kes olid meetmete vastu. Ka CEPI oli meetmete poolt ning väitis, et Korea dumpinguhinnaga import avaldaks üldistele varustavatele tootmisharudele, mitteseotud töötlejatele ja lõpptarbijatele negatiivset mõju.

| (131) | Meetmete kehtestamise vastased isikud kardavad paberi puudujääki ja hinnatõusu, alternatiivsete tarneallikate puudumist, liidu tootjate konkurentsivastaseid tavasid ning lõppkokkuvõttes mõne töötleva tegevusala ja/või töötlejate tegevuse lõpetamist. Samas näitas uurimine, et Euroopa Liidus on mitu kättesaadavat tarneallikat, puuduvad märgid liidu tootjate konkurentsivastaste tavade kohta ning meetmete kehtestamine ei tooks kaasa märkimisväärset hinnatõusu, pidades silmas ka dumpingumarginaali taset. |
| --- | --- |

(131)

Meetmete kehtestamise vastased isikud kardavad paberi puudujääki ja hinnatõusu, alternatiivsete tarneallikate puudumist, liidu tootjate konkurentsivastaseid tavasid ning lõppkokkuvõttes mõne töötleva tegevusala ja/või töötlejate tegevuse lõpetamist. Samas näitas uurimine, et Euroopa Liidus on mitu kättesaadavat tarneallikat, puuduvad märgid liidu tootjate konkurentsivastaste tavade kohta ning meetmete kehtestamine ei tooks kaasa märkimisväärset hinnatõusu, pidades silmas ka dumpingumarginaali taset.

| (132) | Peale selle väitsid nii eksportiv tootja kui ka Korea Vabariigi valitsus, et liidu huvide analüüsimisel tuleks arvesse võtta liidus ajavahemikul 2013–2016 Hansoli kontserni tehtud investeeringuid ja seotud töötlejate juures olevaid töökohti. Samas ei esitanud nad mingeid kerge termopaberi tootmisele omaseid tõendeid. |
| --- | --- |

(132)

Peale selle väitsid nii eksportiv tootja kui ka Korea Vabariigi valitsus, et liidu huvide analüüsimisel tuleks arvesse võtta liidus ajavahemikul 2013–2016 Hansoli kontserni tehtud investeeringuid ja seotud töötlejate juures olevaid töökohti. Samas ei esitanud nad mingeid kerge termopaberi tootmisele omaseid tõendeid.

| (133) | Kuna meede üksnes taastaks ausa konkurentsi liidu turul, leitakse lisaks, et dumpinguvastased meetmed tähendavad seda, et asjaomast toodet imporditakse liitu mittekahjustavate hindadega. See peaks sõltumatutele töötlejatele kasuks tulema. |
| --- | --- |

(133)

Kuna meede üksnes taastaks ausa konkurentsi liidu turul, leitakse lisaks, et dumpinguvastased meetmed tähendavad seda, et asjaomast toodet imporditakse liitu mittekahjustavate hindadega. See peaks sõltumatutele töötlejatele kasuks tulema.

| (134) | Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju meetmete vastu olevatele isikutele ei kaaluks üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule. Seoses põhjendamata seisukohti avaldanud isikutega ei leidnud uurimisel kinnitust, et meetmete kehtestamine avaldaks neile olulist või üldse mingit mõju. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon tegi seetõttu käesolevas etapis järelduse, et dumpinguvastaste tollimaksude mõju meetmete vastu olevatele isikutele ei kaaluks üles meetmete positiivset mõju liidu tootmisharule. Seoses põhjendamata seisukohti avaldanud isikutega ei leidnud uurimisel kinnitust, et meetmete kehtestamine avaldaks neile olulist või üldse mingit mõju.

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (135) | Eespool esitatud põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes meetmete kehtestamine oleks liidu huvide vastu. |
| --- | --- |

(135)

Eespool esitatud põhjal järeldas komisjon, et uurimise praeguses etapis ei ole kaalukaid põhjusi selleks, et Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes meetmete kehtestamine oleks liidu huvide vastu.

7.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (136) | Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(136)

Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud komisjoni järelduste põhjal tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei põhjustaks liidu tootmisharule edasist kahju.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (kahjumarginaal)

| (137) | Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju. |
| --- | --- |

(137)

Meetmete ulatuse kindlaksmääramiseks selgitas komisjon kõigepealt välja, kui suurt tollimaksu on vaja, et kõrvaldada liidu tootmisharu kantud kahju.

| (138) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(138)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharu saaks katta oma tootmiskulud ja teenida samasuguse toote müügilt liidu turul maksueelset kasumit, mida seda tüüpi tootmisharu saaks sektoris mõistlikult saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, nimelt dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (139) | Kaebuse esitaja taotles kaebuses, et komisjon kasutaks mõistliku mittekahjustava kasumimarginaalina määra ligikaudu 10 % käibest. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tegelik kasumlikkus enne seda, kui Korea impordi kiire kasv olulist mõju avaldas, oli 2012. aastal 13 % ja 2013. aastal 11,5 %. Nendel põhjustel leiab komisjon seega, et kõige viimasel tüüpilisel aastal ehk 2013. aastal tootmisharu saavutatud kasumimarginaal on asjakohane alus sihtkasumi määramiseks. |
| --- | --- |

(139)

Kaebuse esitaja taotles kaebuses, et komisjon kasutaks mõistliku mittekahjustava kasumimarginaalina määra ligikaudu 10 % käibest. Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tegelik kasumlikkus enne seda, kui Korea impordi kiire kasv olulist mõju avaldas, oli 2012. aastal 13 % ja 2013. aastal 11,5 %. Nendel põhjustel leiab komisjon seega, et kõige viimasel tüüpilisel aastal ehk 2013. aastal tootmisharu saavutatud kasumimarginaal on asjakohane alus sihtkasumi määramiseks.

| (140) | Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, lisades eespool nimetatud 11,5 %-lise kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(140)

Sellistel lähtealustel arvutas komisjon liidu tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustava hinna, lisades eespool nimetatud 11,5 %-lise kasumimarginaali valimisse kaasatud liidu tootjate tootmiskulule uurimisperioodil.

| (141) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegeva tootja kaalutud keskmist impordihinda asjaomases riigis, mis on kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida valimisse kaasatud liidu tootjad liidu turul uurimisperioodil müüsid. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Kahjumarginaal kehtestati esialgu tasemel 35,8 %. |
| --- | --- |

(141)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes koostööd tegeva tootja kaalutud keskmist impordihinda asjaomases riigis, mis on kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sarnase toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida valimisse kaasatud liidu tootjad liidu turul uurimisperioodil müüsid. Võrdluse tulemusena saadud vahe väljendati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. Kahjumarginaal kehtestati esialgu tasemel 35,8 %.

7.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (142) | Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, see tähendab dumpingumarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(142)

Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikes 2 esitatud väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Tollimaksude suurus tuleks määrata dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam, see tähendab dumpingumarginaali tasemel.

| (143) | Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Hansoli kontsern (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |
| Kõik teised äriühingud (%) | 12,1 | 35,8 | 12,1 |

(143)

Eespool öeldu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Korea Vabariik

Hansoli kontsern (Hansol Paper Co. Ltd ja Hansol Artone Paper Co. Ltd) (%)

12,1

35,8

12,1

Kõik teised äriühingud (%)

12,1

35,8

12,1

| (144) | Nagu on selgitatud ka põhjenduses 50, on käesoleval juhul koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Seepärast põhineb dumpinguvastane jääktollimaks koostööd tegeva äriühingu tasemel. |
| --- | --- |

(144)

Nagu on selgitatud ka põhjenduses 50, on käesoleval juhul koostöö määr suur: koostööd tegevate eksportivate tootjate import moodustas kogu liitu suunatud ekspordi uurimisperioodil. Seepärast põhineb dumpinguvastane jääktollimaks koostööd tegeva äriühingu tasemel.

| (145) | Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimemuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimemuutuse kohta. |
| --- | --- |

(145)

Äriühing, kes muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib seejärel taotleda nende individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (6). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimemuutus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas teade nimemuutuse kohta.

6

Euroopa Liidu Teatajas

| (146) | Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(146)

Et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, tuleks kõigi muude äriühingute dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

8.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (147) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(147)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (148) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(148)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatava Korea Vabariigist pärit kerge termopaberi impordi suhtes, mis kaalub 65 g/m2 või vähem; on 20 cm laiustes või laiemates rullides, rulli kaaluga (koos paberiga) 50 kg või rohkem ja rulli läbimõõduga (koos paberiga) 40 cm või rohkem („suured rullid“); on aluskihiga ühel või mõlemal pool või ilma aluskihita; on ühelt või mõlemalt poolt kaetud soojustundliku ainega; ning kattekihiga või ilma ja mis on pärit Korea Vabariigist ning kuulub praegu CN-koodide ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (TARICi koodid: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 12,1 %.

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise tasumisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast:

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EL) 2016/1036 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“).

2

(3)  
  ELT C 62, 18.2.2016, lk 7.

3

(4)  See teave on esitatud vahemikuna, sest esineb oht, et valimisse kaasatud äriühing pöördkonstrueerib oma konkurentide andmeid.

4

(5)  Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 451/2011 põhjendus 73 (ELT L 128, 14.5.2011, lk 1).

5

(6)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels' Belgium.

6

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2006,

16. november 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. november 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 84,6 |
| ZZ | 84,6 |
| 0707 00 05 | TR | 142,1 |
| ZZ | 142,1 |
| 0709 93 10 | MA | 98,6 |
| TR | 136,9 |
| ZZ | 117,8 |
| 0805 20 10 | MA | 74,2 |
| ZZ | 74,2 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | TR | 66,5 |
| ZZ | 66,5 |
| 0805 50 10 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0806 10 10 | BR | 301,7 |
| IN | 166,9 |
| LB | 214,0 |
| PE | 324,2 |
| TR | 139,3 |
| US | 365,3 |
| ZA | 345,1 |
| ZZ | 265,2 |
| 0808 10 80 | CL | 174,1 |
| NZ | 139,2 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 147,6 |
| 0808 30 90 | CN | 104,3 |
| TR | 168,6 |
| ZZ | 136,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

84,6

ZZ

84,6

0707 00 05

TR

142,1

ZZ

142,1

0709 93 10

MA

98,6

TR

136,9

ZZ

117,8

0805 20 10

MA

74,2

ZZ

74,2

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

TR

66,5

ZZ

66,5

0805 50 10

TR

87,5

ZZ

87,5

0806 10 10

BR

301,7

IN

166,9

LB

214,0

PE

324,2

TR

139,3

US

365,3

ZA

345,1

ZZ

265,2

0808 10 80

CL

174,1

NZ

139,2

ZA

129,4

ZZ

147,6

0808 30 90

CN

104,3

TR

168,6

ZZ

136,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/24

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/2007,

1. veebruar 2016,

riigiabi SA.36754- 2014/C (ex 2014/NN ja 2013/N), mida Ungari on osaliselt andnud ja kavatseb anda ettevõttele AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 405 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 16. septembril 2013 registreeritud elektroonilise teatega (SANI nr 8899), mida parandati 25. septembri 2013. aasta teatisega, teavitasid Ungari ametiasutused 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste (2) lõike 65 kohaselt oma kavatsusest anda regionaalabi ulatuslikule investeerimisprojektile, mille viib Győris ellu AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (edaspidi „AHM“). |
| --- | --- |

(1)

16. septembril 2013 registreeritud elektroonilise teatega (SANI nr 8899), mida parandati 25. septembri 2013. aasta teatisega, teavitasid Ungari ametiasutused 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste (2) lõike 65 kohaselt oma kavatsusest anda regionaalabi ulatuslikule investeerimisprojektile, mille viib Győris ellu AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd (edaspidi „AHM“).

2

| (2) | 9. juuli 2014. aasta kirjas teavitas komisjon Ungarit oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) AHMi elluviidavale investeerimisprojektile antava regionaalabi kohta, et viia läbi süvahindamine, võttes aluseks komisjoni teatise ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (3) (edaspidi „süvahindamise teatis“). |
| --- | --- |

(2)

9. juuli 2014. aasta kirjas teavitas komisjon Ungarit oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) AHMi elluviidavale investeerimisprojektile antava regionaalabi kohta, et viia läbi süvahindamine, võttes aluseks komisjoni teatise ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (3) (edaspidi „süvahindamise teatis“).

3

| (3) | Ungari esitas süvahindamise jaoks märkused ja vajaliku teabe 9. oktoobri 2014. aasta kirjas (2014/101245). |
| --- | --- |

(3)

Ungari esitas süvahindamise jaoks märkused ja vajaliku teabe 9. oktoobri 2014. aasta kirjas (2014/101245).

| (4) | Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati 21. novembril 2014Euroopa Liidu Teatajas (4). Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati 21. novembril 2014Euroopa Liidu Teatajas (4). Huvitatud isikutel paluti esitada oma märkused.

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (5) | Komisjon palus 25. novembri 2014. aasta kirjaga (2014/119782), 28. juuli 2015. aasta kirjaga (2015/074087) ja 24. augusti 2015. aasta kirjaga (2015/083208) lisateavet, mille Ungari edastas 13. veebruari 2015. aasta kirjaga (2015/014716), 30. septembri 2015. aasta kirjaga (2015/096577) ja 9. oktoobri 2015. aasta kirjaga (2015/100135). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon palus 25. novembri 2014. aasta kirjaga (2014/119782), 28. juuli 2015. aasta kirjaga (2015/074087) ja 24. augusti 2015. aasta kirjaga (2015/083208) lisateavet, mille Ungari edastas 13. veebruari 2015. aasta kirjaga (2015/014716), 30. septembri 2015. aasta kirjaga (2015/096577) ja 9. oktoobri 2015. aasta kirjaga (2015/100135).

| (6) | Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon ei saanud märkusi üheltki huvitatud isikult.

2.   MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETME/ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   MEETME EESMÄRK

MEETME EESMÄRK

| (7) | Ungari ametiasutused kavatsevad edendada regionaalarengut, andes AHMile regionaalabi otsetoetust ja ettevõtte tulumaksu soodustust investeeringute jaoks AHMi tegevuskohas Győris, mis asub piirkonnas nimega Lääne-Dunántúl (Nyugat-Dunántúl). Lääne-Dunántúl on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabikõlblik piirkond, kus suurettevõtjatele antava regionaalabi standardne ülemmäär on Ungari 2007.–2013. aasta regionaalabi kaardi kohaselt 30 % brutotoetusekvivalendist (5). |
| --- | --- |

(7)

Ungari ametiasutused kavatsevad edendada regionaalarengut, andes AHMile regionaalabi otsetoetust ja ettevõtte tulumaksu soodustust investeeringute jaoks AHMi tegevuskohas Győris, mis asub piirkonnas nimega Lääne-Dunántúl (Nyugat-Dunántúl). Lääne-Dunántúl on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabikõlblik piirkond, kus suurettevõtjatele antava regionaalabi standardne ülemmäär on Ungari 2007.–2013. aasta regionaalabi kaardi kohaselt 30 % brutotoetusekvivalendist (5).

5

2.2.   ABISAAJA

ABISAAJA

| (8) | Abisaaja on ettevõtjale Audi Hungaria Services Zrt täielikult kuuluv tütarettevõtja AHM. Audi Hungaria Services Zrt. on AUDI AG tütarettevõtja, AUDI AG ise on Volkswageni grupi (edaspidi „VW grupp“) liige. VW Grupi peakontor asub Saksamaal Wolfsburgis ja selle äritegevus on jagatud kaheks: autotööstuse üksus ja finantsteenuste üksus. Autotööstuse üksus hõlmab kaht ettevõtlusvaldkonda: sõiduautod ning tarbesõidukid ja energeetika. |
| --- | --- |

(8)

Abisaaja on ettevõtjale Audi Hungaria Services Zrt täielikult kuuluv tütarettevõtja AHM. Audi Hungaria Services Zrt. on AUDI AG tütarettevõtja, AUDI AG ise on Volkswageni grupi (edaspidi „VW grupp“) liige. VW Grupi peakontor asub Saksamaal Wolfsburgis ja selle äritegevus on jagatud kaheks: autotööstuse üksus ja finantsteenuste üksus. Autotööstuse üksus hõlmab kaht ettevõtlusvaldkonda: sõiduautod ning tarbesõidukid ja energeetika.

| (9) | VW Grupi autotööstuse üksusesse kuulub kaksteist kaubamärki: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial vehicles, Scania ja MAN. Igal kaubamärgil on oma olemus ja nad kõik tegutsevad turul iseseisvate üksustena. Volkswageni grupp toodab sõidukeid alates väikeautodest kuni luksusautode ja tarbesõidukiteni. |
| --- | --- |

(9)

VW Grupi autotööstuse üksusesse kuulub kaksteist kaubamärki: Volkswagen, AUDI, ŠKODA, SEAT, Bentley, Porsche, Bugatti, Lamborghini, Ducati, Volkswagen Commercial vehicles, Scania ja MAN. Igal kaubamärgil on oma olemus ja nad kõik tegutsevad turul iseseisvate üksustena. Volkswageni grupp toodab sõidukeid alates väikeautodest kuni luksusautode ja tarbesõidukiteni.

| (10) | 2014. aastal käitas Volkswageni grupp maailmas kokku 118 tehast (6) ja klientideni jõudis 10,1 miljonit autot, mis moodustab 12 % kogu maailma sõiduautode turust. Grupi müügitulu oli 202 miljardit eurot ja töötajaid oli kokku 592 586 (7). |
| --- | --- |

(10)

2014. aastal käitas Volkswageni grupp maailmas kokku 118 tehast (6) ja klientideni jõudis 10,1 miljonit autot, mis moodustab 12 % kogu maailma sõiduautode turust. Grupi müügitulu oli 202 miljardit eurot ja töötajaid oli kokku 592 586 (7).

6

7

| (11) | 2014. aastal oli AUDI AG palgal 79 483 töötajat, kogu maailmas jõudis klientideni 1,7 miljonit uut sõidukit ja müügitulu oli 53 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(11)

2014. aastal oli AUDI AG palgal 79 483 töötajat, kogu maailmas jõudis klientideni 1,7 miljonit uut sõidukit ja müügitulu oli 53 miljardit eurot.

| (12) | 2014. aastal tootis AHM 135 232 autot, töötajaid oli 11 274 ja müügitulu oli 7,2 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(12)

2014. aastal tootis AHM 135 232 autot, töötajaid oli 11 274 ja müügitulu oli 7,2 miljardit eurot.

2.3.   INVESTEERIMISPROJEKT

INVESTEERIMISPROJEKT

| (13) | AHM toodab Győris mootoreid ja mootoriosi. Lisaks pani AHM sõidukeid kokku platvormipõhiselt enne teatatud investeerimisprojekti elluviimist 2014. aasta lõpus. |
| --- | --- |

(13)

AHM toodab Győris mootoreid ja mootoriosi. Lisaks pani AHM sõidukeid kokku platvormipõhiselt enne teatatud investeerimisprojekti elluviimist 2014. aasta lõpus.

| (14) | Investeerimisprojektil oli kolm eesmärki: suurem paindlikkus ja mitmekesisus koostetootmises, suurem kokkupandud autode maht ning autotootmisprotsessi suurem vertikaalne integreerimine. |
| --- | --- |

(14)

Investeerimisprojektil oli kolm eesmärki: suurem paindlikkus ja mitmekesisus koostetootmises, suurem kokkupandud autode maht ning autotootmisprotsessi suurem vertikaalne integreerimine.

| (15) | Esimene eesmärk oli suurendada koostetootmise paindlikkust, asendades varasema platvormipõhise tehnoloogia nn moodulipõhise tootmisprotsessi (Modularer Querbaukasten, edaspidi „MQB“) tehnoloogiaga. Kui Győris kasutatud platvormipõhine tehnoloogia võimaldas autode kokkupanekuks kasutada ainult sama platvormi (peamiselt sama või sarnase pikkusega platvorm, mis kuulus sageli ainult ühte segmenti), siis hiljuti paigaldatud MQB tehnoloogia võimaldab ühel ja samal tootmisliinil kokku panna eri pikkusega ja eri segmentidesse (käesoleval juhul A- ja B-segment ning teoreetiliselt ka A0-segment, [...]) (*1) kuuluvaid autosid. Uus tehnoloogia paigaldati uude tehasesse, vana platvormipõhine tootmistegevus aga lõpetati täielikult 2014. aastaks ning vana tootmisliin lammutati ja eemaldati. Nüüd põhineb kogu autotootmine Győris MQB tehnoloogial. MQB tehnoloogia põhineb modulaarsuse põhimõttel (eri turusegmentidesse kuuluvate eri mudelite osade standardimine), mis võimaldab kulusid väga palju kokku hoida. Standardimisnõude ning endise ja uue tootmiskoha füüsilise vahemaa (ligikaudu 1,5 km) tõttu ei olnud vana tootmisliini võimalik integreerida uude tootmisprotsessi. Uues tehases saab toota mitut Audi sõiduauto mudelit: minevikus juba Győris kokkupandud mudelite uued põlvkonnad (Audi TT Coupé, TT Roadster ja A3 Cabriolet) ning A3 mudeli perekonna täiesti uus liige, millel on nelja uksega kere (A3 Sedan). Järgmiste mudelite disainis ja tehnilises konstruktsioonis tehti palju muudatusi. Kuid et kvaliteedi, põlvkonnaüleste kõrgete disainistandardite, tehnilise arenduse ning peamiste geomeetriliste mõõtmete ja varustuse säilitamise poolest oldi järjepidevad, jäi POLKi (8) klassifikatsioon samaks. Audi TT Coupé ja TT Roadster kuuluvad jätkuvalt B-segmenti, A3 Cabriolet kuulub A-segmenti ja ka uus A3 Sedan lisatakse A-segmenti. |
| --- | --- |

(15)

Esimene eesmärk oli suurendada koostetootmise paindlikkust, asendades varasema platvormipõhise tehnoloogia nn moodulipõhise tootmisprotsessi (Modularer Querbaukasten, edaspidi „MQB“) tehnoloogiaga. Kui Győris kasutatud platvormipõhine tehnoloogia võimaldas autode kokkupanekuks kasutada ainult sama platvormi (peamiselt sama või sarnase pikkusega platvorm, mis kuulus sageli ainult ühte segmenti), siis hiljuti paigaldatud MQB tehnoloogia võimaldab ühel ja samal tootmisliinil kokku panna eri pikkusega ja eri segmentidesse (käesoleval juhul A- ja B-segment ning teoreetiliselt ka A0-segment, [...]) (*1) kuuluvaid autosid. Uus tehnoloogia paigaldati uude tehasesse, vana platvormipõhine tootmistegevus aga lõpetati täielikult 2014. aastaks ning vana tootmisliin lammutati ja eemaldati. Nüüd põhineb kogu autotootmine Győris MQB tehnoloogial. MQB tehnoloogia põhineb modulaarsuse põhimõttel (eri turusegmentidesse kuuluvate eri mudelite osade standardimine), mis võimaldab kulusid väga palju kokku hoida. Standardimisnõude ning endise ja uue tootmiskoha füüsilise vahemaa (ligikaudu 1,5 km) tõttu ei olnud vana tootmisliini võimalik integreerida uude tootmisprotsessi. Uues tehases saab toota mitut Audi sõiduauto mudelit: minevikus juba Győris kokkupandud mudelite uued põlvkonnad (Audi TT Coupé, TT Roadster ja A3 Cabriolet) ning A3 mudeli perekonna täiesti uus liige, millel on nelja uksega kere (A3 Sedan). Järgmiste mudelite disainis ja tehnilises konstruktsioonis tehti palju muudatusi. Kuid et kvaliteedi, põlvkonnaüleste kõrgete disainistandardite, tehnilise arenduse ning peamiste geomeetriliste mõõtmete ja varustuse säilitamise poolest oldi järjepidevad, jäi POLKi (8) klassifikatsioon samaks. Audi TT Coupé ja TT Roadster kuuluvad jätkuvalt B-segmenti, A3 Cabriolet kuulub A-segmenti ja ka uus A3 Sedan lisatakse A-segmenti.

*1

8

| (16) | Projekti teine eesmärk oli suurendada Győri koostetootmise üldist tehnilist võimsust [60 000 – 110 000] sõiduautolt aastas [130 000 – 180 000] sõiduautole aastas. Eeldatavasti kasutatakse selleks A-segmenti kuuluvate autode tootmise uuest võimsusest keskmiselt [...] % ja B-segmenti kuuluvate autode tootmiseks keskmiselt [...] %. Tänu suuremale võimsusele saab kokku panna nii lisatoodet (A3) kui ka suuremat arvu ajakohastatud mudeleid. |
| --- | --- |

(16)

Projekti teine eesmärk oli suurendada Győri koostetootmise üldist tehnilist võimsust [60 000 – 110 000] sõiduautolt aastas [130 000 – 180 000] sõiduautole aastas. Eeldatavasti kasutatakse selleks A-segmenti kuuluvate autode tootmise uuest võimsusest keskmiselt [...] % ja B-segmenti kuuluvate autode tootmiseks keskmiselt [...] %. Tänu suuremale võimsusele saab kokku panna nii lisatoodet (A3) kui ka suuremat arvu ajakohastatud mudeleid.

| (17) | Projekti kolmas eesmärk oli Győris toimuva koostetootmise vertikaalse integratsiooni süvendamine. Endine koostetootmine on muudetud täielikult integreeritud sõiduautode tootmise tehaseks: uude koostetehasesse investeerimisega kaasneb keretsehhi, värvimistsehhi ja stantsimistsehhi ehitamine, mida kasutatakse peamiselt eespool nimetatud mudelite tootmiseks. Ainult väike osa (kuni [...] %) uue keretsehhi ja värvimistsehhi toodangust tarnitakse alusraamidena teistesse EMPst väljaspool asuvatesse VW grupi autotootmistehastesse. Uues stantsimistsehhis toodetavatest kereosadest ligikaudu [...] % kasutatakse autode tootmiseks Győris. Ülejäänud Győris toodetud kereosadest [...] % tarnitakse VW grupi teistesse tootmiskohtadesse. Alguses kavandati, et neid kereosi kasutatakse POLKi A-segmenti kuuluvate sõidukite tootmiseks. Ent pärast menetluse algatamise otsust teatas Ungari komisjonile, et nõudluses toimunud muudatuste tõttu võiks stantsimistsehhi toodangust [...] % kasutada VW grupi teistes tootmiskohtades segmentide A0 kuni C autode tootmiseks. |
| --- | --- |

(17)

Projekti kolmas eesmärk oli Győris toimuva koostetootmise vertikaalse integratsiooni süvendamine. Endine koostetootmine on muudetud täielikult integreeritud sõiduautode tootmise tehaseks: uude koostetehasesse investeerimisega kaasneb keretsehhi, värvimistsehhi ja stantsimistsehhi ehitamine, mida kasutatakse peamiselt eespool nimetatud mudelite tootmiseks. Ainult väike osa (kuni [...] %) uue keretsehhi ja värvimistsehhi toodangust tarnitakse alusraamidena teistesse EMPst väljaspool asuvatesse VW grupi autotootmistehastesse. Uues stantsimistsehhis toodetavatest kereosadest ligikaudu [...] % kasutatakse autode tootmiseks Győris. Ülejäänud Győris toodetud kereosadest [...] % tarnitakse VW grupi teistesse tootmiskohtadesse. Alguses kavandati, et neid kereosi kasutatakse POLKi A-segmenti kuuluvate sõidukite tootmiseks. Ent pärast menetluse algatamise otsust teatas Ungari komisjonile, et nõudluses toimunud muudatuste tõttu võiks stantsimistsehhi toodangust [...] % kasutada VW grupi teistes tootmiskohtades segmentide A0 kuni C autode tootmiseks.

| (18) | Investeerimisprojektiga seotud töö algas 2011. aasta veebruaris ja viidi lõpule 31. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(18)

Investeerimisprojektiga seotud töö algas 2011. aasta veebruaris ja viidi lõpule 31. detsembril 2014.

2.4.   INVESTEERIMISPROJEKTIGA SEOTUD KULUD

INVESTEERIMISPROJEKTIGA SEOTUD KULUD

| (19) | Käesoleval juhul hõlmavad rahastamiskõlblikud kulud investeeringuid hoonetesse, masinatesse ja seadmetesse, kuid mitte immateriaalsesse varasse. Kasutatud varasid ei hõlmata. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleval juhul hõlmavad rahastamiskõlblikud kulud investeeringuid hoonetesse, masinatesse ja seadmetesse, kuid mitte immateriaalsesse varasse. Kasutatud varasid ei hõlmata.

| (20) | Investeerimisprojekti rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma on kokku 342 936 miljonit Ungari forintit (1 144 miljonit eurot) (9); nüüdisväärtus (10) on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot). Tabelis I on esitatud rahastamiskõlblike kogukulude jaotus.

  I tabel


  Rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma (miljonites Ungari forintites)











  Aastad | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ehitamine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Masinad/seadmed | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immateriaalne vara | — | — | — | — | 0 |
| KOKKU | [...] | [...] | [...] | [...] | 342 936 |

(20)

Investeerimisprojekti rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma on kokku 342 936 miljonit Ungari forintit (1 144 miljonit eurot) (9); nüüdisväärtus (10) on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot). Tabelis I on esitatud rahastamiskõlblike kogukulude jaotus.

9

10

I tabel

I tabel

Rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma (miljonites Ungari forintites)

Rahastamiskõlblike investeerimiskulude nominaalsumma (miljonites Ungari forintites)

Aastad

2011

2012

2013

2014

Kokku

Ehitamine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Masinad/seadmed

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immateriaalne vara

—

—

—

—

0

KOKKU

KOKKU

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

342 936

342 936

2.5.   INVESTEERINGU RAHASTAMINE

INVESTEERINGU RAHASTAMINE

| (21) | Ungari ametiasutused kinnitavad, et abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(21)

Ungari ametiasutused kinnitavad, et abisaaja annab riigiabi mittesisaldava omapanuse, mis ületab 25 % rahastamiskõlblikest kuludest.

2.6.   ÕIGUSLIK ALUS

ÕIGUSLIK ALUS

| (22) | Alljärgnevalt nimetatud riiklikul õiguslikul alusel antakse






  a) | otsetoetust abikava XR 47/2007 (11) sätete kohaldamisel, mis on allpool individuaalse teavitamise künnist vabastatud teavitamiskohustusest komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 (12) kohaselt ning mis põhineb majandus- ja transpordiministri välja antud valitsuse dekreedil 8/2007 (I.24.) valitsuse individuaalse otsusega antud investeerimistoetuste kohta (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet); |
| --- | --- | --- |

(22)

Alljärgnevalt nimetatud riiklikul õiguslikul alusel antakse

a)

otsetoetust abikava XR 47/2007 (11) sätete kohaldamisel, mis on allpool individuaalse teavitamise künnist vabastatud teavitamiskohustusest komisjoni määruse (EÜ) nr 1628/2006 (12) kohaselt ning mis põhineb majandus- ja transpordiministri välja antud valitsuse dekreedil 8/2007 (I.24.) valitsuse individuaalse otsusega antud investeerimistoetuste kohta (Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatások nyújtásának szabályairól szóló 8/2007. (I. 24.) GKM rendelet);

11

12

| b) | maksusoodustust maksusoodustuste arendamise kava N 651/2006 (13) sätete kohaldamisel, mis kehtestati 1996. aasta ettevõtte tulumaksu ja dividendimaksu seadusega LXXXI ning valitsuse dekreediga 206/2006 (X.16.) maksusoodustuse kava arendamise kohta (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet). |
| --- | --- |

b)

maksusoodustust maksusoodustuste arendamise kava N 651/2006 (13) sätete kohaldamisel, mis kehtestati 1996. aasta ettevõtte tulumaksu ja dividendimaksu seadusega LXXXI ning valitsuse dekreediga 206/2006 (X.16.) maksusoodustuse kava arendamise kohta (a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény és a fejlesztési adókedvezményről szóló 206/2006. (X.16.) Kormányrendelet).

13

2.7.   ABIMEEDE

ABIMEEDE

| (23) | AHM taotles otsetoetust 5. märtsil 2010, st enne investeerimisprojektiga seotud töö alustamist. 26. märtsil 2010 kinnitasid Ungari ametiasutused, et investeerimisprojekti taotlus on põhimõtteliselt abikõlblik. 8. septembril 2010 esitasid Ungari ametiasutused investeerimisprojekti otsetoetusega seotud abipakkumise (välja arvatud stantsimistsehh), mille AHM võttis vastu 1. oktoobril 2010. Stantsimistsehhi puudutava otsetoetuse pakkumine tehti 27. aprillil 2011 ja võeti vastu 4. mail 2011. |
| --- | --- |

(23)

AHM taotles otsetoetust 5. märtsil 2010, st enne investeerimisprojektiga seotud töö alustamist. 26. märtsil 2010 kinnitasid Ungari ametiasutused, et investeerimisprojekti taotlus on põhimõtteliselt abikõlblik. 8. septembril 2010 esitasid Ungari ametiasutused investeerimisprojekti otsetoetusega seotud abipakkumise (välja arvatud stantsimistsehh), mille AHM võttis vastu 1. oktoobril 2010. Stantsimistsehhi puudutava otsetoetuse pakkumine tehti 27. aprillil 2011 ja võeti vastu 4. mail 2011.

| (24) | 29. oktoobril 2010 (ja stantsimistsehhiga seoses 27. jaanuaril 2011) ehk enne investeeringuga seotud tööde algust taotles abisaaja tulumaksu soodustust (milleks on olemas komisjoni heakskiidust sõltuv seadusjärgne õigus). |
| --- | --- |

(24)

29. oktoobril 2010 (ja stantsimistsehhiga seoses 27. jaanuaril 2011) ehk enne investeeringuga seotud tööde algust taotles abisaaja tulumaksu soodustust (milleks on olemas komisjoni heakskiidust sõltuv seadusjärgne õigus).

| (25) | Komisjoni heakskiidust sõltuv abi määrati 6. juulil 2011 (ja stantsimistsehhiga seoses 28. septembril 2011) allkirjastatud toetuslepinguga. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni heakskiidust sõltuv abi määrati 6. juulil 2011 (ja stantsimistsehhiga seoses 28. septembril 2011) allkirjastatud toetuslepinguga.

| (26) | Ungari kavatseb anda abi summas 39 952 miljonit Ungari forintit (133,3 miljonit eurot) (nüüdisväärtus). Kuna projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot), moodustab abi ettenähtud osakaal 11,24 % brutotoetusekvivalendist. |
| --- | --- |

(26)

Ungari kavatseb anda abi summas 39 952 miljonit Ungari forintit (133,3 miljonit eurot) (nüüdisväärtus). Kuna projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot), moodustab abi ettenähtud osakaal 11,24 % brutotoetusekvivalendist.

| (27) | Ungari ametiasutused kinnitavad, et projektile antavat abi ei kumuleerita toetustega, mida saadakse muudest kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja ELi allikatest samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Heakskiidetud abi maksimumsumma nüüdisväärtust ega heakskiidetud abi osakaalu ei ületata, kui rahastamiskõlblikud summad peaksid hinnangulisest summast erinema. |
| --- | --- |

(27)

Ungari ametiasutused kinnitavad, et projektile antavat abi ei kumuleerita toetustega, mida saadakse muudest kohalikest, piirkondlikest, riiklikest ja ELi allikatest samade rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Heakskiidetud abi maksimumsumma nüüdisväärtust ega heakskiidetud abi osakaalu ei ületata, kui rahastamiskõlblikud summad peaksid hinnangulisest summast erinema.

| (28) | AHM on saanud investeeringuteks ettenähtud abi varasema investeerimistegevuse jaoks Győris, mis algas enne 2003. aastat ja 2006. aastal. |
| --- | --- |

(28)

AHM on saanud investeeringuteks ettenähtud abi varasema investeerimistegevuse jaoks Győris, mis algas enne 2003. aastat ja 2006. aastal.

| (29) | Teatatud abi antakse tingimusel, et abisaaja jätkab abi saavas piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast abiandmise lõppu. |
| --- | --- |

(29)

Teatatud abi antakse tingimusel, et abisaaja jätkab abi saavas piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast abiandmise lõppu.

2.8.   ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

| (30) | Ungari ametiasutused on komisjonile lubanud, et






  — | edastavad talle kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest; |
| --- | --- | --- |

(30)

Ungari ametiasutused on komisjonile lubanud, et

—

edastavad talle kahe kuu jooksul pärast abi andmist koopia abimeetmega seotud olulistest dokumentidest;

| — | esitavad alates abi komisjonipoolsest heakskiitmisest iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta); |
| --- | --- |

—

esitavad alates abi komisjonipoolsest heakskiitmisest iga viie aasta järel vahearuande (andmetega makstud abisummade, abilepingu täitmise ja kõikide muude ettevõttes/tehases algatatud investeerimisprojektide kohta);

| — | esitavad kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande. |
| --- | --- |

—

esitavad kuue kuu jooksul pärast abi viimase osamakse väljamaksmist teatatud maksegraafiku alusel üksikasjaliku lõpparuande.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (31) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohased siseturuga kokkusobivuse üldtingimused on täidetud ning et teatatud abisumma ja abi osakaal ei ületa lubatud ülemmäärasid. Esialgse kontrolli käigus ei olnud komisjonil siiski võimalik kinnitada abi kokkusobivust siseturuga vastavalt 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 68. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kohased siseturuga kokkusobivuse üldtingimused on täidetud ning et teatatud abisumma ja abi osakaal ei ületa lubatud ülemmäärasid. Esialgse kontrolli käigus ei olnud komisjonil siiski võimalik kinnitada abi kokkusobivust siseturuga vastavalt 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 68.

| (32) | 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt peab komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja üksikasjalikult kontrollima, kas abi kujutab endast investeerimisstiimulit, kas abi on asjakohane ning milline positiivne ja negatiivne mõju sellel on, kui abisaaja turuosa moodustab toote- ja geograafilisel turul enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile a) või kui investeeringuga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, mis on absoluutväärtuse või suhteliste näitajate alusel languses (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile b). |
| --- | --- |

(32)

2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 kohaselt peab komisjon algatama ametliku uurimismenetluse ja üksikasjalikult kontrollima, kas abi kujutab endast investeerimisstiimulit, kas abi on asjakohane ning milline positiivne ja negatiivne mõju sellel on, kui abisaaja turuosa moodustab toote- ja geograafilisel turul enne või pärast investeeringu tegemist üle 25 % (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile a) või kui investeeringuga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, mis on absoluutväärtuse või suhteliste näitajate alusel languses (kontrollimine vastavalt punkti 68 alapunktile b).

| (33) | Komisjonil ei olnud võimalik esialgse kontrolli käigus välistada, et nõrgalt arenenud turul tehtud investeeringu tõttu ei ületata asjaomastel turgudel turuosa ja võimsuse kasvu künnist. |
| --- | --- |

(33)

Komisjonil ei olnud võimalik esialgse kontrolli käigus välistada, et nõrgalt arenenud turul tehtud investeeringu tõttu ei ületata asjaomastel turgudel turuosa ja võimsuse kasvu künnist.

| (34) | Konkreetsemalt oli komisjonil kahtlusi Ungari ettepaneku suhtes määratleda asjaomane tooteturg POLKi klassifikatsiooni A0-, A- ja B-segmentide kombinatsioonina ning ta jättis asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja kaalus kõiki tõenäolisi turumääratluse alternatiive, sealhulgas eelkõige väikseimat liigitust, mille kohta on andmed olemas (14). Et AHM toodab nii A- ja B-segmendi (ja teoreetiliselt ka A0-segmendi) sõidukeid kui ka nende kereosi, leidis komisjon, et neid üksikuid segmente kui ka kombineeritud segmente tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena. |
| --- | --- |

(34)

Konkreetsemalt oli komisjonil kahtlusi Ungari ettepaneku suhtes määratleda asjaomane tooteturg POLKi klassifikatsiooni A0-, A- ja B-segmentide kombinatsioonina ning ta jättis asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja kaalus kõiki tõenäolisi turumääratluse alternatiive, sealhulgas eelkõige väikseimat liigitust, mille kohta on andmed olemas (14). Et AHM toodab nii A- ja B-segmendi (ja teoreetiliselt ka A0-segmendi) sõidukeid kui ka nende kereosi, leidis komisjon, et neid üksikuid segmente kui ka kombineeritud segmente tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena.

14

| (35) | Seoses sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite võimaliku alljaotusega oli komisjon arvamusel, et neid ei käsitleta eraldi. |
| --- | --- |

(35)

Seoses sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite võimaliku alljaotusega oli komisjon arvamusel, et neid ei käsitleta eraldi.

| (36) | Ka asjaomase geograafilise turu määratluse kohta ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada. Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomane geograafiline turg on Euroopa Majanduspiirkond (EMP) või, nagu soovitas Ungari, vähemalt kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina turg koos. |
| --- | --- |

(36)

Ka asjaomase geograafilise turu määratluse kohta ei saanud komisjon lõplikku otsust langetada. Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, kas asjaomane geograafiline turg on Euroopa Majanduspiirkond (EMP) või, nagu soovitas Ungari, vähemalt kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina turg koos.

| (37) | 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel tehtud analüüs näitas, et A-ja B-segment moodustavad eraldi ja koos EMPs üle 25 % suuruse turuosa kõigil asjakohastel aastatel ning segmendid A0 kuni B koos alates 2011. aastast. |
| --- | --- |

(37)

2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel tehtud analüüs näitas, et A-ja B-segment moodustavad eraldi ja koos EMPs üle 25 % suuruse turuosa kõigil asjakohastel aastatel ning segmendid A0 kuni B koos alates 2011. aastast.

| (38) | Punkti 68 alapunkti b alusel tehtud analüüsi põhjal leidis komisjon, et asjaomased tooteturud EMPs on nõrgalt arenenud. Komisjonil tuli seetõttu kontrollida, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus ületab 5 % asjaomaste turgude suurusest. |
| --- | --- |

(38)

Punkti 68 alapunkti b alusel tehtud analüüsi põhjal leidis komisjon, et asjaomased tooteturud EMPs on nõrgalt arenenud. Komisjonil tuli seetõttu kontrollida, kas projektiga saavutatud tootmisvõimsus ületab 5 % asjaomaste turgude suurusest.

| (39) | Komisjon oli seisukohal, et punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise jaoks on asjakohane kogutootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviis. Netotootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviis (st praeguse võimsuse lahutamine kavandatud koguvõimsusest) ei laseks komisjonil hinnata riigiabi mõju languses olevatele ja struktuurse ülevõimsusega turgudele, juhtudel, kui toetatav investeering ei suurenda võimsust enam kui 5 % võrra turu suurusest. Punkti 68 alapunktile b vastav kontrollimine ongi aga kehtestatud just sellel eesmärgil, et tuvastada need olukorrad, kui turg on languses ja toetatava investeeringu suurusel on konkurentidele suur mõju. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon oli seisukohal, et punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise jaoks on asjakohane kogutootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviis. Netotootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviis (st praeguse võimsuse lahutamine kavandatud koguvõimsusest) ei laseks komisjonil hinnata riigiabi mõju languses olevatele ja struktuurse ülevõimsusega turgudele, juhtudel, kui toetatav investeering ei suurenda võimsust enam kui 5 % võrra turu suurusest. Punkti 68 alapunktile b vastav kontrollimine ongi aga kehtestatud just sellel eesmärgil, et tuvastada need olukorrad, kui turg on languses ja toetatava investeeringu suurusel on konkurentidele suur mõju.

| (40) | Punkti 68 alapunkti b alusel tehtud investeerimisprojekti (välja arvatud stantsimistsehh) analüüs näitas, et 5 % künnis ületataks ainult siis, kui kogutootmisvõimsust kasutataks B-segmendi autode tootmiseks. Ungari esitatud hinnanguliste tootmisnäitajate põhjal on väga ebatõenäoline, et 5 % künnis ületatakse üheski tõenäolistes autoturu segmendis. |
| --- | --- |

(40)

Punkti 68 alapunkti b alusel tehtud investeerimisprojekti (välja arvatud stantsimistsehh) analüüs näitas, et 5 % künnis ületataks ainult siis, kui kogutootmisvõimsust kasutataks B-segmendi autode tootmiseks. Ungari esitatud hinnanguliste tootmisnäitajate põhjal on väga ebatõenäoline, et 5 % künnis ületatakse üheski tõenäolistes autoturu segmendis.

| (41) | Stantsimistsehhi kereosade tootmisel saavutatud võimsuse kohta näitas punkti 68 alapunktile b vastav analüüs, et 5 % künnise ületamine on võimalik ainult siis, kui B-segmendi autode tootmise osakaalu Győris suurendataks märkimisväärselt. Seetõttu jättis komisjon lahtiseks küsimuse, kas stantsimistsehhi võimsus ületab 5 % turu suurusest, mõõdetuna enne investeeringut vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel. |
| --- | --- |

(41)

Stantsimistsehhi kereosade tootmisel saavutatud võimsuse kohta näitas punkti 68 alapunktile b vastav analüüs, et 5 % künnise ületamine on võimalik ainult siis, kui B-segmendi autode tootmise osakaalu Győris suurendataks märkimisväärselt. Seetõttu jättis komisjon lahtiseks küsimuse, kas stantsimistsehhi võimsus ületab 5 % turu suurusest, mõõdetuna enne investeeringut vaatlusaluse toote nähtavat tarbimist käsitlevate andmete alusel.

| (42) | Kuna komisjonil ei olnud võimalik selgelt kindlaks teha, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kehtestatud künniseid ei ületata, otsustati algatada ametlik uurimismenetlus. Sealjuures juhtis komisjon tähelepanu eelkõige sellele, et kui tal ei ole pärast ametliku uurimise algatamist esitatavate märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, kas näidatud künniseid ületatakse, tehakse süvahindamise teatise alusel investeerimisprojekti süvahindamine. Komisjon palus Ungaril ja kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(42)

Kuna komisjonil ei olnud võimalik selgelt kindlaks teha, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b kehtestatud künniseid ei ületata, otsustati algatada ametlik uurimismenetlus. Sealjuures juhtis komisjon tähelepanu eelkõige sellele, et kui tal ei ole pärast ametliku uurimise algatamist esitatavate märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, kas näidatud künniseid ületatakse, tehakse süvahindamise teatise alusel investeerimisprojekti süvahindamine. Komisjon palus Ungaril ja kõikidel huvitatud isikutel esitada oma märkused.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (43) | Huvitatud isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(43)

Huvitatud isikud märkusi ei esitanud.

5.   UNGARI MÄRKUSED

UNGARI MÄRKUSED

5.1.   ASJAOMANE TOOTETURG

ASJAOMANE TOOTETURG

| (44) | Ungari jääb oma seisukoha juurde, et tooteturg tuleks määratleda kui segmentide A0 kuni B kombinatsioon (POLKi klassifikatsioon). |
| --- | --- |

(44)

Ungari jääb oma seisukoha juurde, et tooteturg tuleks määratleda kui segmentide A0 kuni B kombinatsioon (POLKi klassifikatsioon).

| (45) | Ungari ametiasutused on jätkuvalt seisukohal, et iga üksiku asjakohase sõiduautosegmendi äärealadel leidub nõudluse poolel toodete omavahelist asendatavust, nagu komisjon on tunnistanud oma varasemates otsustes (15). Et A-segmendis on nõudluse poolel olemas A0- ja B-segmendi asendusahela võimalus, peavad Ungari ametiasutused mõjutatud segmente kombineeritud segmentide rühmaks. |
| --- | --- |

(45)

Ungari ametiasutused on jätkuvalt seisukohal, et iga üksiku asjakohase sõiduautosegmendi äärealadel leidub nõudluse poolel toodete omavahelist asendatavust, nagu komisjon on tunnistanud oma varasemates otsustes (15). Et A-segmendis on nõudluse poolel olemas A0- ja B-segmendi asendusahela võimalus, peavad Ungari ametiasutused mõjutatud segmente kombineeritud segmentide rühmaks.

15

| (46) | Lisaks väidavad nad, et MQB tehnoloogia kasutuselevõtmise eesmärk ongi pakkumise poole paindlikkuse suurendamine, mis võimaldab abisaajal toota A0-, A- ja B-segmendi sõiduautosid samal MQB tootmisliinil ning nihutada tootmist ühelt turult teisele; abi mõju on tunda kõigil neil turgudel. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks väidavad nad, et MQB tehnoloogia kasutuselevõtmise eesmärk ongi pakkumise poole paindlikkuse suurendamine, mis võimaldab abisaajal toota A0-, A- ja B-segmendi sõiduautosid samal MQB tootmisliinil ning nihutada tootmist ühelt turult teisele; abi mõju on tunda kõigil neil turgudel.

5.2.   ASJAOMANE GEOGRAAFILINE TURG

ASJAOMANE GEOGRAAFILINE TURG

| (47) | Ungari on jätkuvalt arvamusel, et autotööstuse asjaomane geograafiline turg on ülemaailmne turg ja kordab teatamise etapis esitatud väiteid.






  — | Kaubandusvood ning EMP impordi- ja ekspordikvoodid (16) on saavutanud taseme, mis näitab, et sõidukikaubandus toimub ülemaailmsel turul. |
| --- | --- | --- |

(47)

Ungari on jätkuvalt arvamusel, et autotööstuse asjaomane geograafiline turg on ülemaailmne turg ja kordab teatamise etapis esitatud väiteid.

—

Kaubandusvood ning EMP impordi- ja ekspordikvoodid (16) on saavutanud taseme, mis näitab, et sõidukikaubandus toimub ülemaailmsel turul.

16

| — | Seoses kaubandustõketega on viimaste aastate suundumus, et kaotatakse regulatiivseid tõkkeid, paljude riikide ja EMP vahelised kaubandustõkked on väikesed ning üldiselt liigutakse suurema ühtlustamise ja integratsiooni suunas. |
| --- | --- |

—

Seoses kaubandustõketega on viimaste aastate suundumus, et kaotatakse regulatiivseid tõkkeid, paljude riikide ja EMP vahelised kaubandustõkked on väikesed ning üldiselt liigutakse suurema ühtlustamise ja integratsiooni suunas.

| — | Piirkondades sarnaselt liikuvad hinnad on integreeritud turgude olemasolu tähtis näitaja. EMP ja USA hinnakujunduse andmetel põhinevad hinnaindeksite analüüsi tulemused (17) näitavad, et A- ja B-segmendi hinnaindeksid liiguvad koos ja et need on suures korrelatsioonis. See võimaldab järeldada, et vähemalt USA ja EMP kuuluvad samale geograafilisele turule. |
| --- | --- |

—

Piirkondades sarnaselt liikuvad hinnad on integreeritud turgude olemasolu tähtis näitaja. EMP ja USA hinnakujunduse andmetel põhinevad hinnaindeksite analüüsi tulemused (17) näitavad, et A- ja B-segmendi hinnaindeksid liiguvad koos ja et need on suures korrelatsioonis. See võimaldab järeldada, et vähemalt USA ja EMP kuuluvad samale geograafilisele turule.

17

| — | Ülemaailmse turustusvõrgustiku loomise kulud on nii tähtsusetult väikesed, et ei ole takistuseks sõidukite ülemaailmsele tulutoovale müügile. |
| --- | --- |

—

Ülemaailmse turustusvõrgustiku loomise kulud on nii tähtsusetult väikesed, et ei ole takistuseks sõidukite ülemaailmsele tulutoovale müügile.

| — | Transpordikulude vähenemisega on sõidukite ekspordi ja impordi tase järjepidevalt tõusuteel. Iga kolmas ELis toodetud sõiduk eksporditakse ja iga viies ELis müüdav sõiduk on imporditud. |
| --- | --- |

—

Transpordikulude vähenemisega on sõidukite ekspordi ja impordi tase järjepidevalt tõusuteel. Iga kolmas ELis toodetud sõiduk eksporditakse ja iga viies ELis müüdav sõiduk on imporditud.

| — | Volkswageni grupp on globaalne autotootja, kes konkureerib ülemaailmselt teiste algseadmete valmistajatega. |
| --- | --- |

—

Volkswageni grupp on globaalne autotootja, kes konkureerib ülemaailmselt teiste algseadmete valmistajatega.

| — | Kümnel suurimal algseadmete valmistajatel on märkimisväärne arv tootmiskohti kogu maailmas. Volkswageni grupp käitab 100 tootmistehast, mis asuvad Euroopas, Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas, Aafrikas ja Aasias. Suures hulgas neis tootmiskohtades valmistatakse sõidukeid, mis kuuluvad A- ja B-segmenti. Algseadmete suurvalmistajate tütarettevõtjad konkureerivad ka ettevõttesiseselt seoses asukohti käsitlevate otsustega. |
| --- | --- |

—

Kümnel suurimal algseadmete valmistajatel on märkimisväärne arv tootmiskohti kogu maailmas. Volkswageni grupp käitab 100 tootmistehast, mis asuvad Euroopas, Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas, Aafrikas ja Aasias. Suures hulgas neis tootmiskohtades valmistatakse sõidukeid, mis kuuluvad A- ja B-segmenti. Algseadmete suurvalmistajate tütarettevõtjad konkureerivad ka ettevõttesiseselt seoses asukohti käsitlevate otsustega.

| (48) | Seetõttu on Ungari seisukohal, et asjaomane geograafiline turg on laiem kui EMP ja hõlmab vähemalt kogu Euroopat, Põhja- ja Lõuna-Ameerikat ning Hiinat. |
| --- | --- |

(48)

Seetõttu on Ungari seisukohal, et asjaomane geograafiline turg on laiem kui EMP ja hõlmab vähemalt kogu Euroopat, Põhja- ja Lõuna-Ameerikat ning Hiinat.

| (49) | Lisaks rõhutab Ungari, et Győr on kogu maailmas AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadsteri ja AUDI A3 Cabriolet' ainus tootmiskoht ning seega rahuldab ülemaailmset nõudlust. Ka Győrist pärit A3 Sedani toodangut turustatakse maailmas (välja arvatud ainult Hiina turule mõeldud toodang, mida valmistatakse Hiinas, Foshanis). |
| --- | --- |

(49)

Lisaks rõhutab Ungari, et Győr on kogu maailmas AUDI TT Coupé, AUDI TT Roadsteri ja AUDI A3 Cabriolet' ainus tootmiskoht ning seega rahuldab ülemaailmset nõudlust. Ka Győrist pärit A3 Sedani toodangut turustatakse maailmas (välja arvatud ainult Hiina turule mõeldud toodang, mida valmistatakse Hiinas, Foshanis).

5.3.   TOOTMISVÕIMSUS

TOOTMISVÕIMSUS

| (50) | Ungari ametiasutused on jätkuvalt arvamusel, et punkti 68 alapunktile b vastavas kontrollimises tuleks kasutada netotootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviisi. Investeerimisprojekti üks eesmärke on Győris olemasoleva tehase laiendamine. Tootmisprotsessi vertikaalne integratsioon viitab sellele, et varasem võimsus ([60 000 – 110 000] A- ja B-segmendi sõidukit aastas) saavutatakse nüüd uue koostetehase ja uute tootmisrajatistega. |
| --- | --- |

(50)

Ungari ametiasutused on jätkuvalt arvamusel, et punkti 68 alapunktile b vastavas kontrollimises tuleks kasutada netotootmisvõimsuse suurendamise lähenemisviisi. Investeerimisprojekti üks eesmärke on Győris olemasoleva tehase laiendamine. Tootmisprotsessi vertikaalne integratsioon viitab sellele, et varasem võimsus ([60 000 – 110 000] A- ja B-segmendi sõidukit aastas) saavutatakse nüüd uue koostetehase ja uute tootmisrajatistega.

| (51) | Ungari väidab, et hoolimata sellest, kas i) sõiduk on kokku pandud ainult kindlas tehases või valmistatud vertikaalselt integreeritud tootmisprotsessis või kas ii) uue põlvkonna mudelitel võivad olla erinevad funktsioonid, kuulub lõpptoode ikkagi samasse segmenti. Seega saavutatakse võimsus [60 000 – 110 000] sõidukit aastas, mis toodeti (pandi kokku) enne investeerimisprojekti, samuti hiljem investeerimisprojekti tulemusena. Olemasolevale võimsusele lisandub täiendav tootmisvõimsus [60 000 – 80 000] sõidukit. |
| --- | --- |

(51)

Ungari väidab, et hoolimata sellest, kas i) sõiduk on kokku pandud ainult kindlas tehases või valmistatud vertikaalselt integreeritud tootmisprotsessis või kas ii) uue põlvkonna mudelitel võivad olla erinevad funktsioonid, kuulub lõpptoode ikkagi samasse segmenti. Seega saavutatakse võimsus [60 000 – 110 000] sõidukit aastas, mis toodeti (pandi kokku) enne investeerimisprojekti, samuti hiljem investeerimisprojekti tulemusena. Olemasolevale võimsusele lisandub täiendav tootmisvõimsus [60 000 – 80 000] sõidukit.

| (52) | Seega suureneks netovõimsus kuni [60 000 – 80 000] sõiduki võrra aastas samas segmendirühmas (A kuni B) nagu enne. See netovõimsuse suurenemine ei ületa 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud 5 % künnist. |
| --- | --- |

(52)

Seega suureneks netovõimsus kuni [60 000 – 80 000] sõiduki võrra aastas samas segmendirühmas (A kuni B) nagu enne. See netovõimsuse suurenemine ei ületa 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktis b sätestatud 5 % künnist.

| (53) | Ungari ametiasutused leidsid, et stantsimistsehhi toodangu [...] % osakaal, mida kasutatakse VW grupi teistes tootmiskohtades valmistatud B-segmendi sõidukites, ei suurenda B-segmendi autode üldtoodangut VW grupis, sest väljastpoolt ettevõtet ostetud kereosad vaid asendatakse isetoodetutega. Ungari sõnul põhjustaks komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses kasutatud arvutusmeetod lihtsalt VW grupis saavutatud tootmisvõimsuse topeltarvestamist. Pealegi, nagu on mainitud käesoleva otsuse põhjenduses 17, kasutataks neid kereosi abisaaja plaanide muutumise tõttu segmentidesse A0 kuni C kuuluvate autode tootmiseks. |
| --- | --- |

(53)

Ungari ametiasutused leidsid, et stantsimistsehhi toodangu [...] % osakaal, mida kasutatakse VW grupi teistes tootmiskohtades valmistatud B-segmendi sõidukites, ei suurenda B-segmendi autode üldtoodangut VW grupis, sest väljastpoolt ettevõtet ostetud kereosad vaid asendatakse isetoodetutega. Ungari sõnul põhjustaks komisjoni poolt menetluse algatamise otsuses kasutatud arvutusmeetod lihtsalt VW grupis saavutatud tootmisvõimsuse topeltarvestamist. Pealegi, nagu on mainitud käesoleva otsuse põhjenduses 17, kasutataks neid kereosi abisaaja plaanide muutumise tõttu segmentidesse A0 kuni C kuuluvate autode tootmiseks.

5.4.   SÜVAHINDAMISE TEATISE KOHALDAMINE

SÜVAHINDAMISE TEATISE KOHALDAMINE

| (54) | Ungari ametiasutused on seisukohal, et eespool esitatud argumentide põhjal, milles käsitletakse asjaomase tooteturu ja geograafilise turu õiget määratlust ning netovõimsuse suurendamise lähenemisviisi kohaldamist, ei ole 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud künnised ületatud ning abi võib heaks kiita ilma selle süvahindamiseta. |
| --- | --- |

(54)

Ungari ametiasutused on seisukohal, et eespool esitatud argumentide põhjal, milles käsitletakse asjaomase tooteturu ja geograafilise turu õiget määratlust ning netovõimsuse suurendamise lähenemisviisi kohaldamist, ei ole 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 68 sätestatud künnised ületatud ning abi võib heaks kiita ilma selle süvahindamiseta.

5.5.   ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

| (55) | Sellest hoolimata esitas Ungari süvahindamise läbiviimiseks vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(55)

Sellest hoolimata esitas Ungari süvahindamise läbiviimiseks vajaliku teabe.

5.5.1.   Abi positiivne mõju

Abi positiivne mõju

| (56) | Ungari leiab, et investeering toetab Győri ja Lääne-Dunántúli regionaalarengut, ning põhjendab seda alljärgneval viisil.






  — | Investeerimisprojekt loob 2 100 uut otsest töökohta, hoiab kõrge kvalifikatsiooniga töötajad Lääne-Dunántúli piirkonnas ning loob lisanõudlust sellise tööjõu järele. Märkimisväärsel osal uutest töötajatest peab olema kõrgharidus või rakenduskõrgharidus. |
| --- | --- | --- |

(56)

Ungari leiab, et investeering toetab Győri ja Lääne-Dunántúli regionaalarengut, ning põhjendab seda alljärgneval viisil.

—

Investeerimisprojekt loob 2 100 uut otsest töökohta, hoiab kõrge kvalifikatsiooniga töötajad Lääne-Dunántúli piirkonnas ning loob lisanõudlust sellise tööjõu järele. Märkimisväärsel osal uutest töötajatest peab olema kõrgharidus või rakenduskõrgharidus.

| — | Lisaks tekib piirkonna tarnijate ja teenuseosutajate juures palju kaudseid töökohti. Tööhõive kordaja on tarnija tasandil 2,5 kaudset töökohta (18) ühe loodud otsese töökoha kohta ning tänu tarnija töötajate kulutustele tekkinud töökohtade kordaja on 2,2 töökohta ühe loodud otsese töökoha kohta. Selle tulemusel luuakse 9 870 kaudset töökohta. |
| --- | --- |

—

Lisaks tekib piirkonna tarnijate ja teenuseosutajate juures palju kaudseid töökohti. Tööhõive kordaja on tarnija tasandil 2,5 kaudset töökohta (18) ühe loodud otsese töökoha kohta ning tänu tarnija töötajate kulutustele tekkinud töökohtade kordaja on 2,2 töökohta ühe loodud otsese töökoha kohta. Selle tulemusel luuakse 9 870 kaudset töökohta.

18

| — | Piirkonnale toob kasu tähtis teadmiste ülekanduv mõju: juba enne investeeringut on abisaaja aktiivselt teinud koostööd oma ülikoolipartneritega, viies läbi 15 teadus- ja arendusprojekti aastas. Eeldatakse, et investeeringu järel kahekordistub ühe aasta jooksul elluviidavate teadus- ja arendusprojektide arv, sest AHM kavatseb laiendada teadus- ja arenduskoostööd Miskolci Ülikooli ja Óbuda Ülikooliga ning süvendada olemasolevaid suhteid Győris asuva Széchenyi István Ülikooliga ja Budapesti Tehnikaülikooliga (19). |
| --- | --- |

—

Piirkonnale toob kasu tähtis teadmiste ülekanduv mõju: juba enne investeeringut on abisaaja aktiivselt teinud koostööd oma ülikoolipartneritega, viies läbi 15 teadus- ja arendusprojekti aastas. Eeldatakse, et investeeringu järel kahekordistub ühe aasta jooksul elluviidavate teadus- ja arendusprojektide arv, sest AHM kavatseb laiendada teadus- ja arenduskoostööd Miskolci Ülikooli ja Óbuda Ülikooliga ning süvendada olemasolevaid suhteid Győris asuva Széchenyi István Ülikooliga ja Budapesti Tehnikaülikooliga (19).

19

| — | Abisaaja on Pannoni autotööstuse klastri (Pannon Automotive Cluster, PANAC) asutajaliige. Kõnealuses piirkonnas tegutsev klaster ühendab autotööstuse tarnijaid ja teisi ettevõtjaid (nõustamine, rahandus, logistika jms). Investeering tekitab täiendava positiivse kobarefekti, sest meelitab ligi suurt hulka tööstustarnijaid ja lisainvesteeringuid. Klastrisse koondumine aitab arendada Lääne-Dunántúli piirkonda, sest läheduse tõttu saavutatakse väline mastaabisääst ning luuakse innovatsiooni ja taristu arendamise ala. |
| --- | --- |

—

Abisaaja on Pannoni autotööstuse klastri (Pannon Automotive Cluster, PANAC) asutajaliige. Kõnealuses piirkonnas tegutsev klaster ühendab autotööstuse tarnijaid ja teisi ettevõtjaid (nõustamine, rahandus, logistika jms). Investeering tekitab täiendava positiivse kobarefekti, sest meelitab ligi suurt hulka tööstustarnijaid ja lisainvesteeringuid. Klastrisse koondumine aitab arendada Lääne-Dunántúli piirkonda, sest läheduse tõttu saavutatakse väline mastaabisääst ning luuakse innovatsiooni ja taristu arendamise ala.

| — | Abisaaja tagab oma töötajatele regulaarsed (ettevõttesisesed ja -välised) koolitused ning aitab sellega kaasa oskusteabe üleviimisele piirkonda. |
| --- | --- |

—

Abisaaja tagab oma töötajatele regulaarsed (ettevõttesisesed ja -välised) koolitused ning aitab sellega kaasa oskusteabe üleviimisele piirkonda.

5.5.2.   Abi asjakohasus

Abi asjakohasus

| (57) | Ungari ametiasutused selgitasid, et Lääne-Dunántúli piirkonna arengu edendamiseks oli enne abi andmise otsuse tegemist kaalutud muid poliitikameetmeid, näiteks avaliku taristu edasiarendamist või haridussüsteemi parandamist. Eelnevatel aastatel oli aga juba võetud järgmised üldised poliitikameetmed:






  — | ehitati M1 kiirtee, mis läbib Lääne-Dunántúli piirkonda ning ühendab Budapesti ja Austria-Ungari piiri; |
| --- | --- | --- |

(57)

Ungari ametiasutused selgitasid, et Lääne-Dunántúli piirkonna arengu edendamiseks oli enne abi andmise otsuse tegemist kaalutud muid poliitikameetmeid, näiteks avaliku taristu edasiarendamist või haridussüsteemi parandamist. Eelnevatel aastatel oli aga juba võetud järgmised üldised poliitikameetmed:

—

ehitati M1 kiirtee, mis läbib Lääne-Dunántúli piirkonda ning ühendab Budapesti ja Austria-Ungari piiri;

| — | Győris loodi äripark; |
| --- | --- |

—

Győris loodi äripark;

| — | rekonstrueeriti Budapest-Győr-Hegyeshalomi raudteeliin; |
| --- | --- |

—

rekonstrueeriti Budapest-Győr-Hegyeshalomi raudteeliin;

| — | hariduse valdkonnas on toimunud teatav areng, näiteks anti ühele kohalikule kõrgharidusasutusele ülikooli staatus (Széchenyi István Ülikool). |
| --- | --- |

—

hariduse valdkonnas on toimunud teatav areng, näiteks anti ühele kohalikule kõrgharidusasutusele ülikooli staatus (Széchenyi István Ülikool).

| (58) | Hoolimata eespool nimetatud arengust on piirkond võrreldes teatavate naaberpiirkondadega (Burgenland ja Bratislava) ning Euroopa Liidu keskmiste näitajatega teatavates valdkondades (SKP elaniku kohta, tööhõive, taristu ja haridus) endiselt vähem arenenud. |
| --- | --- |

(58)

Hoolimata eespool nimetatud arengust on piirkond võrreldes teatavate naaberpiirkondadega (Burgenland ja Bratislava) ning Euroopa Liidu keskmiste näitajatega teatavates valdkondades (SKP elaniku kohta, tööhõive, taristu ja haridus) endiselt vähem arenenud.

| (59) | Järeldati, et piirkonna arengu kavandamiseks ja edendamiseks on riigiabi andmine sellele ulatuslikule investeerimisprojektile tõhusam vahend. Lisaks märgivad Ungari ametiasutused, et isegi kui abi saab käsitleda valikulise meetmena, anti seda abikavade alusel, mida võivad rahastada kõik teised investorid Ungaris, kui nad täidavad õigusaktides ettenähtud erikriteeriumid. |
| --- | --- |

(59)

Järeldati, et piirkonna arengu kavandamiseks ja edendamiseks on riigiabi andmine sellele ulatuslikule investeerimisprojektile tõhusam vahend. Lisaks märgivad Ungari ametiasutused, et isegi kui abi saab käsitleda valikulise meetmena, anti seda abikavade alusel, mida võivad rahastada kõik teised investorid Ungaris, kui nad täidavad õigusaktides ettenähtud erikriteeriumid.

5.5.3.   Ergutav mõju / vastupidine stsenaarium

Ergutav mõju / vastupidine stsenaarium

| (60) | Ungari edastas tõendid selle kohta, et abi kuulub süvahindamise teatise teise stsenaariumi alla, sest selle mõju ergutab abisaajat tegema kogu investeeringu Győri tehasesse, selle asemel, et jagada see [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuva koha nr 1] ja [EMPs abi saavas piirkonnas asuva koha nr 2 vahel, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabikõlblik]. Eelkõige esitas Ungari ettevõtte asjakohased, autentsed ja ajakohased dokumendid, milles selgitatakse mitmeetapilist otsustusprotsessi seoses investeeringu asukohaga ning esitatakse vastupidise stsenaariumi finantsandmed. Mõlemaid on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(60)

Ungari edastas tõendid selle kohta, et abi kuulub süvahindamise teatise teise stsenaariumi alla, sest selle mõju ergutab abisaajat tegema kogu investeeringu Győri tehasesse, selle asemel, et jagada see [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuva koha nr 1] ja [EMPs abi saavas piirkonnas asuva koha nr 2 vahel, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabikõlblik]. Eelkõige esitas Ungari ettevõtte asjakohased, autentsed ja ajakohased dokumendid, milles selgitatakse mitmeetapilist otsustusprotsessi seoses investeeringu asukohaga ning esitatakse vastupidise stsenaariumi finantsandmed. Mõlemaid on kirjeldatud allpool.

Abisaaja otsustusprotsess

| (61) | VW grupis valmistatakse investeerimisotsused ette mitmeetapilise otsustusprotsessi käigus, kus otsustajad analüüsivad eri asukohti konkureeriva võrdlemise protsessis. Peamised etapid on järgmised: 1) müügi pikaajaline planeerimine ja planeerimisvoorud; 2) tootearendus, tooteotsus ja asukoha eelvalimine; ning 3) investeerimine ja asukohaotsus. |
| --- | --- |

(61)

VW grupis valmistatakse investeerimisotsused ette mitmeetapilise otsustusprotsessi käigus, kus otsustajad analüüsivad eri asukohti konkureeriva võrdlemise protsessis. Peamised etapid on järgmised: 1) müügi pikaajaline planeerimine ja planeerimisvoorud; 2) tootearendus, tooteotsus ja asukoha eelvalimine; ning 3) investeerimine ja asukohaotsus.

| (62) | Seda üldist protsessi järgiti teavitatud investeeringu otsustusprotsessis. Et see puudutab õiguslikult sõltumatu AUDI kaubamärgi investeeringut, tuli asjakohased otsused vastu võtta kaubamärgi tasandil ja kinnitada grupi tasandil. |
| --- | --- |

(62)

Seda üldist protsessi järgiti teavitatud investeeringu otsustusprotsessis. Et see puudutab õiguslikult sõltumatu AUDI kaubamärgi investeeringut, tuli asjakohased otsused vastu võtta kaubamärgi tasandil ja kinnitada grupi tasandil.

| (63) | VW grupis võetakse uusi tooteid kavva nn toote loomise protsessiga, mis hõlmab nii tootearendust kui ka tootmise alustamist. Toote loomise protsess koosneb neljast peamisest etapist, mida on kirjeldatud allpool esitatud diagrammil:



  Müügi pikaajaline planeerimine Planeerimisvoorud
  Projekti elluviimise investeering
  Investeeringu ja tootmiskoha otsus
  Tooteotsus / Koha eelvalimine
  [...]
  Toot |
| --- | --- |

(63)

VW grupis võetakse uusi tooteid kavva nn toote loomise protsessiga, mis hõlmab nii tootearendust kui ka tootmise alustamist. Toote loomise protsess koosneb neljast peamisest etapist, mida on kirjeldatud allpool esitatud diagrammil:

Müügi pikaajaline planeerimine Planeerimisvoorud

Projekti elluviimise investeering

Investeeringu ja tootmiskoha otsus

Tooteotsus / Koha eelvalimine

[...]

Toot

1)   Müügi pikaajaline planeerimine ja planeerimisvoorud

Müügi pikaajaline planeerimine ja planeerimisvoorud

| (64) | Lähtepunkt on müügi pikaajalise planeerimise etapp, mille käigus analüüsitakse turu arengu ja võimaliku nõudluse prognoose ning turuhinna kõikumisi. Müügi pikaajalise planeerimise käigus kavandatakse tootearendus [...] aastaks ette ja selgitatakse välja, milline lisatootmisvõimsus on vaja saavutada või millised olemasoleva võimsuse kohandused on vajalikud. Müügi pikaajalist planeerimist peegeldavad tegelikud planeerimisvoorud, mille viib läbi grupi nõukogu ja mis sisaldavad kavandatud investeeringute finantsraamistikku. |
| --- | --- |

(64)

Lähtepunkt on müügi pikaajalise planeerimise etapp, mille käigus analüüsitakse turu arengu ja võimaliku nõudluse prognoose ning turuhinna kõikumisi. Müügi pikaajalise planeerimise käigus kavandatakse tootearendus [...] aastaks ette ja selgitatakse välja, milline lisatootmisvõimsus on vaja saavutada või millised olemasoleva võimsuse kohandused on vajalikud. Müügi pikaajalist planeerimist peegeldavad tegelikud planeerimisvoorud, mille viib läbi grupi nõukogu ja mis sisaldavad kavandatud investeeringute finantsraamistikku.

| (65) | Ettevõttes AUDI AG põhineb planeerimine VW grupi konsolideeritud müügi pikaajalisel planeerimisel. Juba [20xx]. aasta planeerimisvoorus tuvastas grupp vajaduse A0- ja A-segmendi sõidukite tootmisvõimsuse suurendamise järele. Sellel ajal ei omistatud seda lisavõimsust ühelegi kindlale kohale. |
| --- | --- |

(65)

Ettevõttes AUDI AG põhineb planeerimine VW grupi konsolideeritud müügi pikaajalisel planeerimisel. Juba [20xx]. aasta planeerimisvoorus tuvastas grupp vajaduse A0- ja A-segmendi sõidukite tootmisvõimsuse suurendamise järele. Sellel ajal ei omistatud seda lisavõimsust ühelegi kindlale kohale.

| (66) | Arvestades olemasolevate sõidukitootmistehaste tootmisvõimsuse juba niigi kõrgeid rakendusmäärasid, ilmnes müügi pikaajalisest planeerimisest, et pikas perspektiivis ei piisaks olemasolevast võimsusest prognoositud müügimahu kasvust tulenevate vajaduste katmiseks. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades olemasolevate sõidukitootmistehaste tootmisvõimsuse juba niigi kõrgeid rakendusmäärasid, ilmnes müügi pikaajalisest planeerimisest, et pikas perspektiivis ei piisaks olemasolevast võimsusest prognoositud müügimahu kasvust tulenevate vajaduste katmiseks.

2)   Tootearendus, tooteotsus ja tootmiskoha eelvalimine

Tootearendus, tooteotsus ja tootmiskoha eelvalimine

| (67) | Selles etapis teevad mitu AUDI, VW grupi ja asjaomase tootmiskoha osakonda koostööd, et valmistada ette nii tooteotsus kui ka tootmiskoha eelvalimine. Grupi järelevalveosakonnal [...] on selles etapis keskne ja ühendav roll. |
| --- | --- |

(67)

Selles etapis teevad mitu AUDI, VW grupi ja asjaomase tootmiskoha osakonda koostööd, et valmistada ette nii tooteotsus kui ka tootmiskoha eelvalimine. Grupi järelevalveosakonnal [...] on selles etapis keskne ja ühendav roll.

| (68) | Selle teise etapi esimene samm on tootearenduse protsess, mis algab abisaaja sise-eeskirjade kohaselt vähemalt [...] enne ettenähtud tootmiskuupäeva algust. Et teatatud projekt sisaldab nelja mudelit, tehti projekti teostatavuse otsus eri aegadel ja mudelite kavandatud tootmise alguskuupäevad olid erinevad (20). |
| --- | --- |

(68)

Selle teise etapi esimene samm on tootearenduse protsess, mis algab abisaaja sise-eeskirjade kohaselt vähemalt [...] enne ettenähtud tootmiskuupäeva algust. Et teatatud projekt sisaldab nelja mudelit, tehti projekti teostatavuse otsus eri aegadel ja mudelite kavandatud tootmise alguskuupäevad olid erinevad (20).

20

| (69) | Tooteotsuse – st otsus toota müügi pikaajalisel planeerimisel väljapakutud toodet – eeldus on see, et tootearenduses saavutatakse eelmääratletud teostatavuse eesmärk. Uue toote müügist saadavat prognoositud tulu võrreldakse vajalike tootmiskuludega (sealhulgas investeerimiskuludega). Oodatava tootmiskulu kindlaksmääramiseks tuleb planeerimise eeldusena määrata hüpoteetiliselt esiteks teatav asukoht (asukoha eeldus). Asukoha eeldust kasutatakse selleks, et teha kindlaks projekti esimene kulustruktuur ja raamistik. Sellega ei määratleta eelnevalt kindlat tootmiskohta, vaid seda kasutatakse prognoositavate tootmiskulude hindamise alusena. |
| --- | --- |

(69)

Tooteotsuse – st otsus toota müügi pikaajalisel planeerimisel väljapakutud toodet – eeldus on see, et tootearenduses saavutatakse eelmääratletud teostatavuse eesmärk. Uue toote müügist saadavat prognoositud tulu võrreldakse vajalike tootmiskuludega (sealhulgas investeerimiskuludega). Oodatava tootmiskulu kindlaksmääramiseks tuleb planeerimise eeldusena määrata hüpoteetiliselt esiteks teatav asukoht (asukoha eeldus). Asukoha eeldust kasutatakse selleks, et teha kindlaks projekti esimene kulustruktuur ja raamistik. Sellega ei määratleta eelnevalt kindlat tootmiskohta, vaid seda kasutatakse prognoositavate tootmiskulude hindamise alusena.

| (70) | [...]; täiesti uue toote korral [...] põhineb asukoha eeldus tavaliselt tulemusnäitajatel, st et esimeseks hüpoteetiliseks asukohaks valitakse parimate tulemusnäitajatega koht. Praktikas võetakse samuti arvesse lisakriteeriume, nagu rakendamata võimsus või sobivad struktuurid. Kuigi tooteotsusega seotud arvutuste jaoks on toote kasumlikkus kõige tähtsam, valitakse välja ja analüüsitakse ka võimalikke alternatiivseid asukohti. |
| --- | --- |

(70)

[...]; täiesti uue toote korral [...] põhineb asukoha eeldus tavaliselt tulemusnäitajatel, st et esimeseks hüpoteetiliseks asukohaks valitakse parimate tulemusnäitajatega koht. Praktikas võetakse samuti arvesse lisakriteeriume, nagu rakendamata võimsus või sobivad struktuurid. Kuigi tooteotsusega seotud arvutuste jaoks on toote kasumlikkus kõige tähtsam, valitakse välja ja analüüsitakse ka võimalikke alternatiivseid asukohti.

| (71) | Kaubamärgi tasandil võtsid AUDI AG tootekomisjon ja tootestrateegia komisjon vastu otsused, millega kinnitati projekti teostatavus kõigi nelja mudeli korral. Otsustes määratleti esialgseteks asukohtadeks A3 Cabriolet' ja A3 Sedani kereosade tootmiseks [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ning A3 Sedani, TT Coupé ja TT Roadsteri tootmiseks Győr. Seejärel kinnitas otsused grupi tasandil VW grupi tootekomisjon / tootestrateegia komisjon. |
| --- | --- |

(71)

Kaubamärgi tasandil võtsid AUDI AG tootekomisjon ja tootestrateegia komisjon vastu otsused, millega kinnitati projekti teostatavus kõigi nelja mudeli korral. Otsustes määratleti esialgseteks asukohtadeks A3 Cabriolet' ja A3 Sedani kereosade tootmiseks [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ning A3 Sedani, TT Coupé ja TT Roadsteri tootmiseks Győr. Seejärel kinnitas otsused grupi tasandil VW grupi tootekomisjon / tootestrateegia komisjon.

3)   Investeerimine ja asukohaotsus

Investeerimine ja asukohaotsus

| (72) | Pärast tooteotsuse tegemist on järgmine samm valida projektile kõige sobivam asukoht (s.o asukohaotsus). [Grupi järelevalveosakond] alustab tavaliselt kõigist Volkswageni tootmiskohtadest ja jätab kaalumiseks alles ainult need asukohad, mis näivad investeeringu jaoks sobivad (21). Selle protsessi tulemusena määratletakse iga reaalse koha investeerimis- ja tootmisstsenaariumid ning tehakse nendest kokkuvõte otsuse soovituses. |
| --- | --- |

(72)

Pärast tooteotsuse tegemist on järgmine samm valida projektile kõige sobivam asukoht (s.o asukohaotsus). [Grupi järelevalveosakond] alustab tavaliselt kõigist Volkswageni tootmiskohtadest ja jätab kaalumiseks alles ainult need asukohad, mis näivad investeeringu jaoks sobivad (21). Selle protsessi tulemusena määratletakse iga reaalse koha investeerimis- ja tootmisstsenaariumid ning tehakse nendest kokkuvõte otsuse soovituses.

21

| (73) | Ungari selgitas, et kuna lisakulusid (näiteks uue tehase ühendamisel avaliku taristuga, uue tootmiskoha integreerimisel grupi logistikavõrku jms) välditakse, siis põhimõtteliselt eelistatakse sobivate asukohtade kindlakstegemisel täiesti uude objekti investeerimise asemel lisavõimsuse integreerimist ainult osaliselt kasutatavates rajatistes või olemasolevate tootmiskohtade laiendamist. Käesoleval juhul kaaluti otsustusprotsessi varajases etapis Ida-Euroopas täiesti uude objekti investeerimise võimalust, kuid sellele plaanile ei antud konkreetset kuju ja see hüljati AUDI kaubamärgi tasandil toimuva tooteotsuse protsessi käigus (22). Seepärast keskendus [grupi järelevalveosakond] sobivate asukohtade otsimisel grupi olemasolevatele tootmiskohtadele. |
| --- | --- |

(73)

Ungari selgitas, et kuna lisakulusid (näiteks uue tehase ühendamisel avaliku taristuga, uue tootmiskoha integreerimisel grupi logistikavõrku jms) välditakse, siis põhimõtteliselt eelistatakse sobivate asukohtade kindlakstegemisel täiesti uude objekti investeerimise asemel lisavõimsuse integreerimist ainult osaliselt kasutatavates rajatistes või olemasolevate tootmiskohtade laiendamist. Käesoleval juhul kaaluti otsustusprotsessi varajases etapis Ida-Euroopas täiesti uude objekti investeerimise võimalust, kuid sellele plaanile ei antud konkreetset kuju ja see hüljati AUDI kaubamärgi tasandil toimuva tooteotsuse protsessi käigus (22). Seepärast keskendus [grupi järelevalveosakond] sobivate asukohtade otsimisel grupi olemasolevatele tootmiskohtadele.

22

| (74) | Kui asukoha hindamine ei puuduta täiesti uude objekti investeerimist, on kaks peamist kriteeriumit sobivate asukohtade kindlakstegemiseks see, kas olemasolevas tehases on võimalik saavutada lisavõimsus (st on laiendamis- või kohandamisruumi), ja see, kas selles tootmiskohas olemasolevad rajatised on kavandatud projektiga kokkusobivad (kokkusobiv struktuur). |
| --- | --- |

(74)

Kui asukoha hindamine ei puuduta täiesti uude objekti investeerimist, on kaks peamist kriteeriumit sobivate asukohtade kindlakstegemiseks see, kas olemasolevas tehases on võimalik saavutada lisavõimsus (st on laiendamis- või kohandamisruumi), ja see, kas selles tootmiskohas olemasolevad rajatised on kavandatud projektiga kokkusobivad (kokkusobiv struktuur).

| (75) | Nende kriteeriumide kohaldamisel tegi [grupi järelevalveosakond] kindlaks neli võimalikku asukohta. Ungari esitatud ettevõtte dokumentide põhjal arutasid AUDI ja grupp [...] 2009. aastal [grupi järelevalveosakonna] läbiviidud nelja investeerimisstsenaariumi hindamise esialgset staatust (23).

  II tabel


  Investeerimise valikuvõimalused







  Valikuvõimalus | Valikuvõimaluse kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Valikuvõimalus A
  ([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs], Győr) | A3 Sedani tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; Audi TT (24) ja A3 Cabriolet' kerede valmistamine ja värvimine [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja värvitud kerede vedu Győri (HU) nende kokkupanemiseks. |
| Valikuvõimalus B
  ([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]), [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) | A3 Sedani tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja Audi TT tootmine [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]. |
| Valikuvõimalus C
  ([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) | A3 Sedani ja Audi TT tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]. |
| Valikuvõimalus D
  (Győr) | A3 Sedani, A3 Cabriolet' ja Audi TT tootmine Győris (HU). |

(75)

Nende kriteeriumide kohaldamisel tegi [grupi järelevalveosakond] kindlaks neli võimalikku asukohta. Ungari esitatud ettevõtte dokumentide põhjal arutasid AUDI ja grupp [...] 2009. aastal [grupi järelevalveosakonna] läbiviidud nelja investeerimisstsenaariumi hindamise esialgset staatust (23).

23

II tabel

II tabel

Investeerimise valikuvõimalused

Investeerimise valikuvõimalused

Valikuvõimalus

Valikuvõimaluse kirjeldus

Valikuvõimalus A

([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs], Győr)

A3 Sedani tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; Audi TT (24) ja A3 Cabriolet' kerede valmistamine ja värvimine [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja värvitud kerede vedu Győri (HU) nende kokkupanemiseks.

24

Valikuvõimalus B

([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]), [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs])

A3 Sedani tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja Audi TT tootmine [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs].

Valikuvõimalus C

([Asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs])

A3 Sedani ja Audi TT tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c]; A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs].

Valikuvõimalus D

(Győr)

A3 Sedani, A3 Cabriolet' ja Audi TT tootmine Győris (HU).

| (76) | Ettevõtte dokumentides on nende valikuvõimaluste kohta esitatud asukohapõhised tootmiskulud, mis hõlmavad võrdlusperioodi jooksul tekkivaid investeerimiskulusid ja tootmiskulusid, ning neid võrreldud. |
| --- | --- |

(76)

Ettevõtte dokumentides on nende valikuvõimaluste kohta esitatud asukohapõhised tootmiskulud, mis hõlmavad võrdlusperioodi jooksul tekkivaid investeerimiskulusid ja tootmiskulusid, ning neid võrreldud.

| (77) | Arvestades neid tootmiskulusid ja võttes arvesse, et [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] oli saavutatud maksimaalne tootmisvõimsus ning et lisatootmise jaoks oleks olnud vaja suuri struktuurilisi kulutusi, siis – nagu on dokumenteeritud esitatud koosoleku protokollis – otsustas grupi juhatus [...] 2010. aastal jätta valikuvõimalused A ja B edasisest kavandamisest välja ning tegi AUDI-le ülesandeks i) jätkata Győris sõidukite tootmise edasist kavandamist; ii) koostada otsuse soovitused VW ja AUDI nõukogule ning komisjonile K-VAI (25) iii) ning võtta vajalikud meetmed riigiabi saamiseks. |
| --- | --- |

(77)

Arvestades neid tootmiskulusid ja võttes arvesse, et [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] oli saavutatud maksimaalne tootmisvõimsus ning et lisatootmise jaoks oleks olnud vaja suuri struktuurilisi kulutusi, siis – nagu on dokumenteeritud esitatud koosoleku protokollis – otsustas grupi juhatus [...] 2010. aastal jätta valikuvõimalused A ja B edasisest kavandamisest välja ning tegi AUDI-le ülesandeks i) jätkata Győris sõidukite tootmise edasist kavandamist; ii) koostada otsuse soovitused VW ja AUDI nõukogule ning komisjonile K-VAI (25) iii) ning võtta vajalikud meetmed riigiabi saamiseks.

25

| (78) | [Grupi järelevalveosakonna] soovituse alusel, milles võrreldakse valikuvõimaluste C ja D ajakohastatud arvutusi, ning võttes arvesse võimalust, et Ungari riigilt saadakse regionaalabi, otsustas komisjon K-VAI 14. detsembril 2010, et investeeringu asukohaks saab Győr (st valikuvõimalus D). Ungari esitas tõendid kaalutud vastupidise stsenaariumi analüüsi kohta, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 1. lisas, kuid ei ole avaldatud ärisaladusega seotud põhjustel, ja esitas koosoleku protokolli koopia. |
| --- | --- |

(78)

[Grupi järelevalveosakonna] soovituse alusel, milles võrreldakse valikuvõimaluste C ja D ajakohastatud arvutusi, ning võttes arvesse võimalust, et Ungari riigilt saadakse regionaalabi, otsustas komisjon K-VAI 14. detsembril 2010, et investeeringu asukohaks saab Győr (st valikuvõimalus D). Ungari esitas tõendid kaalutud vastupidise stsenaariumi analüüsi kohta, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse 1. lisas, kuid ei ole avaldatud ärisaladusega seotud põhjustel, ja esitas koosoleku protokolli koopia.

5.5.4.   Abi proportsionaalsus

Abi proportsionaalsus

| (79) | Abi proportsionaalsuse tõestamisel võttis Ungari aluseks ergutava mõju analüüsimiseks kasutatavad arvutused. |
| --- | --- |

(79)

Abi proportsionaalsuse tõestamisel võttis Ungari aluseks ergutava mõju analüüsimiseks kasutatavad arvutused.

| (80) | Ungari kasutatud lõpparvutus vastupidise stsenaariumi selgitamiseks ja ergutava mõju tõestamiseks näitab, et võrreldes valikuvõimalusega C on valikuvõimalusel D 143,3 miljoni euro suurune kuluhalvemus (nüüdisväärtus abisaaja investeerimis- ja asukohaotsuse tegemise ajal ehk 2010. aastal). |
| --- | --- |

(80)

Ungari kasutatud lõpparvutus vastupidise stsenaariumi selgitamiseks ja ergutava mõju tõestamiseks näitab, et võrreldes valikuvõimalusega C on valikuvõimalusel D 143,3 miljoni euro suurune kuluhalvemus (nüüdisväärtus abisaaja investeerimis- ja asukohaotsuse tegemise ajal ehk 2010. aastal).

| (81) | Abi arvutamisel ja seega ka proportsionaalsuse hindamisel kehtivates 2013. aasta hindades on see kuluhalvemus 153,8 miljonit eurot (26). |
| --- | --- |

(81)

Abi arvutamisel ja seega ka proportsionaalsuse hindamisel kehtivates 2013. aasta hindades on see kuluhalvemus 153,8 miljonit eurot (26).

26

| (82) | Ka suurimat lubatavat 133,3 miljoni euro suurust abisummat (2013. aasta nüüdisväärtus) (27) arvesse võttes on valikuvõimaluse D kuluhalvemus ikkagi 20,5 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(82)

Ka suurimat lubatavat 133,3 miljoni euro suurust abisummat (2013. aasta nüüdisväärtus) (27) arvesse võttes on valikuvõimaluse D kuluhalvemus ikkagi 20,5 miljonit eurot.

27

| (83) | Ungari on seisukohal, et abi on proportsionaalne, sest see ei kompenseeri täielikult asukoha kuluhalvemust. |
| --- | --- |

(83)

Ungari on seisukohal, et abi on proportsionaalne, sest see ei kompenseeri täielikult asukoha kuluhalvemust.

5.5.5.   Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

| (84) | Ungari rõhutab, et regionaalabi kompenseerib ainult valikuvõimaluse D (Győri tootmiskoha laiendamine) lisakulud võrreldes valikuvõimalusega C (tootmine olemasolevates tehastes [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]). Abi on proportsionaalne ega mõjuta konkurentsi, sest investeerimisprojekt oleks igal juhul ellu viidud ning avaldanud mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(84)

Ungari rõhutab, et regionaalabi kompenseerib ainult valikuvõimaluse D (Győri tootmiskoha laiendamine) lisakulud võrreldes valikuvõimalusega C (tootmine olemasolevates tehastes [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]). Abi on proportsionaalne ega mõjuta konkurentsi, sest investeerimisprojekt oleks igal juhul ellu viidud ning avaldanud mõju konkurentsile ja kaubandusele.

5.6.   UNGARI MÄRKUSED MEETME SEADUSLIKKUSE KOHTA

UNGARI MÄRKUSED MEETME SEADUSLIKKUSE KOHTA

| (85) | Ungari ametiasutused jäävad oma arvamuse juurde, et abi ei saa liigitada ebaseaduslikuks abiks nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (28) (edaspidi „menetlusmäärus“)artikli 1 punkti f tähenduses. Sellega seoses selgitavad Ungari ametiasutused järgmist. |
| --- | --- |

(85)

Ungari ametiasutused jäävad oma arvamuse juurde, et abi ei saa liigitada ebaseaduslikuks abiks nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (28) (edaspidi „menetlusmäärus“)artikli 1 punkti f tähenduses. Sellega seoses selgitavad Ungari ametiasutused järgmist.

28

| (86) | ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 kohustatakse liikmesriike teavitama komisjoni kavandatud abimeetmetest. Investeeringuteks ette nähtud regionaalabi grupierandi määruse (edaspidi „regionaalabi grupierandi määrus“) (29) vastuvõtmisega oli komisjon kehtestanud selle kohustuse ainult teavitamiskünnist ületavate meetmete korral. Ungari ametiasutused on tõlgendanud seda sätet nii, et teavitamiskünnisest allpool ja olemasoleva kava raames võib abimeetmeid igal juhul anda ja jõustada liikmesriikide pädevuses. |
| --- | --- |

(86)

ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 kohustatakse liikmesriike teavitama komisjoni kavandatud abimeetmetest. Investeeringuteks ette nähtud regionaalabi grupierandi määruse (edaspidi „regionaalabi grupierandi määrus“) (29) vastuvõtmisega oli komisjon kehtestanud selle kohustuse ainult teavitamiskünnist ületavate meetmete korral. Ungari ametiasutused on tõlgendanud seda sätet nii, et teavitamiskünnisest allpool ja olemasoleva kava raames võib abimeetmeid igal juhul anda ja jõustada liikmesriikide pädevuses.

29

| (87) | Lisaks väidab Ungari, et see tõlgendus on samuti kooskõlas süvahindamise teatise sätetega, mis tema arvamusel kinnitavad, et liikmesriigid jätavad endale võimaluse anda abi kuni tasemeni, mis vastab maksimaalselt lubatavale summale, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeering võib kohaldatavate eeskirjade alusel saada, isegi kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse (30). |
| --- | --- |

(87)

Lisaks väidab Ungari, et see tõlgendus on samuti kooskõlas süvahindamise teatise sätetega, mis tema arvamusel kinnitavad, et liikmesriigid jätavad endale võimaluse anda abi kuni tasemeni, mis vastab maksimaalselt lubatavale summale, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeering võib kohaldatavate eeskirjade alusel saada, isegi kui komisjon võtab vastu negatiivse otsuse (30).

30

| (88) | Pealegi ei ole komisjon kunagi seda lähenemisviisi ega tõlgendust kahtluse alla seadnud ei praeguses teavitamismenetluses ega ka eelmistes Ungari ametiasutuste poolsetes teavitustes (31) ja lisaks näib Ungarile, et komisjon tõlgendas liikmesriikide teavitamiskohustust sarnasel viisil nagu on teinud varem Ungari ametiasutused (32). |
| --- | --- |

(88)

Pealegi ei ole komisjon kunagi seda lähenemisviisi ega tõlgendust kahtluse alla seadnud ei praeguses teavitamismenetluses ega ka eelmistes Ungari ametiasutuste poolsetes teavitustes (31) ja lisaks näib Ungarile, et komisjon tõlgendas liikmesriikide teavitamiskohustust sarnasel viisil nagu on teinud varem Ungari ametiasutused (32).

31

32

| (89) | Lisaks toonitavad Ungari ametiasutused, et Euroopa kohtute väljakujunenud kohtupraktika (33) kohaselt ei saa liikmesriigid, kes täidavad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast teavitamiskohustust, olla kahjulikumas positsioonis võrreldes nendega, kes rikuvad teavitamiskohustust, sest see kahjustaks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 põhieesmärki. Seega tõlgendus, mis ei võimalda liikmesriikidel anda abi kuni individuaalse teavitamise künniseni, oleks samuti vastuolus kohtupraktikaga ja sellel oleksid kaugeleulatuvad negatiivsed tagajärjed nii liikmesriikidele kui ka abisaajatele. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks toonitavad Ungari ametiasutused, et Euroopa kohtute väljakujunenud kohtupraktika (33) kohaselt ei saa liikmesriigid, kes täidavad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast teavitamiskohustust, olla kahjulikumas positsioonis võrreldes nendega, kes rikuvad teavitamiskohustust, sest see kahjustaks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 põhieesmärki. Seega tõlgendus, mis ei võimalda liikmesriikidel anda abi kuni individuaalse teavitamise künniseni, oleks samuti vastuolus kohtupraktikaga ja sellel oleksid kaugeleulatuvad negatiivsed tagajärjed nii liikmesriikidele kui ka abisaajatele.

33

| (90) | Kookõlas eespool nimetatud sätetega otsustasid Ungari ametiasutused anda teavitamiskohustusest vabastatud abi AHM-ile olemasoleva abikava alusel (XR 47/2011). Antud summa aga ei ületanud kohaldatavat teavitamiskünnist, samas kui seda osa abist, mis künnise ületas, anti sõltuvalt komisjoni lõplikust otsusest. Ungari ametiasutused kinnitavad, et teavitamiskünnise ületanud abi ei makstud välja ega maksta välja ilma komisjoni heakskiiduta. |
| --- | --- |

(90)

Kookõlas eespool nimetatud sätetega otsustasid Ungari ametiasutused anda teavitamiskohustusest vabastatud abi AHM-ile olemasoleva abikava alusel (XR 47/2011). Antud summa aga ei ületanud kohaldatavat teavitamiskünnist, samas kui seda osa abist, mis künnise ületas, anti sõltuvalt komisjoni lõplikust otsusest. Ungari ametiasutused kinnitavad, et teavitamiskünnise ületanud abi ei makstud välja ega maksta välja ilma komisjoni heakskiiduta.

| (91) | Seetõttu leiavad Ungari ametiasutused, et nad on täiel määral järginud oma kohustust teatada komisjonile teavitamiskünnise ületanud abisumma. Seega ei ole AHM-ile antud abi ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(91)

Seetõttu leiavad Ungari ametiasutused, et nad on täiel määral järginud oma kohustust teatada komisjonile teavitamiskünnise ületanud abisumma. Seega ei ole AHM-ile antud abi ebaseaduslik.

6.   MEETME/ABI HINDAMINE

MEETME/ABI HINDAMINE

6.1.   ABI OLEMASOLU

ABI OLEMASOLU

| (92) | Otsetoetuse ja ettevõtte tulumaksu soodustuse vormis finantsabi andsid/annavad Ungari ametiasutused ja seda rahastatakse riigi üldeelarvest. Järelikult on tegemist liikmesriigi poolt ja riigi vahenditest antava toetusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(92)

Otsetoetuse ja ettevõtte tulumaksu soodustuse vormis finantsabi andsid/annavad Ungari ametiasutused ja seda rahastatakse riigi üldeelarvest. Järelikult on tegemist liikmesriigi poolt ja riigi vahenditest antava toetusega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (93) | Kuna abi antakse ainult ühele ettevõtjale, nimelt AHM-ile, on tegemist valikulise meetmega. |
| --- | --- |

(93)

Kuna abi antakse ainult ühele ettevõtjale, nimelt AHM-ile, on tegemist valikulise meetmega.

| (94) | Ettevõtte tulumaksu soodustuse vormis antav rahaline toetus vabastab ettevõtja kuludest, mida tavaliselt oleks tulnud maksta tal endal. Otsetoetuse vormis antav rahaline toetus annab ettevõtjale eelise, mida tal tavapärastes turutingimustes ei oleks. Järelikult tekib ettevõtjal konkurentidega võrreldes majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(94)

Ettevõtte tulumaksu soodustuse vormis antav rahaline toetus vabastab ettevõtja kuludest, mida tavaliselt oleks tulnud maksta tal endal. Otsetoetuse vormis antav rahaline toetus annab ettevõtjale eelise, mida tal tavapärastes turutingimustes ei oleks. Järelikult tekib ettevõtjal konkurentidega võrreldes majanduslik eelis.

| (95) | Rahalist toetust anti/antakse investeeringu jaoks autotööstuses, kus liikmesriikide vahel toimub tihe kaubavahetus ja mis osaliselt asendab teistest liikmesriikidest pärit vahetoodete tarnet. Järelikult kahjustab meede liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(95)

Rahalist toetust anti/antakse investeeringu jaoks autotööstuses, kus liikmesriikide vahel toimub tihe kaubavahetus ja mis osaliselt asendab teistest liikmesriikidest pärit vahetoodete tarnet. Järelikult kahjustab meede liikmesriikide vahelist kaubandust.

| (96) | AHMi ja selle toodangu toetamine tähendab, et moonutatakse konkurentsi või tekib konkurentsi moonutamise oht. |
| --- | --- |

(96)

AHMi ja selle toodangu toetamine tähendab, et moonutatakse konkurentsi või tekib konkurentsi moonutamise oht.

| (97) | Seetõttu käsitleb komisjon meedet riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(97)

Seetõttu käsitleb komisjon meedet riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   ABIMEETME SEADUSLIKKUS

ABIMEETME SEADUSLIKKUS

| (98) | Komisjon märgib, et Ungari ametiasutused teatasid tervest AHMi-le antava abi paketist, kuid ainult teavitamiskünnist ületav summa anti komisjoni heakskiidust sõltuvalt ja teavitamiskünnisest allapoole jääv summa oli välja makstud grupierandi teavitamiskohustusest vabastatud abikava alusel. Komisjon on seisukohal, et see lähenemisviis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 ja seetõttu on abi ebaseaduslik menetlusmääruse artikli 1 punkti f määratluse kohaselt. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon märgib, et Ungari ametiasutused teatasid tervest AHMi-le antava abi paketist, kuid ainult teavitamiskünnist ületav summa anti komisjoni heakskiidust sõltuvalt ja teavitamiskünnisest allapoole jääv summa oli välja makstud grupierandi teavitamiskohustusest vabastatud abikava alusel. Komisjon on seisukohal, et see lähenemisviis on vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3 ja seetõttu on abi ebaseaduslik menetlusmääruse artikli 1 punkti f määratluse kohaselt.

| (99) | Komisjon ei nõustu Ungari ametiasutuste esitatud argumentidega regionaalabi grupierandi määruse tõlgenduse kohta. Regionaalabi grupierandi määruse artikli 7 punkti e kohaselt kehtib regionaalabi suhtes jätkuvalt teavitamiskohustus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel, kui kõikidest allikatest saadav abi ületab 75 % abi piirmäärast, mida investeering, mille abikõlblikud kulud on 100 miljonit eurot, võib saada vastavalt standardsele abi piirmäärale, mis kehtib abi andmise ajal heakskiidetud regionaalabi kavas ette nähtud suurte ettevõtete suhtes. See säte, mis vastab 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 64, võeti üle komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 (34) artikli 6 lõikes 2. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon ei nõustu Ungari ametiasutuste esitatud argumentidega regionaalabi grupierandi määruse tõlgenduse kohta. Regionaalabi grupierandi määruse artikli 7 punkti e kohaselt kehtib regionaalabi suhtes jätkuvalt teavitamiskohustus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 alusel, kui kõikidest allikatest saadav abi ületab 75 % abi piirmäärast, mida investeering, mille abikõlblikud kulud on 100 miljonit eurot, võib saada vastavalt standardsele abi piirmäärale, mis kehtib abi andmise ajal heakskiidetud regionaalabi kavas ette nähtud suurte ettevõtete suhtes. See säte, mis vastab 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 64, võeti üle komisjoni määruse (EÜ) nr 800/2008 (34) artikli 6 lõikes 2.

kõikidest allikatest saadav

34

| (100) | Ungari ametiasutuste poolt AHM-ile antava abipaketi puhul kasutatud abikavades viidatakse regionaalabi grupierandi määruse artikli 7 punktile e ja 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 64. |
| --- | --- |

(100)

Ungari ametiasutuste poolt AHM-ile antava abipaketi puhul kasutatud abikavades viidatakse regionaalabi grupierandi määruse artikli 7 punktile e ja 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 64.

| (101) | Investeeringu abikõlblikud kulud ületavad 100 miljonit eurot ning kombineeritud abisumma (toetus ja maksusoodustus) ületab teavitamiskünnise. Teavitamiskünnise arvutamiseks tuleb arvesse võtta kõikidest allikatest saadavat abi. Seda seisukohta on komisjon kinnitanud varasema juhtumi korral (SA.32036 – Mondi Swiecie juhtum) (35). Kui künnis ületatakse, langeb terve abipakett (36) välja regionaalabi grupierandi määruse reguleerimisalast ja abipaketist tuleb teatada komisjonile, kes hindab selle kokkusobivust kohaldatavate suuniste alusel. Selles kontekstis hindas komisjon Ungari ametiasutuste teatatud abipaketti 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldiste kokkusobivuse kriteeriumide alusel ja järeldas oma menetluse algatamise otsuses, et kuigi neid kriteeriume on järgitud, on komisjonil kahtlusi seoses sellega, kas on järgitud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 68 ette nähtud turul kehtestatud künniseid. Seega oleks kehtivate eeskirjadega vastuolus kohaldada 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kokkusobivuse tingimusi teatatud abipaketile, kuid leida, et alla teavitamiskünnist jääva summa võib abisaajale seaduslikult anda olemasolevate abikavade ja regionaalabi grupierandi määruse alusel enne, kui komisjon on teinud teatatud abimeetme kohta otsuse. |
| --- | --- |

(101)

Investeeringu abikõlblikud kulud ületavad 100 miljonit eurot ning kombineeritud abisumma (toetus ja maksusoodustus) ületab teavitamiskünnise. Teavitamiskünnise arvutamiseks tuleb arvesse võtta kõikidest allikatest saadavat abi. Seda seisukohta on komisjon kinnitanud varasema juhtumi korral (SA.32036 – Mondi Swiecie juhtum) (35). Kui künnis ületatakse, langeb terve abipakett (36) välja regionaalabi grupierandi määruse reguleerimisalast ja abipaketist tuleb teatada komisjonile, kes hindab selle kokkusobivust kohaldatavate suuniste alusel. Selles kontekstis hindas komisjon Ungari ametiasutuste teatatud abipaketti 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldiste kokkusobivuse kriteeriumide alusel ja järeldas oma menetluse algatamise otsuses, et kuigi neid kriteeriume on järgitud, on komisjonil kahtlusi seoses sellega, kas on järgitud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 68 ette nähtud turul kehtestatud künniseid. Seega oleks kehtivate eeskirjadega vastuolus kohaldada 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste kokkusobivuse tingimusi teatatud abipaketile, kuid leida, et alla teavitamiskünnist jääva summa võib abisaajale seaduslikult anda olemasolevate abikavade ja regionaalabi grupierandi määruse alusel enne, kui komisjon on teinud teatatud abimeetme kohta otsuse.

35

36

| (102) | Seoses süvahindamise teatise punkti 56 joonealuse märkusega on komisjon varem ümber lükanud väite, et tema volitus uurida süvahindamise teatise alusel abimeetme kokkusobivust piirneb palutud abi selle osaga, mis ületab teavitamiskünnise (37). Komisjon peab meelde tuletama oma kohustust kontrollida üksikasjalikuma hindamise alusel selliste abimeetmete ergutavat mõju ja proportsionaalsust, mille suhtes võib kohaldada seda süvahindamist, st teavitamiskohustusega regionaalabi, mida on antud ulatuslike investeerimisprojektide jaoks, mis vastavad regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 sätestatud asjakohastele tingimustele. |
| --- | --- |

(102)

Seoses süvahindamise teatise punkti 56 joonealuse märkusega on komisjon varem ümber lükanud väite, et tema volitus uurida süvahindamise teatise alusel abimeetme kokkusobivust piirneb palutud abi selle osaga, mis ületab teavitamiskünnise (37). Komisjon peab meelde tuletama oma kohustust kontrollida üksikasjalikuma hindamise alusel selliste abimeetmete ergutavat mõju ja proportsionaalsust, mille suhtes võib kohaldada seda süvahindamist, st teavitamiskohustusega regionaalabi, mida on antud ulatuslike investeerimisprojektide jaoks, mis vastavad regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 sätestatud asjakohastele tingimustele.

37

| (103) | Mis puudutab üldise grupierandi määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud võimalust anda teavitamiskünnisest allpool olevat abi, tuleb märkida, et süvahindamise teatise punkti 56 joonealuses märkuses kõigest märgitakse, et liikmesriikidel on võimalus anda teavitamiskünnisest allpool olevat abi. Kohaldatavate eeskirjade (regionaalabi grupierandi määrus, regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, süvahindamise teatis) ülesehituse loogika on selles, et kui kõigist allikatest saadud abi summa ei ületa teavitamiskünnist, ei pea liikmesriik esitama projekti komisjonipoolseks üksikasjalikuks hindamiseks ning võib rakendada abimeedet grupierandi määruses sätestatud tingimuste kohaselt. Ent niipea kui liikmesriik otsustab anda teavitamiskünnist ületava abipaketi, kehtib teavitamiskohustus kogusummale ja selle kokkusobivust siseturuga hinnatakse kohaldatavate eeskirjade alusel. Täpselt seda on väljendatud ka üldise grupierandi määruse põhjenduses 7, kus sedastatakse, et „[a]sutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, tuleks jätkata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mille eesmärgid on kooskõlas käesolevas määruses käsitletud eesmärkidega. Komisjon hindab kõnealust abi eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel ja kooskõlas kriteeriumitega, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud spetsiifiliste suuniste või raamistikega, kui kõnealused spetsiifilised dokumendid on asjaomase abimeetme suhtes kohaldatavad.“ |
| --- | --- |

(103)

Mis puudutab üldise grupierandi määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud võimalust anda teavitamiskünnisest allpool olevat abi, tuleb märkida, et süvahindamise teatise punkti 56 joonealuses märkuses kõigest märgitakse, et liikmesriikidel on võimalus anda teavitamiskünnisest allpool olevat abi. Kohaldatavate eeskirjade (regionaalabi grupierandi määrus, regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, süvahindamise teatis) ülesehituse loogika on selles, et kui kõigist allikatest saadud abi summa ei ületa teavitamiskünnist, ei pea liikmesriik esitama projekti komisjonipoolseks üksikasjalikuks hindamiseks ning võib rakendada abimeedet grupierandi määruses sätestatud tingimuste kohaselt. Ent niipea kui liikmesriik otsustab anda teavitamiskünnist ületava abipaketi, kehtib teavitamiskohustus kogusummale ja selle kokkusobivust siseturuga hinnatakse kohaldatavate eeskirjade alusel. Täpselt seda on väljendatud ka üldise grupierandi määruse põhjenduses 7, kus sedastatakse, et „[a]sutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud riigiabi suhtes, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse, tuleks jätkata asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamiskohustuse kohaldamist. Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust teatada abist, mille eesmärgid on kooskõlas käesolevas määruses käsitletud eesmärkidega. Komisjon hindab kõnealust abi eelkõige käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel ja kooskõlas kriteeriumitega, mis on sätestatud komisjoni vastuvõetud spetsiifiliste suuniste või raamistikega, kui kõnealused spetsiifilised dokumendid on asjaomase abimeetme suhtes kohaldatavad.“

| (104) | Enne kui komisjon teeb teatatud abi kohta otsuse, võib liikmesriik teavituse tühistada ja anda abi kohaldatava grupierandi määruse alusel, kui abisummat vähendatakse teavitamiskünniseni või sellest allapoole ning järgitakse kõiki kohaldatud grupierandi sätteid. |
| --- | --- |

(104)

Enne kui komisjon teeb teatatud abi kohta otsuse, võib liikmesriik teavituse tühistada ja anda abi kohaldatava grupierandi määruse alusel, kui abisummat vähendatakse teavitamiskünniseni või sellest allapoole ning järgitakse kõiki kohaldatud grupierandi sätteid.

| (105) | Ungari ametiasutused viitavad komisjoni varasemale otsustuspraktikale (38). Komisjon on seisukohal, et tsiteeritud IBIDENi juhtumi asjaolud ei ole käesoleva juhtumiga võrreldavad, sest esimene tehti erineval õiguslikul alusel (regionaalabi suunised aastateks 2000–2006 ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmav raamprogramm) (39) ja mitte kohaldades regionaalabi grupierandi määrust ega regionaalabi suuniseid aastateks 2007–2013. Igal juhul on komisjon viimastel aastatel välja töötanud teistsuguse otsustuspraktika (näiteks eespool mainitud Mondi ja BMW otsused). |
| --- | --- |

(105)

Ungari ametiasutused viitavad komisjoni varasemale otsustuspraktikale (38). Komisjon on seisukohal, et tsiteeritud IBIDENi juhtumi asjaolud ei ole käesoleva juhtumiga võrreldavad, sest esimene tehti erineval õiguslikul alusel (regionaalabi suunised aastateks 2000–2006 ja 2002. aasta mitut valdkonda hõlmav raamprogramm) (39) ja mitte kohaldades regionaalabi grupierandi määrust ega regionaalabi suuniseid aastateks 2007–2013. Igal juhul on komisjon viimastel aastatel välja töötanud teistsuguse otsustuspraktika (näiteks eespool mainitud Mondi ja BMW otsused).

38

39

| (106) | Eespool esitatud järeldust ei muuda ka väide, et praktikas on välja kujunenud, et liikmesriike, kes järgivad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast teavitamiskohustust, ei saa panna kahjulikumasse olukorda, kui need, kes on rikkunud teavitamiskohustust. Komisjon märgib, et tsiteeritud otsuses (40) puudutas see väide abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamist, kus abimeetme rakendamisega rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevaid kohustusi. Kohus järeldas, et lisanõue võtta arvesse juba antud abi tõelist mõju ergutaks liikmesriike teavitama investeerimisprojektidest komisjonile alles siis, kui need on lõpule viidud ning see kaotaks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase keelu tõhususe. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Ungari ametiasutuste viidatud kohtupraktika ei ole ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase teavitamiskohustuse puhul asjakohane. |
| --- | --- |

(106)

Eespool esitatud järeldust ei muuda ka väide, et praktikas on välja kujunenud, et liikmesriike, kes järgivad ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast teavitamiskohustust, ei saa panna kahjulikumasse olukorda, kui need, kes on rikkunud teavitamiskohustust. Komisjon märgib, et tsiteeritud otsuses (40) puudutas see väide abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamist, kus abimeetme rakendamisega rikuti ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevaid kohustusi. Kohus järeldas, et lisanõue võtta arvesse juba antud abi tõelist mõju ergutaks liikmesriike teavitama investeerimisprojektidest komisjonile alles siis, kui need on lõpule viidud ning see kaotaks ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase keelu tõhususe. Seetõttu on komisjon seisukohal, et Ungari ametiasutuste viidatud kohtupraktika ei ole ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohase teavitamiskohustuse puhul asjakohane.

40

| (107) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et AHM-ile antud abi on ebaseaduslik. See järeldus aga ei mõjuta selle siseturuga kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(107)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab komisjon, et AHM-ile antud abi on ebaseaduslik. See järeldus aga ei mõjuta selle siseturuga kokkusobivuse hindamist.

6.3.   ABI HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

ABI HINDAMISE ÕIGUSLIK ALUS

| (108) | Abi eesmärk on regionaalarengu toetamine. Et komisjoni heakskiidust sõltuv investeerimisleping, mis ei hõlmanud stantsimistsehhi, allkirjastati 6. juulil 2011 (stantsimistsehhi kohta 26. septembril 2011), on komisjon seisukohal, et abi anti enne 2014. aasta juulit ja seega tuleb seda 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste lõike 188 kohaselt hinnata 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste ja eelkõige nende punkti 68 sätete alusel, milles käsitletakse investeerimiseks ette nähtud regionaalabi ulatuslikele investeerimisprojektidele. Kui ametliku uurimise alustamise kohta ettenähtud perioodi jooksul vastuseks saadud märkused ei võimalda komisjonil ametliku uurimise käigus ilma igasuguse kahtluseta järeldada, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud künniseid ei ole ületatud, on nõutav alustada süvahindamise teatises sätestatud kriteeriumide alusel süvahindamisega. |
| --- | --- |

(108)

Abi eesmärk on regionaalarengu toetamine. Et komisjoni heakskiidust sõltuv investeerimisleping, mis ei hõlmanud stantsimistsehhi, allkirjastati 6. juulil 2011 (stantsimistsehhi kohta 26. septembril 2011), on komisjon seisukohal, et abi anti enne 2014. aasta juulit ja seega tuleb seda 2014.–2020. aasta regionaalabi suuniste lõike 188 kohaselt hinnata 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste ja eelkõige nende punkti 68 sätete alusel, milles käsitletakse investeerimiseks ette nähtud regionaalabi ulatuslikele investeerimisprojektidele. Kui ametliku uurimise alustamise kohta ettenähtud perioodi jooksul vastuseks saadud märkused ei võimalda komisjonil ametliku uurimise käigus ilma igasuguse kahtluseta järeldada, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktides a ja b sätestatud künniseid ei ole ületatud, on nõutav alustada süvahindamise teatises sätestatud kriteeriumide alusel süvahindamisega.

| (109) | Komisjon peab hinnangu tegema kolmes etapis:






  — | esiteks peab ta kinnitama, et meede on kokkusobiv 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldsätetega; |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisjon peab hinnangu tegema kolmes etapis:

—

esiteks peab ta kinnitama, et meede on kokkusobiv 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldsätetega;

| — | teiseks peab ta kindlaks tegema, kas on võimalik kahtlusteta välistada, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohane kontrollimine ei too kaasa süvahindamise vajadust; |
| --- | --- |

—

teiseks peab ta kindlaks tegema, kas on võimalik kahtlusteta välistada, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alapunktide a ja b kohane kontrollimine ei too kaasa süvahindamise vajadust;

| — | kolmandaks peab ta olenevalt teises etapis toimunud hindamise tulemustest võib-olla algatama süvahindamise (41). |
| --- | --- |

—

kolmandaks peab ta olenevalt teises etapis toimunud hindamise tulemustest võib-olla algatama süvahindamise (41).

41

6.4.   MEETME KOKKUSOBIVUS 2007.–2013. AASTA REGIONAALABI SUUNISTE ÜLDISTE KOKKUSOBIVUSE KRITEERIUMIDEGA

MEETME KOKKUSOBIVUS 2007.–2013. AASTA REGIONAALABI SUUNISTE ÜLDISTE KOKKUSOBIVUSE KRITEERIUMIDEGA

| (110) | Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuse põhjenduses 54, et kõnealuse abi puhul on täidetud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta. Ametliku uurimise käigus ei leitud midagi, mis seaks selle hinnangu küsimuse alla. Komisjon märgib eelkõige järgmist.






  — | Abi andmisel on kohaldatud grupierandi kava (abi andmine abikava XR 47/2007 alusel) ja heakskiidetud abikava (maksusoodustus abikava N 651/2006 alusel). Mõlemad kavad vastavad 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldistele kokkusobivuse kriteeriumidele. |
| --- | --- | --- |

(110)

Komisjon märkis juba menetluse algatamise otsuse põhjenduses 54, et kõnealuse abi puhul on täidetud 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta. Ametliku uurimise käigus ei leitud midagi, mis seaks selle hinnangu küsimuse alla. Komisjon märgib eelkõige järgmist.

—

Abi andmisel on kohaldatud grupierandi kava (abi andmine abikava XR 47/2007 alusel) ja heakskiidetud abikava (maksusoodustus abikava N 651/2006 alusel). Mõlemad kavad vastavad 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste üldistele kokkusobivuse kriteeriumidele.

| — | Toetatav projekt asub Lääne-Dunántúlis (Nyugat-Dunántúl) Győris, mis on investeeringuteks ette nähtud regionaalabikõlblik piirkond, nagu on määratletud kohaldataval Ungari regionaalabi kaardil. |
| --- | --- |

—

Toetatav projekt asub Lääne-Dunántúlis (Nyugat-Dunántúl) Győris, mis on investeeringuteks ette nähtud regionaalabikõlblik piirkond, nagu on määratletud kohaldataval Ungari regionaalabi kaardil.

| — | Puudub igasugune viide sellele, et VW grupp üldiselt või nimelt AHM on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste tähenduses (42). Seetõttu on abisaaja regionaalabikõlblik kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 9. |
| --- | --- |

—

Puudub igasugune viide sellele, et VW grupp üldiselt või nimelt AHM on raskustes olev äriühing raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste tähenduses (42). Seetõttu on abisaaja regionaalabikõlblik kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 9.

42

| — | Projekt hõlmab alginvesteeringut 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 34 on alginvesteering määratletud kui investeering materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses i) uue käitise rajamisega, ii) olemasoleva käitise laiendamisega, iii) käitise toodangu mitmekesistamisega uute täiendavate toodete lisamisega ning iv) olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega. Investeerimisprojekt puudutab investeerimist olemasolevasse käitisse ja hõlmab järgmisi elemente: 1) tootmisprotsessi põhjalik muutmine (platvormipõhise kokkupanemise tehnoloogia asendamine MQB tehnoloogiaga) koos tootmisprotsessi standardimise ja vertikaalse integratsiooni suurendamisega (täielikult integreeritud autotootmistehas koostetehase asemel), 2) käitise toodangu mitmekesistamine (uus A3 Sedan, kereosad stantsimistsehhist) ning 3) kokkupanemise võimsuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

Projekt hõlmab alginvesteeringut 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 34 tähenduses. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 34 on alginvesteering määratletud kui investeering materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse seoses i) uue käitise rajamisega, ii) olemasoleva käitise laiendamisega, iii) käitise toodangu mitmekesistamisega uute täiendavate toodete lisamisega ning iv) olemasoleva käitise tootmisprotsessi põhjaliku muutmisega. Investeerimisprojekt puudutab investeerimist olemasolevasse käitisse ja hõlmab järgmisi elemente: 1) tootmisprotsessi põhjalik muutmine (platvormipõhise kokkupanemise tehnoloogia asendamine MQB tehnoloogiaga) koos tootmisprotsessi standardimise ja vertikaalse integratsiooni suurendamisega (täielikult integreeritud autotootmistehas koostetehase asemel), 2) käitise toodangu mitmekesistamine (uus A3 Sedan, kereosad stantsimistsehhist) ning 3) kokkupanemise võimsuse suurendamine.

| — | Kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 40 on AHM kohustatud jätkama piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 40 on AHM kohustatud jätkama piirkonnas investeerimist vähemalt viie aasta jooksul pärast projekti lõpetamist.

| — | Kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 39 annab abisaaja riigiabi mittesisaldava rahalise panuse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

—

Kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktiga 39 annab abisaaja riigiabi mittesisaldava rahalise panuse, mis moodustab vähemalt 25 % rahastamiskõlblikest kuludest.

| — | Järgitakse 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlikke nõudeid ergutava mõju kohta. |
| --- | --- |

—

Järgitakse 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ametlikke nõudeid ergutava mõju kohta.

| — | Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud (vt tabel II eespool) määratakse kindlaks kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suunistega ja järgitakse kumuleerumist käsitlevaid eeskirju. |
| --- | --- |

—

Rahastamiskõlblikud investeerimiskulud (vt tabel II eespool) määratakse kindlaks kooskõlas 2007.–2013. aasta regionaalabi suunistega ja järgitakse kumuleerumist käsitlevaid eeskirju.

| — | Varasemad investeeringud jäävad väljapoole ühtset investeerimisprojekti määratlevat kolmeaastast perioodi. |
| --- | --- |

—

Varasemad investeeringud jäävad väljapoole ühtset investeerimisprojekti määratlevat kolmeaastast perioodi.

| — | Projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot), mis on diskonteeritud teate esitamise ajahetkele. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 67 sätestatud vähendamismeetodi kohaselt moodustab projektiga seotud abi lubatud ülemmäär 11,24 % brutotoetusekvivalendist. |
| --- | --- |

—

Projekti ettenähtud rahastamiskõlblike kogukulutuste nüüdisväärtus on 355 550 miljonit Ungari forintit (1 186 miljonit eurot), mis on diskonteeritud teate esitamise ajahetkele. 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 67 sätestatud vähendamismeetodi kohaselt moodustab projektiga seotud abi lubatud ülemmäär 11,24 % brutotoetusekvivalendist.

| — | Et abi ettenähtud osakaal (39 952 miljonit Ungari forintit; nüüdisväärtus 133,3 miljonit eurot; abi osakaal 11,24 %) ei ületa abi lubatud ülemmäära, on projektiga seotud abi ettenähtud osakaal kooskõlas regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013. Ungari kinnitas, et peale teatatud abi ei anta investeerimisprojekti toetamiseks mingit muud abi. |
| --- | --- |

—

Et abi ettenähtud osakaal (39 952 miljonit Ungari forintit; nüüdisväärtus 133,3 miljonit eurot; abi osakaal 11,24 %) ei ületa abi lubatud ülemmäära, on projektiga seotud abi ettenähtud osakaal kooskõlas regionaalabi suunistega aastateks 2007–2013. Ungari kinnitas, et peale teatatud abi ei anta investeerimisprojekti toetamiseks mingit muud abi.

| (111) | Komisjon teeb nende kaalutluste põhjal järelduse, et regionaalabi suunistes ette nähtud üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta on täidetud. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon teeb nende kaalutluste põhjal järelduse, et regionaalabi suunistes ette nähtud üldkriteeriumid siseturuga kokkusobivuse kohta on täidetud.

6.5.   2007.–2013. AASTA REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTI 68 SÄTETES NIMETATUD KONTROLLIMINE

2007.–2013. AASTA REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTI 68 SÄTETES NIMETATUD KONTROLLIMINE

| (112) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuse põhjenduses 105, et kui komisjonil ei ole ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et punkti 68 alapunktides a ja b nimetatud künniseid ei ületata, teeb ta süvahindamise teatise alusel investeerimisprojekti süvahindamise. Komisjon peab kontrollima, kas esitatud märkused toetavad seda järeldust. |
| --- | --- |

(112)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuse põhjenduses 105, et kui komisjonil ei ole ametliku uurimismenetluse algatamise kohta esitatud märkuste alusel võimalik kahtlusteta kindlaks teha, et punkti 68 alapunktides a ja b nimetatud künniseid ei ületata, teeb ta süvahindamise teatise alusel investeerimisprojekti süvahindamise. Komisjon peab kontrollima, kas esitatud märkused toetavad seda järeldust.

—   ASJAOMANE TOODE

| (113) | Menetluse algatamise otsuse punktis 65 märkis komisjon, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 eesmärkidel on investeerimisprojekti asjaomased tooted POLKi liigituse kohaselt turusegmentidesse A0, A ja B kuuluvad sõiduautod. |
| --- | --- |

(113)

Menetluse algatamise otsuse punktis 65 märkis komisjon, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 eesmärkidel on investeerimisprojekti asjaomased tooted POLKi liigituse kohaselt turusegmentidesse A0, A ja B kuuluvad sõiduautod.

—   ASJAOMANE TOOTETURG

| (114) | Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 jättis komisjon asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja kaalus kõiki tõenäolisi turu määratluse alternatiive, sealhulgas eelkõige väikseimat liigitust, mille kohta on andmed olemas. Et AHM toodab nii A- ja B-segmendi (ja teoreetiliselt ka A0-segmendi) autosid kui ka nende kereosi, leidis komisjon, et nii neid üksikuid segmente kui ka kombineeritud segmente A0 kuni B ja A kuni B tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena. |
| --- | --- |

(114)

Menetluse algatamise otsuse põhjenduses 80 jättis komisjon asjaomase tooteturu täpse määratlemise lahtiseks ja kaalus kõiki tõenäolisi turu määratluse alternatiive, sealhulgas eelkõige väikseimat liigitust, mille kohta on andmed olemas. Et AHM toodab nii A- ja B-segmendi (ja teoreetiliselt ka A0-segmendi) autosid kui ka nende kereosi, leidis komisjon, et nii neid üksikuid segmente kui ka kombineeritud segmente A0 kuni B ja A kuni B tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena.

| (115) | Menetluse algatamise otsuse kohta tehtud märkustes (nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 44–46) jäi Ungari oma seisukoha juurde, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses, ning ei täiendanud eelkontrolli etapil esitatud märkusi ega teavet. Eelkõige jäi Ungari oma arvamuse juurde, et asjaomane tooteturg tuleks määratleda A0-, A- ja B-segmenti kuuluvate sõidukite kombineeritud segmentide rühmana ning et geograafilise turu määratlus peaks hõlmama vähemalt kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina kombineeritud turgu (ja mitte ainult EMP turgu). |
| --- | --- |

(115)

Menetluse algatamise otsuse kohta tehtud märkustes (nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjendustes 44–46) jäi Ungari oma seisukoha juurde, mis esitati juba menetluse algatamise otsuses, ning ei täiendanud eelkontrolli etapil esitatud märkusi ega teavet. Eelkõige jäi Ungari oma arvamuse juurde, et asjaomane tooteturg tuleks määratleda A0-, A- ja B-segmenti kuuluvate sõidukite kombineeritud segmentide rühmana ning et geograafilise turu määratlus peaks hõlmama vähemalt kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina kombineeritud turgu (ja mitte ainult EMP turgu).

| (116) | Tooteturu kohta märgib komisjon, et otsus viia ellu põhjalik uurimine ei määra ette ära sellest tuleneva siseturuga kokkusobivuse süvahindamise tulemust. Kuid enne kui komisjon abi heaks kiidab, peab ta olema kindel, et abi positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik. |
| --- | --- |

(116)

Tooteturu kohta märgib komisjon, et otsus viia ellu põhjalik uurimine ei määra ette ära sellest tuleneva siseturuga kokkusobivuse süvahindamise tulemust. Kuid enne kui komisjon abi heaks kiidab, peab ta olema kindel, et abi positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik.

Tooteturu

| (117) | Tava kasutada autotööstuse üksikute segmentide põhjal kitsaimat turumääratlust on hästi väljakujunenud sarnastes otsustes, sealhulgas lõplikes otsustes (43). |
| --- | --- |

(117)

Tava kasutada autotööstuse üksikute segmentide põhjal kitsaimat turumääratlust on hästi väljakujunenud sarnastes otsustes, sealhulgas lõplikes otsustes (43).

43

| (118) | See praktika põhineb konkurentsiga seotud majanduslikel kaalutlustel, sest selle aluseks on arvamus, et kõigi, isegi väikseimate turusegmentide konkurente tuleb kaitsta turgu valitsevate osalejate eest. |
| --- | --- |

(118)

See praktika põhineb konkurentsiga seotud majanduslikel kaalutlustel, sest selle aluseks on arvamus, et kõigi, isegi väikseimate turusegmentide konkurente tuleb kaitsta turgu valitsevate osalejate eest.

| (119) | Konkreetsemalt põhineb see lähenemisviis teoorial, et kaks toodet on nõudluse poolel omavahel asendatavad, kui tarbijad peavad neid asendustoodeteks tulenevalt nende omadustest, hinnast ja sihtotstarbest. Tava kaudu uurida turuosa ka kõige väiksemates võimalikes autoturu segmentides, mille kohta on teave olemas, järgib komisjon täpselt seda loogikat: komisjon on seisukohal, et hinnast, omadustest ja sihtotstarbest tulenev asendatavus on suurim samasse segmenti kuuluvate toodete vahel. Selles mõttes kajastab kõige väikseima võimaliku turusegmendi kasutamine ühe tõenäolise turuna horisontaalsete ühinemiste hindamise suuniste (44) punkti 28, milles on märgitud, et „[t]ooteid võib asjaomasel turul diferentseerida nii, et teatavad tooted asendavad üksteist paremini kui teised. Mida suurem on ühinevate äriühingute toodete asendatavus, seda tõenäolisem on, et ühinevad äriühingud märkimisväärselt hindu tõstavad. [...] On tõenäolisem, et ühinevate äriühingute hinna tõstmise ajend kahaneb juhul, kui konkurendid valmistavad tooteid, mis sobivad hästi ühinevate äriühingute toodete asendamiseks, mitte olukorras, kus nad pakuvad vähemsobivaid asendajaid. [...]“ |
| --- | --- |

(119)

Konkreetsemalt põhineb see lähenemisviis teoorial, et kaks toodet on nõudluse poolel omavahel asendatavad, kui tarbijad peavad neid asendustoodeteks tulenevalt nende omadustest, hinnast ja sihtotstarbest. Tava kaudu uurida turuosa ka kõige väiksemates võimalikes autoturu segmentides, mille kohta on teave olemas, järgib komisjon täpselt seda loogikat: komisjon on seisukohal, et hinnast, omadustest ja sihtotstarbest tulenev asendatavus on suurim samasse segmenti kuuluvate toodete vahel. Selles mõttes kajastab kõige väikseima võimaliku turusegmendi kasutamine ühe tõenäolise turuna horisontaalsete ühinemiste hindamise suuniste (44) punkti 28, milles on märgitud, et „[t]ooteid võib asjaomasel turul diferentseerida nii, et teatavad tooted asendavad üksteist paremini kui teised. Mida suurem on ühinevate äriühingute toodete asendatavus, seda tõenäolisem on, et ühinevad äriühingud märkimisväärselt hindu tõstavad. [...] On tõenäolisem, et ühinevate äriühingute hinna tõstmise ajend kahaneb juhul, kui konkurendid valmistavad tooteid, mis sobivad hästi ühinevate äriühingute toodete asendamiseks, mitte olukorras, kus nad pakuvad vähemsobivaid asendajaid. [...]“

44

| (120) | Seepärast jaotataksegi tavalised autod traditsiooniliselt segmentidesse ja autotööstus määrab mudelid erinevatesse hästituntud segmentidesse. See kaalutlus on ajendanud komisjoni määratlema autotööstust käsitlevates juhtumites asjaomast turgu ka üksikute segmentide alusel ja sellel põhjusel on Ungari nii selle juhtumi kui ka teiste puhul esitanud asjaomase turuga seotud argumente segmentide alusel. |
| --- | --- |

(120)

Seepärast jaotataksegi tavalised autod traditsiooniliselt segmentidesse ja autotööstus määrab mudelid erinevatesse hästituntud segmentidesse. See kaalutlus on ajendanud komisjoni määratlema autotööstust käsitlevates juhtumites asjaomast turgu ka üksikute segmentide alusel ja sellel põhjusel on Ungari nii selle juhtumi kui ka teiste puhul esitanud asjaomase turuga seotud argumente segmentide alusel.

| (121) | Ungari ei ole uusi vastuväiteid esitanud. Lisaks ei saanud komisjon ametliku uurimise käigus kolmandatelt isikutelt teavet, mis võimaldaks sellist turu segmentideks jagamist paremini mõista. Seetõttu jätab komisjon asjaomase turu täpse määratluse endiselt lahtiseks ja kohaldab üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas) hõlmavate tõenäoliste alternatiivsete turumääratluste lähenemisviisi. Seega on komisjon jätkuvalt seisukohal, et üksikuid segmente A0, A ja B kui ka kombineeritud segmente A0 kuni B ja A kuni B tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena (45). |
| --- | --- |

(121)

Ungari ei ole uusi vastuväiteid esitanud. Lisaks ei saanud komisjon ametliku uurimise käigus kolmandatelt isikutelt teavet, mis võimaldaks sellist turu segmentideks jagamist paremini mõista. Seetõttu jätab komisjon asjaomase turu täpse määratluse endiselt lahtiseks ja kohaldab üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas) hõlmavate tõenäoliste alternatiivsete turumääratluste lähenemisviisi. Seega on komisjon jätkuvalt seisukohal, et üksikuid segmente A0, A ja B kui ka kombineeritud segmente A0 kuni B ja A kuni B tuleks kõnealusel juhul käsitleda tõenäoliste asjaomaste tooteturgudena (45).

45

—   GEOGRAAFILINE TURG

| (122) | Seoses geograafilise turuga jääb komisjon menetluse algatamise otsuse esialgse hindamise juurde (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 87), et asjaomane turg on EMP või suurem turg. Komisjon ei saa välistada, et geograafiline turg piirneb EMP turuga. |
| --- | --- |

(122)

Seoses geograafilise turuga jääb komisjon menetluse algatamise otsuse esialgse hindamise juurde (vt menetluse algatamise otsuse põhjendus 87), et asjaomane turg on EMP või suurem turg. Komisjon ei saa välistada, et geograafiline turg piirneb EMP turuga.

geograafilise turuga

| (123) | Komisjon märgib, et Ungari jääb juba eelkontrolli ajal esitatud argumentidele kindlaks, kuid ei esitanud ametliku uurimise käigus lisaandmeid ega -teavet (vt käesoleva otsuse põhjendus 47). Komisjon leiab, et need argumendid on ebapiisavad, et vähendada muret, et geograafiline turg võib piirneda EMP turuga. Komisjon märgib eelkõige järgmist. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon märgib, et Ungari jääb juba eelkontrolli ajal esitatud argumentidele kindlaks, kuid ei esitanud ametliku uurimise käigus lisaandmeid ega -teavet (vt käesoleva otsuse põhjendus 47). Komisjon leiab, et need argumendid on ebapiisavad, et vähendada muret, et geograafiline turg võib piirneda EMP turuga. Komisjon märgib eelkõige järgmist.

Ülemaailmne konkurents

Ülemaailmne konkurents

| (124) | Asjaolu, et suured autotootjad tegutsevad rahvusvaheliselt ja osalevad üleilmses konkurentsis, ei tõenda veel, et üksikturud on lõimunud ja moodustavad ühtse maailmaturu (või kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina ühendatud turu). See kehtib ka väite kohta, et kümme suurimat algseadmete valmistajat on kogu maailmas tootmisüksuste ja turustussüsteemidega esindatud. Komisjon näeb vahetuskursi ebastabiilsuses üht tegurit, mis on ajendanud algseadmete valmistajaid ehitama tootmistehaseid piirkondlikule nõudlusele lähemale; sama võib kehtida tõhusate kaitsemeetmete kohta (kõrged imporditollid lõpptootjatele ja madalad vahetoodete tollid, et luua stiimul kohalikuks tootmiseks / lõplikuks kokkupanekuks). Kolmas argument globaliseerunud tootmisstruktuuride olemasolu kohta ilma lõimumata turgudeta on asjaolu, et mõned riigid lubavad importida ainult juhul, kui sellega paralleelselt asutatakse ühisettevõtted kohalikuks tootmiseks. Suurte turuosaliste ja tootjate üleilmne kohalolek iseenesest ei ole seega tõend globaalse (või EMP piire ületava) turu olemasolu kohta. Sama vähe tõendab üleilmsete turustussüsteemide olemasolu, et turg on konkurentsiolukorda silmas pidades globaalne (või ületab EMP piire). Asjaolu, et AUDI AG/VW grupp soovib hakata maailmaturgu varustama neljast automudelist kolmega ja hakata maailmaturgu, välja arvatud Hiinat, varustama ainult ühest asukohast pärit A3 Sedani mudelitega, ei ole samuti piisav toetamaks järeldust, et geograafiline turg ületab EMP turu piire. |
| --- | --- |

(124)

Asjaolu, et suured autotootjad tegutsevad rahvusvaheliselt ja osalevad üleilmses konkurentsis, ei tõenda veel, et üksikturud on lõimunud ja moodustavad ühtse maailmaturu (või kogu Euroopa, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Hiina ühendatud turu). See kehtib ka väite kohta, et kümme suurimat algseadmete valmistajat on kogu maailmas tootmisüksuste ja turustussüsteemidega esindatud. Komisjon näeb vahetuskursi ebastabiilsuses üht tegurit, mis on ajendanud algseadmete valmistajaid ehitama tootmistehaseid piirkondlikule nõudlusele lähemale; sama võib kehtida tõhusate kaitsemeetmete kohta (kõrged imporditollid lõpptootjatele ja madalad vahetoodete tollid, et luua stiimul kohalikuks tootmiseks / lõplikuks kokkupanekuks). Kolmas argument globaliseerunud tootmisstruktuuride olemasolu kohta ilma lõimumata turgudeta on asjaolu, et mõned riigid lubavad importida ainult juhul, kui sellega paralleelselt asutatakse ühisettevõtted kohalikuks tootmiseks. Suurte turuosaliste ja tootjate üleilmne kohalolek iseenesest ei ole seega tõend globaalse (või EMP piire ületava) turu olemasolu kohta. Sama vähe tõendab üleilmsete turustussüsteemide olemasolu, et turg on konkurentsiolukorda silmas pidades globaalne (või ületab EMP piire). Asjaolu, et AUDI AG/VW grupp soovib hakata maailmaturgu varustama neljast automudelist kolmega ja hakata maailmaturgu, välja arvatud Hiinat, varustama ainult ühest asukohast pärit A3 Sedani mudelitega, ei ole samuti piisav toetamaks järeldust, et geograafiline turg ületab EMP turu piire.

Kaubandusvood

Kaubandusvood

| (125) | Ka argumendist, et teistele maailma turgudele eksporditakse suur osa kaubandusvoogudest, näiteks üle 13 % EMPs toodetud A-segmendi autodest ja üle 25 % EMPs toodetud B-segmendi autodest, ei piisa üleilmse (või käesoleval juhul EMP piire ületava) turu olemasolu tõendamiseks. Komisjoni hinnangul võivad kaubandusvood olla küll märk erinevate asjaomaste geograafiliste turgude lõimumise ulatuse kohta, kui aluseks võetakse impordi- ja ekspordimaht võrreldes kohaliku tootmise ja tarbimisega. Siiski ei saa kaubandusvoogude olemasolu olla piisav tõend lõimunud geograafilise turu olemasolu kohta. Isegi kui EMP ja teiste piirkondade vahel liiguvad veosed, ei tähenda see veel, et turud on lõimitud selles mõttes, et turutingimused (näiteks hinnad) ühel turul mõjutavad tingimusi teisel turul. See kehtib eriti juhul, kui kindlaks tehtud veosed väljuvad esmajoones tootjate juurest, mitte sõltumatute ekspediitorite ja eksportijate juurest, kes hinnaerinevusi ära kasutavad. Hinnakujundus võib lähtuda täielikult ühest turust (näiteks kõrged hinnad ühel turul, madalad hinnad teisel) ega pruugi olla üldse seatud väidetava lõimitud turu tingimuste järgi. Kaubandusvoogude analüüsist ei saa turu määratlemisel vastust põhimõttelisele küsimusele, kas import või eksport võib takistada hinnatõusu kohalikul turul. Komisjon märgib, et Ungari ei ole esitanud empiirilisi lisaandmeid, et tõendada korrelatsioonis olevate hinnaliikumiste olemasolu või netoimpordi reageerimist suhteliste hindade muutustele. |
| --- | --- |

(125)

Ka argumendist, et teistele maailma turgudele eksporditakse suur osa kaubandusvoogudest, näiteks üle 13 % EMPs toodetud A-segmendi autodest ja üle 25 % EMPs toodetud B-segmendi autodest, ei piisa üleilmse (või käesoleval juhul EMP piire ületava) turu olemasolu tõendamiseks. Komisjoni hinnangul võivad kaubandusvood olla küll märk erinevate asjaomaste geograafiliste turgude lõimumise ulatuse kohta, kui aluseks võetakse impordi- ja ekspordimaht võrreldes kohaliku tootmise ja tarbimisega. Siiski ei saa kaubandusvoogude olemasolu olla piisav tõend lõimunud geograafilise turu olemasolu kohta. Isegi kui EMP ja teiste piirkondade vahel liiguvad veosed, ei tähenda see veel, et turud on lõimitud selles mõttes, et turutingimused (näiteks hinnad) ühel turul mõjutavad tingimusi teisel turul. See kehtib eriti juhul, kui kindlaks tehtud veosed väljuvad esmajoones tootjate juurest, mitte sõltumatute ekspediitorite ja eksportijate juurest, kes hinnaerinevusi ära kasutavad. Hinnakujundus võib lähtuda täielikult ühest turust (näiteks kõrged hinnad ühel turul, madalad hinnad teisel) ega pruugi olla üldse seatud väidetava lõimitud turu tingimuste järgi. Kaubandusvoogude analüüsist ei saa turu määratlemisel vastust põhimõttelisele küsimusele, kas import või eksport võib takistada hinnatõusu kohalikul turul. Komisjon märgib, et Ungari ei ole esitanud empiirilisi lisaandmeid, et tõendada korrelatsioonis olevate hinnaliikumiste olemasolu või netoimpordi reageerimist suhteliste hindade muutustele.

Kaubandustõkked

Kaubandustõkked

| (126) | Komisjon tunnistab, et kaubandustõkete tähtsus väheneb aja jooksul üha enam. Komisjon on sellele vaatamata veendunud, et turutõkked sihtturgudel on üks olulisematest teguritest, mis mõjutab ülemerepiirkondades tootmise ja ELi autotootjate asukohtade üleviimise otsuseid. Kõrged tollitõkked eelkõige Aasias takistavad endiselt ELi eksportijate juurdepääsu. Muud tõkked, näiteks kulukad ja diskrimineerivad sertifitseerimisnõuded, täiendavad kontrollinõuded, aktsiisid jne mõjutavad suurel määral sõidukite eksporti EList Kagu-Aasiasse, Hiinasse ja Lõuna-Ameerikasse. Komisjon tunnistab, et USA on ELi sõidukite koguekspordi jaoks vaieldamatult kõige olulisem sihtturg. ELi ja USA arusaamad õigusaktidest ja turujärelevalvest lahknevad siiski väga suurel määral. Õigusaktide erinevused on praegugi veel suurim kaubandustõke sõidukite EList USAsse eksportimisel. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon tunnistab, et kaubandustõkete tähtsus väheneb aja jooksul üha enam. Komisjon on sellele vaatamata veendunud, et turutõkked sihtturgudel on üks olulisematest teguritest, mis mõjutab ülemerepiirkondades tootmise ja ELi autotootjate asukohtade üleviimise otsuseid. Kõrged tollitõkked eelkõige Aasias takistavad endiselt ELi eksportijate juurdepääsu. Muud tõkked, näiteks kulukad ja diskrimineerivad sertifitseerimisnõuded, täiendavad kontrollinõuded, aktsiisid jne mõjutavad suurel määral sõidukite eksporti EList Kagu-Aasiasse, Hiinasse ja Lõuna-Ameerikasse. Komisjon tunnistab, et USA on ELi sõidukite koguekspordi jaoks vaieldamatult kõige olulisem sihtturg. ELi ja USA arusaamad õigusaktidest ja turujärelevalvest lahknevad siiski väga suurel määral. Õigusaktide erinevused on praegugi veel suurim kaubandustõke sõidukite EList USAsse eksportimisel.

| (127) | Komisjon on vähenevate veokuludega seotud argumendid teadmiseks võtnud, kuid ei ole nendes siiski täiesti veendunud. Seda, kuidas veokulude vähenemine tulevikus muutub, ei ole võimalik praeguses majandusolukorras, kus kütusekulud kõiguvad, ühetähenduslikult kindlaks teha. Seetõttu ei saa väidetud kulude tulevast langust pidada iseenesestmõistetavaks. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon on vähenevate veokuludega seotud argumendid teadmiseks võtnud, kuid ei ole nendes siiski täiesti veendunud. Seda, kuidas veokulude vähenemine tulevikus muutub, ei ole võimalik praeguses majandusolukorras, kus kütusekulud kõiguvad, ühetähenduslikult kindlaks teha. Seetõttu ei saa väidetud kulude tulevast langust pidada iseenesestmõistetavaks.

Hindade korrelatsioon

Hindade korrelatsioon

| (128) | Ungari ametiasutused on esitanud ka analüüsi USA autohindade ja kümne valitud Euroopa riigi A- ja B-segmendi autode keskmise hinna korrelatsiooni kohta perioodil 2005 I kv – 2010 II kv ning analüüsi kolme Euroopa riigi paari (Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia, Saksamaa ja Ühendkuningriik) vahelise korrelatsiooni kohta samal perioodil. Analüüsiga kavatseti näidata, et Põhja-Ameerika hindade ja kümne valitud EMP riigi keskmise hinna vaheline korrelatsioon on võrreldav Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi autohindade vahelise korrelatsiooniga. Ungari ametiasutuste sõnul toetab analüüs järeldust, et Põhja-Ameerikat ja EMPd tuleks käsitleda ühtse geograafilise turuna. Arvestades, et viimatinimetatud riikide kuulumist samale geograafilisele turule ei vaidlustata, tähendab see seda enam, et ka Põhja-Ameerika ja EMP peaksid kuuluma samale geograafilisele turule. |
| --- | --- |

(128)

Ungari ametiasutused on esitanud ka analüüsi USA autohindade ja kümne valitud Euroopa riigi A- ja B-segmendi autode keskmise hinna korrelatsiooni kohta perioodil 2005 I kv – 2010 II kv ning analüüsi kolme Euroopa riigi paari (Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia, Saksamaa ja Ühendkuningriik) vahelise korrelatsiooni kohta samal perioodil. Analüüsiga kavatseti näidata, et Põhja-Ameerika hindade ja kümne valitud EMP riigi keskmise hinna vaheline korrelatsioon on võrreldav Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi autohindade vahelise korrelatsiooniga. Ungari ametiasutuste sõnul toetab analüüs järeldust, et Põhja-Ameerikat ja EMPd tuleks käsitleda ühtse geograafilise turuna. Arvestades, et viimatinimetatud riikide kuulumist samale geograafilisele turule ei vaidlustata, tähendab see seda enam, et ka Põhja-Ameerika ja EMP peaksid kuuluma samale geograafilisele turule.

| (129) | Komisjon märgib, et andmed, mille põhjal Ungari ametiasutused esitatud analüüsi läbi viisid, põhinevad mõlema vaadeldud turusegmendi (A- ja B-segment) ning kõigi kuue eespool nimetatud geograafilise piirkonna, st Põhja-Ameerika, kümne valitud EMP riigi, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi puhul 22 andmepunktil, mis katavad perioodi 2005 I kv – 2010 II kv. Korrelatsiooni analüüs on läbi viidud indeksi tasandil ja indeksi erinevuste põhjal (46). |
| --- | --- |

(129)

Komisjon märgib, et andmed, mille põhjal Ungari ametiasutused esitatud analüüsi läbi viisid, põhinevad mõlema vaadeldud turusegmendi (A- ja B-segment) ning kõigi kuue eespool nimetatud geograafilise piirkonna, st Põhja-Ameerika, kümne valitud EMP riigi, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi puhul 22 andmepunktil, mis katavad perioodi 2005 I kv – 2010 II kv. Korrelatsiooni analüüs on läbi viidud indeksi tasandil ja indeksi erinevuste põhjal (46).

46

| (130) | Eespool nimetatud korrelatsiooni analüüsis on kasutatud Fisheri ahelindeksi. Nagu üldiste hinnaindeksitega, hinnatakse ka Fisheri ahelindeksiga teatavate valitud toodete hindade muutumist teatavas piirkonnas teatava aja jooksul. Selleks arvutatakse hindade normaliseeritud kaalutud keskmine. Nii võetakse keskmises hinnas arvesse valikusse kuuluvate kaupade suhtelist tarbimist ja hinnad on järjestatud kahanevalt ühe võrdlusperioodi jooksul (47). Indeksi arvutamiseks on mitu moodust ja majandust käsitlevas kirjanduses on loodud mitu indeksi. Fisheri indeks on tuletatud indeks, sest see on kahe teise indeksi – Paasche ja Laspeyres'i indeksi – (geomeetriline) keskmine. Käesoleval konkreetsel juhul on Ungari ametiasutused esitanud ka variandi Fisheri indeksist, mis on n-ö aheldatud. See tähendab, et hinnamuutus ei ole seotud vahetult eelneva perioodiga, vaid normaliseerimiseks valitud võrdlusperioodiga. |
| --- | --- |

(130)

Eespool nimetatud korrelatsiooni analüüsis on kasutatud Fisheri ahelindeksi. Nagu üldiste hinnaindeksitega, hinnatakse ka Fisheri ahelindeksiga teatavate valitud toodete hindade muutumist teatavas piirkonnas teatava aja jooksul. Selleks arvutatakse hindade normaliseeritud kaalutud keskmine. Nii võetakse keskmises hinnas arvesse valikusse kuuluvate kaupade suhtelist tarbimist ja hinnad on järjestatud kahanevalt ühe võrdlusperioodi jooksul (47). Indeksi arvutamiseks on mitu moodust ja majandust käsitlevas kirjanduses on loodud mitu indeksi. Fisheri indeks on tuletatud indeks, sest see on kahe teise indeksi – Paasche ja Laspeyres'i indeksi – (geomeetriline) keskmine. Käesoleval konkreetsel juhul on Ungari ametiasutused esitanud ka variandi Fisheri indeksist, mis on n-ö aheldatud. See tähendab, et hinnamuutus ei ole seotud vahetult eelneva perioodiga, vaid normaliseerimiseks valitud võrdlusperioodiga.

47

| (131) | A-segmendi kohta saadi järgmised tulemused: Põhja-Ameerika hinnaindeksi ja kümne valitud EMP riigi hinnaindeksi korrelatsioon on 0,94. Kõnealuses uuringus leiti, et see sarnaneb Saksamaa ja Prantsusmaa ning Itaalia ja Ühendkuningriigi hinnaindeksite vahelise korrelatsiooniga, mis jääb vahemikku 0,90–0,95. |
| --- | --- |

(131)

A-segmendi kohta saadi järgmised tulemused: Põhja-Ameerika hinnaindeksi ja kümne valitud EMP riigi hinnaindeksi korrelatsioon on 0,94. Kõnealuses uuringus leiti, et see sarnaneb Saksamaa ja Prantsusmaa ning Itaalia ja Ühendkuningriigi hinnaindeksite vahelise korrelatsiooniga, mis jääb vahemikku 0,90–0,95.

| (132) | Esiteks ei ole komisjonil vastuväiteid indeksi ja eriti Fisheri ahelindeksi kasutamise kohta, kuid tal on kahtlusi seoses sellise indeksi arvutamiseks kasutatud andmetega. Nimelt ei saa välistada, et õigustamatu korrelatsiooni võivad põhjustada mingid tegurid tarbimismustrite (ühiste) suundumuste tõttu (mis määravad kindlaks indeksi kaalud, näiteks segmendi kallimate mudelite müügi suurenemine), mitte tegelike hindade muutumise tõttu. |
| --- | --- |

(132)

Esiteks ei ole komisjonil vastuväiteid indeksi ja eriti Fisheri ahelindeksi kasutamise kohta, kuid tal on kahtlusi seoses sellise indeksi arvutamiseks kasutatud andmetega. Nimelt ei saa välistada, et õigustamatu korrelatsiooni võivad põhjustada mingid tegurid tarbimismustrite (ühiste) suundumuste tõttu (mis määravad kindlaks indeksi kaalud, näiteks segmendi kallimate mudelite müügi suurenemine), mitte tegelike hindade muutumise tõttu.

| (133) | Teiseks märgib komisjon, et analüüs on läbi viidud lihtindeksi tasandil, kuid tavaliselt tuleks korrelatsiooni analüüsis pöörata tähelepanu ühistele hinnasuundumustele (mis on näiteks ajendatud kuludega seotud ühistest suundumustest), et need välistada ja vältida õigustamatut korrelatsiooni. Seda nimetatakse osaliseks korrelatsiooniks. Seda analüüsi ei ole tehtud ja järelikult võivad kõik sellised korrelatsiooni väärtused olla õigustamatud. |
| --- | --- |

(133)

Teiseks märgib komisjon, et analüüs on läbi viidud lihtindeksi tasandil, kuid tavaliselt tuleks korrelatsiooni analüüsis pöörata tähelepanu ühistele hinnasuundumustele (mis on näiteks ajendatud kuludega seotud ühistest suundumustest), et need välistada ja vältida õigustamatut korrelatsiooni. Seda nimetatakse osaliseks korrelatsiooniks. Seda analüüsi ei ole tehtud ja järelikult võivad kõik sellised korrelatsiooni väärtused olla õigustamatud.

| (134) | Kolmandaks tasub märkida, et näiliselt suur korrelatsioon (nagu käesoleval juhul) võib olla õigustamatu ka siis, kui aegread on mittestatsionaarsed ehk on olemas ajaline areng. On hästi teada, et kui kaks aegrida ei ole statsionaarsed, on korrelatsiooni tase kunstlikult kõrge. Hea tava kohaselt on korrelatsiooni analüüsil mõtet, kui aegrida on statsionaarne. Seepärast ei tohiks anda tõendi staatust korrelatsiooni väärtustele, mis tulenevad mittestatsionaarsetest aegridadest. Käesoleval juhul on mõlemad indeksiread mittestatsionaarsed ja neil on selge ajaline areng. See seab kahtluse alla korrelatsioonitulemuste õigsuse. Tuleb märkida, et Ungari ametiasutused möönavad seda, ja selgitavad, et seetõttu on parem esiteks muuta aegread statsionaarseks, mõõtes ära erinevused (st eemaldades ajalise arengu) ning arvutades korrelatsiooni muudetud aegridade alusel. Nad jõuavad järeldusele, et korrelatsiooni väärtused on võrreldavad ja seetõttu peaks geograafiline turg hõlmama Põhja-Ameerikat. |
| --- | --- |

(134)

Kolmandaks tasub märkida, et näiliselt suur korrelatsioon (nagu käesoleval juhul) võib olla õigustamatu ka siis, kui aegread on mittestatsionaarsed ehk on olemas ajaline areng. On hästi teada, et kui kaks aegrida ei ole statsionaarsed, on korrelatsiooni tase kunstlikult kõrge. Hea tava kohaselt on korrelatsiooni analüüsil mõtet, kui aegrida on statsionaarne. Seepärast ei tohiks anda tõendi staatust korrelatsiooni väärtustele, mis tulenevad mittestatsionaarsetest aegridadest. Käesoleval juhul on mõlemad indeksiread mittestatsionaarsed ja neil on selge ajaline areng. See seab kahtluse alla korrelatsioonitulemuste õigsuse. Tuleb märkida, et Ungari ametiasutused möönavad seda, ja selgitavad, et seetõttu on parem esiteks muuta aegread statsionaarseks, mõõtes ära erinevused (st eemaldades ajalise arengu) ning arvutades korrelatsiooni muudetud aegridade alusel. Nad jõuavad järeldusele, et korrelatsiooni väärtused on võrreldavad ja seetõttu peaks geograafiline turg hõlmama Põhja-Ameerikat.

| (135) | Komisjon ei nõustu selle analüüsiga. Õigupoolest on hindade muudetud aegridade korrelatsioonitulemused (pärast ajalise arengu eemaldamist) Põhja-Ameerika ja kümne valitud EMP riigi, Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia ning Saksamaa ja Ühendkuningriigi kohta vastavalt 0,39; 0,60; 0,60 ja 0,55. Seega on Põhja-Ameerika ja kümne valitud EMP riigi vaheline korrelatsioon kokkuvõttes üsna väike (0,39) ning eelkõige märkimisväärselt väiksem kui muudetud Fisheri ahelindeksiga arvutatud korrelatsioon Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia ning Saksamaa ja Ühendkuningriigi vahel. |
| --- | --- |

(135)

Komisjon ei nõustu selle analüüsiga. Õigupoolest on hindade muudetud aegridade korrelatsioonitulemused (pärast ajalise arengu eemaldamist) Põhja-Ameerika ja kümne valitud EMP riigi, Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia ning Saksamaa ja Ühendkuningriigi kohta vastavalt 0,39; 0,60; 0,60 ja 0,55. Seega on Põhja-Ameerika ja kümne valitud EMP riigi vaheline korrelatsioon kokkuvõttes üsna väike (0,39) ning eelkõige märkimisväärselt väiksem kui muudetud Fisheri ahelindeksiga arvutatud korrelatsioon Saksamaa ja Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia ning Saksamaa ja Ühendkuningriigi vahel.

| (136) | Need tõendid ei näi toetavat järeldust, et A-segmendi asjaomane geograafiline turg hõlmab ka Põhja-Ameerikat. Lisaks näib, et korrelatsiooni analüüsis tuginetakse teatavatele lihtsustatud oletustele, mida ei ole piisavalt mõistetud või kontrollitud, näiteks ei võeta arvesse ühiseid šokke ja kasutatakse potentsiaalselt erinevat ajalist arengut. Pealegi, kui korrelatsiooni analüüsi tulemused oleksid usaldusväärsed, toetaksid need pigem hüpoteesi, et geograafilise turu ulatus on väiksem. |
| --- | --- |

(136)

Need tõendid ei näi toetavat järeldust, et A-segmendi asjaomane geograafiline turg hõlmab ka Põhja-Ameerikat. Lisaks näib, et korrelatsiooni analüüsis tuginetakse teatavatele lihtsustatud oletustele, mida ei ole piisavalt mõistetud või kontrollitud, näiteks ei võeta arvesse ühiseid šokke ja kasutatakse potentsiaalselt erinevat ajalist arengut. Pealegi, kui korrelatsiooni analüüsi tulemused oleksid usaldusväärsed, toetaksid need pigem hüpoteesi, et geograafilise turu ulatus on väiksem.

| (137) | Et abisaaja A-segmendi turuosa EMP turul on üle 25 %, on igal juhul ületatud punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise künnis, mille ületamisel on nõutav süvahindamine. Seega ei ole vaja analüüsida B-segmendi tulemusi. A0-segmendi kohta ei esitanud Ungari korrelatsioonitulemusi. |
| --- | --- |

(137)

Et abisaaja A-segmendi turuosa EMP turul on üle 25 %, on igal juhul ületatud punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise künnis, mille ületamisel on nõutav süvahindamine. Seega ei ole vaja analüüsida B-segmendi tulemusi. A0-segmendi kohta ei esitanud Ungari korrelatsioonitulemusi.

Järeldus geograafilise turu kohta

Järeldus geograafilise turu kohta

| (138) | Kuna komisjon ei ole ametliku uurimise käigus saanud lisatõendeid selle kohta, et asjaomane geograafiline turg on EMPst suurem, jääb ta eespool toodud kaalutluste põhjal oma järelduse juurde, mille kohaselt tuleb asjaomase tooteturu määratlemiseks valitud viisist sõltumata käsitada asjaomase geograafilise turuna EMPd või suuremat turgu. Komisjon osutab veel kord sellele, et on vaja kindlaks teha, kas abimeetme positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli(te) eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik. |
| --- | --- |

(138)

Kuna komisjon ei ole ametliku uurimise käigus saanud lisatõendeid selle kohta, et asjaomane geograafiline turg on EMPst suurem, jääb ta eespool toodud kaalutluste põhjal oma järelduse juurde, mille kohaselt tuleb asjaomase tooteturu määratlemiseks valitud viisist sõltumata käsitada asjaomase geograafilise turuna EMPd või suuremat turgu. Komisjon osutab veel kord sellele, et on vaja kindlaks teha, kas abimeetme positiivne mõju tasakaalustab igal juhul kogu negatiivse mõju kaubandusele ja konkurentsile. Otsuse tegemisel selle kohta, kas abimeetme siseturuga kokkusobivuse süvahindamine on vajalik, tuleb seetõttu määratleda asjaomane tooteturg kavandatud sõidukimudeli(te) eripära arvesse võttes nii kitsalt kui võimalik.

6.5.1.   Järeldus punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise kohta

Järeldus punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise kohta

| (139) | Komisjon kontrollis regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel kõiki tõenäolisi asjaomaseid toote- ja geograafilisi turgusid, et teha kindlaks, kas abisaaja turuosa on enne ja pärast investeeringut üle 25 %. |
| --- | --- |

(139)

Komisjon kontrollis regionaalabi suuniste punkti 68 alapunkti a alusel kõiki tõenäolisi asjaomaseid toote- ja geograafilisi turgusid, et teha kindlaks, kas abisaaja turuosa on enne ja pärast investeeringut üle 25 %.

| (140) | Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas on olemas ühtne asjaomane toote- ja geograafiline turg, tuli arvesse võtta tulemusi kõikide tõenäoliste turgude puhul. EMPs on VW grupi turuosa nii A- ja B-segmendis eraldi kui ka kombineeritud A- ja B-segmendis üle 25 % kõigil asjakohastel aastatel. Kombineeritud A0-, A- ja B-segmendis ületati EMPs 25 % künnis alates 2011. aastast. Seetõttu järeldab komisjon, et olenemata tooteturu määratlusest on punkti 68 alapunktis a sätestatud künnis igal juhul ületatud ja et seega ei ole vaja tooteturgu täpselt määratleda. |
| --- | --- |

(140)

Kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, kas on olemas ühtne asjaomane toote- ja geograafiline turg, tuli arvesse võtta tulemusi kõikide tõenäoliste turgude puhul. EMPs on VW grupi turuosa nii A- ja B-segmendis eraldi kui ka kombineeritud A- ja B-segmendis üle 25 % kõigil asjakohastel aastatel. Kombineeritud A0-, A- ja B-segmendis ületati EMPs 25 % künnis alates 2011. aastast. Seetõttu järeldab komisjon, et olenemata tooteturu määratlusest on punkti 68 alapunktis a sätestatud künnis igal juhul ületatud ja et seega ei ole vaja tooteturgu täpselt määratleda.

6.5.2.   Järeldus punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise kohta

Järeldus punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise kohta

| (141) | Et juba punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise tulemus tingib abi süvahindamise, ei ole vaja võtta kindlat seisukohta seoses punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise tulemusega. |
| --- | --- |

(141)

Et juba punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise tulemus tingib abi süvahindamise, ei ole vaja võtta kindlat seisukohta seoses punkti 68 alapunktile b vastava kontrollimise tulemusega.

6.5.3.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (142) | Et punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise asjaomane künnis on ületatud, otsustas komisjon teha pärast ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamist süvahindamise, et teha kindlaks, kas abi on investeerimisprojekti jaoks ergutava mõjuna vajalik ning kas abimeetme eelised tasakaalustavad sellega põhjustatud konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(142)

Et punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise asjaomane künnis on ületatud, otsustas komisjon teha pärast ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamist süvahindamise, et teha kindlaks, kas abi on investeerimisprojekti jaoks ergutava mõjuna vajalik ning kas abimeetme eelised tasakaalustavad sellega põhjustatud konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

6.6.   ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

ABIMEETME SÜVAHINDAMINE

| (143) | Süvahindamine tehakse süvahindamise teatise alusel. |
| --- | --- |

(143)

Süvahindamine tehakse süvahindamise teatise alusel.

6.6.1.   Abi positiivne mõju

Abi positiivne mõju

6.6.1.1.   Panus piirkonna arengusse

Panus piirkonna arengusse

| (144) | Lääne-Dunántúl on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabikõlblik piirkond. Komisjon võtab teadmiseks investeeringu positiivse mõju piirkonnale, mida kirjeldas Ungari (vt põhjendus 56), ning on seisukohal, et eelkõige otseste ja kaudsete töökohtade loomise mõju, lisatarnijate ja teenuseosutajate ligimeelitamise potentsiaal, teadmiste toomine piirkonda ning piirkondliku oskustebaasi täiendamine moodustavad märkimisväärse panuse piirkonna arengusse ja ELi ühtekuuluvuseesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

(144)

Lääne-Dunántúl on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel regionaalabikõlblik piirkond. Komisjon võtab teadmiseks investeeringu positiivse mõju piirkonnale, mida kirjeldas Ungari (vt põhjendus 56), ning on seisukohal, et eelkõige otseste ja kaudsete töökohtade loomise mõju, lisatarnijate ja teenuseosutajate ligimeelitamise potentsiaal, teadmiste toomine piirkonda ning piirkondliku oskustebaasi täiendamine moodustavad märkimisväärse panuse piirkonna arengusse ja ELi ühtekuuluvuseesmärgi saavutamisse.

6.6.1.2.   Abimeetme asjakohasus

Abimeetme asjakohasus

| (145) | Süvahindamise teatise punktides 17 ja 18 rõhutatakse, et investeerimistoetuste kujul võimaldatav riigiabi ei ole ainuke vahend, millega leevendada turuhäireid ja edendada majandusarengut ebasoodsas olukorras olevates piirkondades. Abi on sobiv vahend siis, kui tal on teiste poliitiliste meetmetega võrreldes eeliseid. Süvahindamise teatise punkti 18 kohaselt loetakse asjakohaseks vahendiks ainult „meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise valikvahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud“. |
| --- | --- |

(145)

Süvahindamise teatise punktides 17 ja 18 rõhutatakse, et investeerimistoetuste kujul võimaldatav riigiabi ei ole ainuke vahend, millega leevendada turuhäireid ja edendada majandusarengut ebasoodsas olukorras olevates piirkondades. Abi on sobiv vahend siis, kui tal on teiste poliitiliste meetmetega võrreldes eeliseid. Süvahindamise teatise punkti 18 kohaselt loetakse asjakohaseks vahendiks ainult „meetmeid, mille puhul liikmesriik on kavandanud teisi poliitikavahendeid ja mille puhul sellise valikvahendi eelised nagu riigiabi konkreetsele ettevõtjale, on tuvastatud“.

| (146) | Ungari selgitas, et üldmeetmed majandusarengu toetamiseks riigi ja piirkondade tasandil põhitaristusse ja tootlikesse teguritesse investeerimise kaudu on juba võetud, kuid piirkond kuulub endiselt ebasoodsas olukorras olevate ELi piirkondade hulka. Komisjon on seisukohal, et taristu arendamisest ja teistest üldmeetmetest üksi ei piisa piirkondlike erinevuste vähendamiseks. |
| --- | --- |

(146)

Ungari selgitas, et üldmeetmed majandusarengu toetamiseks riigi ja piirkondade tasandil põhitaristusse ja tootlikesse teguritesse investeerimise kaudu on juba võetud, kuid piirkond kuulub endiselt ebasoodsas olukorras olevate ELi piirkondade hulka. Komisjon on seisukohal, et taristu arendamisest ja teistest üldmeetmetest üksi ei piisa piirkondlike erinevuste vähendamiseks.

| (147) | Ungari osutas abimeetme asjakohasuse põhjendamisel Lääne-Dunántúli piirkonna majandusolukorrale ning esitas tõendid selle kohta, et piirkond on naaberpiirkondadega võrreldes ebasoodsas olukorras Austrias (Burgenland) ja Slovakkias (Bratislavský kraj). Samas on Lääne-Dunántúli majandusnäitajad Ungari keskmiste näitajate tasemel. Siiski märgib komisjon, et nagu näitab Lääne-Dunántúli kui ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel 30 % abi osatähtsuse ülemmääraga regionaalabikõlbliku piirkonna staatus, on Lääne-Dunántúli sotsiaalmajanduslik olukord ELi keskmisest kehvem. |
| --- | --- |

(147)

Ungari osutas abimeetme asjakohasuse põhjendamisel Lääne-Dunántúli piirkonna majandusolukorrale ning esitas tõendid selle kohta, et piirkond on naaberpiirkondadega võrreldes ebasoodsas olukorras Austrias (Burgenland) ja Slovakkias (Bratislavský kraj). Samas on Lääne-Dunántúli majandusnäitajad Ungari keskmiste näitajate tasemel. Siiski märgib komisjon, et nagu näitab Lääne-Dunántúli kui ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel 30 % abi osatähtsuse ülemmääraga regionaalabikõlbliku piirkonna staatus, on Lääne-Dunántúli sotsiaalmajanduslik olukord ELi keskmisest kehvem.

| (148) | Komisjon järeldab eespool esitatu põhjal, et abimeede on asjakohane vahend regionaalarengu eesmärgi saavutamiseks asjaomases abi saavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon järeldab eespool esitatu põhjal, et abimeede on asjakohane vahend regionaalarengu eesmärgi saavutamiseks asjaomases abi saavas piirkonnas.

6.6.1.3.   Ergutav mõju / vastupidine stsenaarium

Ergutav mõju / vastupidine stsenaarium

| (149) | Kuna ettevõtjal on palju veenvaid põhjusi investeerimisprojekti elluviimiseks teatavas piirkonnas, isegi kui riigiabi ei anta, peab komisjon süvahindamise teatise alusel süvahindama, kas abi on investeeringule ergutava mõju avaldamiseks vajalik. Kõnealuse üksikasjaliku hindamise eesmärk on kindlaks määrata, kas abi aitab tegelikult kaasa abisaaja käitumise muutumisele nii, et ta teeb kõnealusesse abi saavasse piirkonda (täiendavaid) investeeringuid. Lisaks peab liikmesriik esitama vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt abisaajale abi ei anta. Komisjon nõuab, et nimetatud stsenaariumid oleksid realistlikud. Olulise ergutava mõju kindlakstegemine on kaugeleulatuvam kui selle kindlakstegemine, kas regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 sätestatud ametlikud nõuded ergutava mõju kohta on täidetud (vt regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, punkt 68). |
| --- | --- |

(149)

Kuna ettevõtjal on palju veenvaid põhjusi investeerimisprojekti elluviimiseks teatavas piirkonnas, isegi kui riigiabi ei anta, peab komisjon süvahindamise teatise alusel süvahindama, kas abi on investeeringule ergutava mõju avaldamiseks vajalik. Kõnealuse üksikasjaliku hindamise eesmärk on kindlaks määrata, kas abi aitab tegelikult kaasa abisaaja käitumise muutumisele nii, et ta teeb kõnealusesse abi saavasse piirkonda (täiendavaid) investeeringuid. Lisaks peab liikmesriik esitama vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt abisaajale abi ei anta. Komisjon nõuab, et nimetatud stsenaariumid oleksid realistlikud. Olulise ergutava mõju kindlakstegemine on kaugeleulatuvam kui selle kindlakstegemine, kas regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 sätestatud ametlikud nõuded ergutava mõju kohta on täidetud (vt regionaalabi suunised aastateks 2007–2013, punkt 68).

| (150) | Süvahindamise teatise punktis 22 on märgitud, et ergutavat mõju on võimalik tõendada kahe erineva stsenaariumi korral: kui abi ei saada, ei tehta üldse investeeringut, sest ilma abita ei ole investeering ettevõtjale kasumlik üheski asukohas (1. stsenaarium); kui abi ei saada, tehakse investeering teise ELis asuvasse kohta (2. stsenaarium). |
| --- | --- |

(150)

Süvahindamise teatise punktis 22 on märgitud, et ergutavat mõju on võimalik tõendada kahe erineva stsenaariumi korral: kui abi ei saada, ei tehta üldse investeeringut, sest ilma abita ei ole investeering ettevõtjale kasumlik üheski asukohas (1. stsenaarium); kui abi ei saada, tehakse investeering teise ELis asuvasse kohta (2. stsenaarium).

| (151) | Süvahindamise teatise alusel peab liikmesriik abi ergutava mõju olemasolu komisjonile tõendama ja esitama selged tõendid selle kohta, et abil on mõju investeeringu või asukoha valikule. Süvahindamise teatises pannakse seega ergutava mõju tõendamise kohustus liikmesriigile. Süvahindamise teatise punkti 25 kohaselt „võib liikmesriik tõendada abi stimuleeriva toime olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas“. Liikmesriiki kutsutakse üles esitama finantsaruandeid, äriplaane ja muid dokumente mitmesuguste investeerimisstsenaariumide kohta. |
| --- | --- |

(151)

Süvahindamise teatise alusel peab liikmesriik abi ergutava mõju olemasolu komisjonile tõendama ja esitama selged tõendid selle kohta, et abil on mõju investeeringu või asukoha valikule. Süvahindamise teatises pannakse seega ergutava mõju tõendamise kohustus liikmesriigile. Süvahindamise teatise punkti 25 kohaselt „võib liikmesriik tõendada abi stimuleeriva toime olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas“. Liikmesriiki kutsutakse üles esitama finantsaruandeid, äriplaane ja muid dokumente mitmesuguste investeerimisstsenaariumide kohta.

| (152) | Komisjon märgib, et Ungari ametiasutused esitasid nõutud teabe (vt põhjendus 60) terviklike ajakohaste ja autentsete tõenditena, milles on dokumenteeritud VW grupi ja AUDI AG mitmeetapiline otsustusprotsess seoses investeeringu ja asukohaotsusega, märgitud, et AHM-ile antav abi kuulub 2. stsenaariumi alla ning selgitatud vastupidist stsenaariumi, mis hõlmab lisaks Győrile mitut alternatiivset asukohta (asukohtade kombinatsioonid), mis asuvad [EMP riigis nr 1 ja riigis nr 2]. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon märgib, et Ungari ametiasutused esitasid nõutud teabe (vt põhjendus 60) terviklike ajakohaste ja autentsete tõenditena, milles on dokumenteeritud VW grupi ja AUDI AG mitmeetapiline otsustusprotsess seoses investeeringu ja asukohaotsusega, märgitud, et AHM-ile antav abi kuulub 2. stsenaariumi alla ning selgitatud vastupidist stsenaariumi, mis hõlmab lisaks Győrile mitut alternatiivset asukohta (asukohtade kombinatsioonid), mis asuvad [EMP riigis nr 1 ja riigis nr 2].

| (153) | Need asukohad hõlmavad olemasolevaid asukohti Győris, [EMPs abi saavas piirkonnas asuvat kohta nr 2, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabikõlblik]], [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuvat kohta nr 1] ja [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuvat kohta nr 3]. Kui Győr ja [asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] asuvad abi saavates piirkondades (kus abi osatähtsuse ülemmäär on teatamise kuupäeval vastavalt 30 % ja 15 %), siis [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] asuvad abi mittesaavates piirkondades [EMP riigis nr 2]. |
| --- | --- |

(153)

Need asukohad hõlmavad olemasolevaid asukohti Győris, [EMPs abi saavas piirkonnas asuvat kohta nr 2, mis on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt regionaalabikõlblik]], [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuvat kohta nr 1] ja [EMPs abi mittesaavas piirkonnas asuvat kohta nr 3]. Kui Győr ja [asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] asuvad abi saavates piirkondades (kus abi osatähtsuse ülemmäär on teatamise kuupäeval vastavalt 30 % ja 15 %), siis [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] ja [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] asuvad abi mittesaavates piirkondades [EMP riigis nr 2].

| (154) | Nelja valikuvõimaluse arvutuste tegemisel ja hinnanguliste kulude leidmisel oldi sama täpsed. Asukohti [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] hõlmavad valikuvõimalused (valikuvõimalused A ja B) jäeti kõrvale juba [...] 2010. aastal, sest tehas [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] oli saavutanud maksimaalse tootmisvõimsuse ning investeering oleks eeldanud suuri struktuurilisi kulusid, mis oleksid suurendanud kogukulusid. Seega jäid konkurentsivõimelisteks valikuvõimalusteks ainult valikuvõimalus C (mudelite A3 Sedan ja Audi TT tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ning A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) ja valikuvõimalus D (kõigi nelja mudeli tootmine Győris). |
| --- | --- |

(154)

Nelja valikuvõimaluse arvutuste tegemisel ja hinnanguliste kulude leidmisel oldi sama täpsed. Asukohti [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] hõlmavad valikuvõimalused (valikuvõimalused A ja B) jäeti kõrvale juba [...] 2010. aastal, sest tehas [asukohas nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] oli saavutanud maksimaalse tootmisvõimsuse ning investeering oleks eeldanud suuri struktuurilisi kulusid, mis oleksid suurendanud kogukulusid. Seega jäid konkurentsivõimelisteks valikuvõimalusteks ainult valikuvõimalus C (mudelite A3 Sedan ja Audi TT tootmine [asukohas nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ning A3 Cabriolet' tootmine [asukohas nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) ja valikuvõimalus D (kõigi nelja mudeli tootmine Győris).

| (155) | Edasises kavandamisprotsessis viidi läbi mitu arvutust ja esitati hinnangulised kulud. Esitatud dokumentidest nähtub, et kõnealused arvutused põhinesid samadel eeldustel ning Ungari selgitas, et kogu otsustusprotsessi käigus olid valikuvõimaluste C ja D hinnangulised kulud sama täpsed. Dokumentides märgitakse ka seda, et arvutused on võrreldavad. |
| --- | --- |

(155)

Edasises kavandamisprotsessis viidi läbi mitu arvutust ja esitati hinnangulised kulud. Esitatud dokumentidest nähtub, et kõnealused arvutused põhinesid samadel eeldustel ning Ungari selgitas, et kogu otsustusprotsessi käigus olid valikuvõimaluste C ja D hinnangulised kulud sama täpsed. Dokumentides märgitakse ka seda, et arvutused on võrreldavad.

| (156) | Komisjon märgib, et AUDI AG uuris riigiabi võimalust juba investeerimise ja asukohaotsuse tegemise varases etapis. Abisaaja 5. märtsil 2010. aastal esitatud abitaotlus, Ungari 26. märtsi 2010. aasta kinnitus, et investeering on põhimõtteliselt abikõlblik ning Ungari esialgne 30. märtsi 2010. aasta abipakkumine tehti enne ühegi valikuvõimaluse elimineerimist. Grupi juhatusele [...] 2010. aastal esitatud hinnangulised kulud juba hõlmasid Ungari poolt antavat võimalikku riigiabi. Sellel ajahetkel võeti arvesse ka võimalikku abi [EMP riigilt nr 1], kuid sellest loobuti hiljem, sest abi saamine [EMP riigilt nr 1] ei oleks olnud realistlik (48). |
| --- | --- |

(156)

Komisjon märgib, et AUDI AG uuris riigiabi võimalust juba investeerimise ja asukohaotsuse tegemise varases etapis. Abisaaja 5. märtsil 2010. aastal esitatud abitaotlus, Ungari 26. märtsi 2010. aasta kinnitus, et investeering on põhimõtteliselt abikõlblik ning Ungari esialgne 30. märtsi 2010. aasta abipakkumine tehti enne ühegi valikuvõimaluse elimineerimist. Grupi juhatusele [...] 2010. aastal esitatud hinnangulised kulud juba hõlmasid Ungari poolt antavat võimalikku riigiabi. Sellel ajahetkel võeti arvesse ka võimalikku abi [EMP riigilt nr 1], kuid sellest loobuti hiljem, sest abi saamine [EMP riigilt nr 1] ei oleks olnud realistlik (48).

48

| (157) | Nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 80, on valikuvõimaluse D (Győr) korral asukohaga seotud tootmiskulude kuluhalvemuse suurus lõplike hinnangute põhjal 143,3 miljonit eurot võrreldes valikuvõimalusega C ([asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) ajal kui kaks investeerimis- ja asukohavalikuvõimalust esitati komisjonile K-VAI, mis pidi tegema lõpliku otsuse 14. detsembril 2010. Komisjoni K-VAI koosoleku protokollis on dokumenteeritud, et vastupidise stsenaariumi analüüsi, teatavate kvaliteedikriteeriumide ja riigiabi kättesaadavuse põhjal otsustas komisjon K-VAI 14. detsembril 2010, et investeerimisprojekti asukohaks saab Győr. |
| --- | --- |

(157)

Nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 80, on valikuvõimaluse D (Győr) korral asukohaga seotud tootmiskulude kuluhalvemuse suurus lõplike hinnangute põhjal 143,3 miljonit eurot võrreldes valikuvõimalusega C ([asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) ajal kui kaks investeerimis- ja asukohavalikuvõimalust esitati komisjonile K-VAI, mis pidi tegema lõpliku otsuse 14. detsembril 2010. Komisjoni K-VAI koosoleku protokollis on dokumenteeritud, et vastupidise stsenaariumi analüüsi, teatavate kvaliteedikriteeriumide ja riigiabi kättesaadavuse põhjal otsustas komisjon K-VAI 14. detsembril 2010, et investeerimisprojekti asukohaks saab Győr.

| (158) | Komisjon kinnitab uuesti oma arvamust (vt käesoleva otsuse põhjendus 110), mille ta esitas juba menetluse algatamise otsuses, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju ametlikud nõuded on täidetud: i) toetus – nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 23 – abisaaja esitas abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus kinnitas seejärel kirjalikult, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist; ii) maksusoodustus – nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 24, taotles abisaaja maksusoodustust ammu enne tööde algust ja kuna maksusoodustuse saamiseks on olemas komisjoni heakskiidust sõltuv seadusjärgne õigus, ei pidanud abisaaja ootama Ungari ametiasutustelt abikõlblikkuse eelkinnitust. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon kinnitab uuesti oma arvamust (vt käesoleva otsuse põhjendus 110), mille ta esitas juba menetluse algatamise otsuses, et 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktis 38 sätestatud ergutava mõju ametlikud nõuded on täidetud: i) toetus – nagu on selgitatud käesoleva otsuse punktis 23 – abisaaja esitas abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus kinnitas seejärel kirjalikult, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist; ii) maksusoodustus – nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse põhjenduses 24, taotles abisaaja maksusoodustust ammu enne tööde algust ja kuna maksusoodustuse saamiseks on olemas komisjoni heakskiidust sõltuv seadusjärgne õigus, ei pidanud abisaaja ootama Ungari ametiasutustelt abikõlblikkuse eelkinnitust.

| (159) | Seoses olulise ergutava mõjuga leiab komisjon, et abil oli tõhus mõju investeerimise asukoha valikule: VW grupp tegi otsuse, et investeerimisprojekti asukohaks saab Győr alles pärast seda, kui kinnitati, et investeerimisprojekt on riigiabi kõlblik, seda toetavad ametiasutused ja komisjon K-VAI (investeeringut ja asukohta käsitleva lõpliku otsuse tegemise eest vastutav organ) kiitis asukoha heaks tingimusel, et sellele antakse riigiabi. Komisjon on seisukohal, et Ungari poolt süvahindamise teatise punktide 23 ja 25 alusel esitatud vastupidine stsenaarium on realistlik ning autentsete ja ajakohaste dokumentidega tõendatud. Abil on järelikult reaalne (oluline) ergutav mõju. Kuluhalvemuse vähendamise kaudu Győri kasuks mõjutas see abi saava ettevõtja otsust asukoha valimisel. Ilma abita ei oleks investeeringut Győris tehtud. |
| --- | --- |

(159)

Seoses olulise ergutava mõjuga leiab komisjon, et abil oli tõhus mõju investeerimise asukoha valikule: VW grupp tegi otsuse, et investeerimisprojekti asukohaks saab Győr alles pärast seda, kui kinnitati, et investeerimisprojekt on riigiabi kõlblik, seda toetavad ametiasutused ja komisjon K-VAI (investeeringut ja asukohta käsitleva lõpliku otsuse tegemise eest vastutav organ) kiitis asukoha heaks tingimusel, et sellele antakse riigiabi. Komisjon on seisukohal, et Ungari poolt süvahindamise teatise punktide 23 ja 25 alusel esitatud vastupidine stsenaarium on realistlik ning autentsete ja ajakohaste dokumentidega tõendatud. Abil on järelikult reaalne (oluline) ergutav mõju. Kuluhalvemuse vähendamise kaudu Győri kasuks mõjutas see abi saava ettevõtja otsust asukoha valimisel. Ilma abita ei oleks investeeringut Győris tehtud.

6.6.1.4.   Abi proportsionaalsus

Abi proportsionaalsus

| (160) | Selleks et abi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osakaal piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeerimisprojekt viidaks ellu abistatavas piirkonnas. |
| --- | --- |

(160)

Selleks et abi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osakaal piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeerimisprojekt viidaks ellu abistatavas piirkonnas.

| (161) | Regionaalabi loetakse üldiselt abistatavate piirkondade probleemide ulatusega proportsionaalseks, kui see ei ületa abi andmisel kehtivaid ülemmäärasid, kaasa arvatud ulatuslikele investeerimisprojektidele (mis on kehtival regionaalabi kaardil juba märgitud) antava abi ülemmäärade automaatne järkjärguline vähendamine. Sel juhul ei ole abi osakaal suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida korrigeeritakse vähendamismehhanismiga, millele osutati juba käesoleva otsuse põhjenduses 110. |
| --- | --- |

(161)

Regionaalabi loetakse üldiselt abistatavate piirkondade probleemide ulatusega proportsionaalseks, kui see ei ületa abi andmisel kehtivaid ülemmäärasid, kaasa arvatud ulatuslikele investeerimisprojektidele (mis on kehtival regionaalabi kaardil juba märgitud) antava abi ülemmäärade automaatne järkjärguline vähendamine. Sel juhul ei ole abi osakaal suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida korrigeeritakse vähendamismehhanismiga, millele osutati juba käesoleva otsuse põhjenduses 110.

| (162) | Lisaks 2007.–2013. aasta regionaalabi suunistes sätestatud proportsionaalsuse üldpõhimõttele on süvahindamise teatises ette nähtud süvahindamine. Süvahindamise teatise teise stsenaariumi kohaselt on abi proportsionaalne, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega. |
| --- | --- |

(162)

Lisaks 2007.–2013. aasta regionaalabi suunistes sätestatud proportsionaalsuse üldpõhimõttele on süvahindamise teatises ette nähtud süvahindamine. Süvahindamise teatise teise stsenaariumi kohaselt on abi proportsionaalne, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega.

| (163) | Esitatud dokumentide põhjal (vt põhjendus 79–82) on komisjon arvamusel, et abi piirnes vajaliku summaga, sest see ei ületa valikuvõimaluse D (investeeringu asukohaks valitakse Győr) ja valikuvõimaluse C (investeeringu asukohaks valitakse [asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) kulude vahet. Vastupidise stsenaariumi analüüsi põhjal tehtud arvutused näitavad, et ilma abita oli Győr 144,3 miljoni euro võrra kallim (2010. aasta nüüdisväärtus) kui [asukoha nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoha nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] kombinatsioon. |
| --- | --- |

(163)

Esitatud dokumentide põhjal (vt põhjendus 79–82) on komisjon arvamusel, et abi piirnes vajaliku summaga, sest see ei ületa valikuvõimaluse D (investeeringu asukohaks valitakse Győr) ja valikuvõimaluse C (investeeringu asukohaks valitakse [asukoht nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoht nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs]) kulude vahet. Vastupidise stsenaariumi analüüsi põhjal tehtud arvutused näitavad, et ilma abita oli Győr 144,3 miljoni euro võrra kallim (2010. aasta nüüdisväärtus) kui [asukoha nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c] ja [asukoha nr 1 abi mittesaavas piirkonnas EMPs] kombinatsioon.

| (164) | Abi arvutamisel ja seega ka proportsionaalsuse hindamisel kehtivates 2013. aasta hindades on see kuluhalvemus 153,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(164)

Abi arvutamisel ja seega ka proportsionaalsuse hindamisel kehtivates 2013. aasta hindades on see kuluhalvemus 153,8 miljonit eurot.

| (165) | Potentsiaalne riigiabi võib vähendada seda vahet, mis tuleneb suuremast ühekordsest kulutusest. Võttes arvesse 133,3 miljoni euro suurust abi 2013. aasta nüüdisväärtuses, on valikuvõimaluse D kuluhalvemus võrreldes valikuvõimalusega C 20,5 miljonit eurot. Komisjon märgib, et Volkswagen grupp pidas ülejäänud kuluhalvemust vastuvõetavaks Győri teatavate mittekvantitatiivsete eeliste tõttu, näiteks võimalus toota kõiki mudeleid MQB tehnoloogiaga AUDI ühes ja samas tehases, ning leiab, et abi proportsionaalsus on tõendatud. |
| --- | --- |

(165)

Potentsiaalne riigiabi võib vähendada seda vahet, mis tuleneb suuremast ühekordsest kulutusest. Võttes arvesse 133,3 miljoni euro suurust abi 2013. aasta nüüdisväärtuses, on valikuvõimaluse D kuluhalvemus võrreldes valikuvõimalusega C 20,5 miljonit eurot. Komisjon märgib, et Volkswagen grupp pidas ülejäänud kuluhalvemust vastuvõetavaks Győri teatavate mittekvantitatiivsete eeliste tõttu, näiteks võimalus toota kõiki mudeleid MQB tehnoloogiaga AUDI ühes ja samas tehases, ning leiab, et abi proportsionaalsus on tõendatud.

6.6.2.   Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

Abi negatiivne mõju konkurentsile ja kaubandusele

| (166) | Süvahindamise teatise punktis 40 on öeldud: „Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused“. |
| --- | --- |

(166)

Süvahindamise teatise punktis 40 on öeldud: „Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused“.

| (167) | Kuna investeerimisotsus tugineb teisele stsenaariumile ja abi on piiratud miinimumini, ei olnud võimalik tuvastada negatiivset mõju konkurentsile. Investeering oleks tehtud teises kohas ja see oleks igal juhul kaasa toonud konkurentsi samasuguse kahjustamise. Komisjon leiab seetõttu, et abi ei avalda konkurentsile negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(167)

Kuna investeerimisotsus tugineb teisele stsenaariumile ja abi on piiratud miinimumini, ei olnud võimalik tuvastada negatiivset mõju konkurentsile. Investeering oleks tehtud teises kohas ja see oleks igal juhul kaasa toonud konkurentsi samasuguse kahjustamise. Komisjon leiab seetõttu, et abi ei avalda konkurentsile negatiivset mõju.

| (168) | Süvahindamise teatise punkti 53 kohaselt „[...] leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega“. |
| --- | --- |

(168)

Süvahindamise teatise punkti 53 kohaselt „[...] leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega“.

| (169) | Kuna Ungari selgitas, et AUDI loobus otsustusprotsessi varajases etapis teoreetilisest võimalusest rajada Ida-Euroopasse uus tootmistehas ning et ühtki suurema või sama abi osakaaluga olemasolevat asukohta ei kaalutud tõenäolise asukohana (vt joonealune märkus 23), on komisjon seisukohal, et abil ei ole ühtekuuluvust kahjustavat mõju, mis oleks vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega. |
| --- | --- |

(169)

Kuna Ungari selgitas, et AUDI loobus otsustusprotsessi varajases etapis teoreetilisest võimalusest rajada Ida-Euroopasse uus tootmistehas ning et ühtki suurema või sama abi osakaaluga olemasolevat asukohta ei kaalutud tõenäolise asukohana (vt joonealune märkus 23), on komisjon seisukohal, et abil ei ole ühtekuuluvust kahjustavat mõju, mis oleks vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega.

6.7.   ABI POSITIIVSE JA NEGATIIVSE MÕJU KAALUMINE

ABI POSITIIVSE JA NEGATIIVSE MÕJU KAALUMINE

| (170) | Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda positiivset ja negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(170)

Olles kindlaks teinud, et abi stimuleerib investeeringu tegemist asjaomases piirkonnas ja et see on proportsionaalne, tuleb kaaluda positiivset ja negatiivset mõju.

| (171) | Hindamine kinnitas, et abimeede avaldab ergutavat mõju investeeringute ligimeelitamisel, aidates märkimisväärselt kaasa ebasoodsas olukorras oleva piirkonna arengule, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblik, ilma et see kahjustaks sama või kõrgema abi ülemmääraga piirkonda (ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju). Komisjoni hinnangul on investeering vaesemasse piirkonda liidu ühtekuuluvuse jaoks tähtsam kui sama investeering soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Komisjon lähtub vastavalt süvahindamise teatise punktile 53 sellest, et „teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga [...], kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud“. |
| --- | --- |

(171)

Hindamine kinnitas, et abimeede avaldab ergutavat mõju investeeringute ligimeelitamisel, aidates märkimisväärselt kaasa ebasoodsas olukorras oleva piirkonna arengule, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt rahastamiskõlblik, ilma et see kahjustaks sama või kõrgema abi ülemmääraga piirkonda (ei avalda ühtekuuluvust kahjustavat mõju). Komisjoni hinnangul on investeering vaesemasse piirkonda liidu ühtekuuluvuse jaoks tähtsam kui sama investeering soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Komisjon lähtub vastavalt süvahindamise teatise punktile 53 sellest, et „teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga [...], kaalub üles kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud“.

| (172) | Eeltoodud kaalutluste alusel lähtub komisjon lisaks sellest, et abi puhul, mis võrdub valitud asukohas teostatava investeerimisprojekti puhaskulude ja arenenumas alternatiivses asukohas tekkivate puhaskulude vahega, kaalub positiivne mõju eesmärke ja proportsionaalsust silmas pidades (vt ülal) üles negatiivse mõju kaubandusele alternatiivses asukohas. |
| --- | --- |

(172)

Eeltoodud kaalutluste alusel lähtub komisjon lisaks sellest, et abi puhul, mis võrdub valitud asukohas teostatava investeerimisprojekti puhaskulude ja arenenumas alternatiivses asukohas tekkivate puhaskulude vahega, kaalub positiivne mõju eesmärke ja proportsionaalsust silmas pidades (vt ülal) üles negatiivse mõju kaubandusele alternatiivses asukohas.

| (173) | 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alusel ja võttes arvesse süvahindamise teatise alusel tehtud süvahindamist, teeb komisjon järelduse, et abi on investeeringute ligimeelitamiseks ergutava mõjuna vajalik ja et abimeetme eelised tasakaalustavad sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(173)

2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 alusel ja võttes arvesse süvahindamise teatise alusel tehtud süvahindamist, teeb komisjon järelduse, et abi on investeeringute ligimeelitamiseks ergutava mõjuna vajalik ja et abimeetme eelised tasakaalustavad sellest tuleneva konkurentsimoonutuse ja mõju liikmesriikide vahelisele kaubandusele.

7.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (174) | Komisjon on seisukohal, et Ungari on ebaseaduslikult andnud regionaalabi AHMi investeerimisprojekti jaoks vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Komisjon aga järeldab, et regionaalabi ettevõtjale AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd, mida anti enne 1. juulit 2014 tingimusel, et komisjon annab selleks loa, on vastavuses kõikide 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste ja süvahindamise teatise tingimustega ning seega võib seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt käsitleda siseturuga kokkusobivana, |
| --- | --- |

(174)

Komisjon on seisukohal, et Ungari on ebaseaduslikult andnud regionaalabi AHMi investeerimisprojekti jaoks vastuolus ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 3. Komisjon aga järeldab, et regionaalabi ettevõtjale AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd, mida anti enne 1. juulit 2014 tingimusel, et komisjon annab selleks loa, on vastavuses kõikide 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste ja süvahindamise teatise tingimustega ning seega võib seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt käsitleda siseturuga kokkusobivana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ettevõtjale AUDI HUNGARIA MOTOR Ltd Ungari poolt antud riigiabi väärtuses kuni 39 952 miljonit Ungari forintit (nüüdisväärtus, diskonteeritud teate esitamise ajahetkele), mille abi ülemmäär on 11,24 % brutotoetusekvivalendist, on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 1. veebruar 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 418, 21.11.2014, lk 25.

1

(2)  Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13). 28. juunil 2013 võttis komisjon vastu regionaalabi suunised aastateks 2014–2020, millega ta pikendas regionaalabi suuniste kohaldamisperioodi 30. juunini 2014 (punkt 186) (ELT C 209, 23.1.2013, lk 1).

2

(3)  
  ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Riigiabi N 487/2006 – Ungari regionaalabi kaart 2007–2013 (ELT C 256, 24.10.2006, lk 6), pikendatud riigiabiga nr SA.36879 (2013/N) – Ungari 2007.–2013. aasta regionaalabi kaardi pikendamine 30. juunini 2014 (ELT C 69, 7.3.2014, lk 1).

5

(6)  72 Euroopas ning 46 Ameerika, Aasia ja Aafrika riikides.

6

(7)  Volkswageni grupi 2014. aasta aruanne.

7

(*1)  Konfidentsiaalne informatsioon

*1

(8)  R. L. Polk & Co. (ka POLK) on globaalselt integreeritud organisatsioon ning turuteabe ja -analüütika peamisi pakkujaid autotööstuses. 16. juulil 2013 viis maailmas juhtiv kriitilise teabe ja analüütika pakkuja IHS Inc. lõpule R. L. Polk & Co omandamise. POLKi lisandumisega pakub IHS Automotive ekspertteadmisi ja prognoose terves autotööstuse väärtusahelas. POLK liigitab autoturu segmentidesse A000, A00, A0, A, B, C, D ja E, kus A000-segmendi moodustavad väikesed linnaautod ja E-segmendi ultra-luksusautod. A000-segmendist E-segmendini suureneb järk-järgult sõiduautode keskmine hind, suurus ja mootori keskmine jõudlus.

8

(9)  Eurodes esitatud arvud on käesolevas otsuses väljendatud vahetuskursi 299,67 Ungari forintit / euro alusel, mis kehtis teavitamise ajal.

9

(10)  Käesolevas otsuses on nüüdisväärtused arvutatud 5,62 % diskontomäära alusel, mis kehtis teavitamise ajal. Diskonteerimise aluseks on võetud 2013. aasta ehk teavitamisaasta.

10

(11)  Abikava XR 47/2007 (A Kormány egyedi döntésével megítélhető támogatás) kokkuvõtlik teabeleht avaldati Euroopa Liidu Teatajas
  ELT C 180, 2.8.2007, lk 6.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ette nähtud regionaalabi suhtes (ELT L 302, 1.11.2006, lk 29).

12

(13)  Komisjoni 10. mai 2007. aasta otsus juhtumi N 651/2006 kohta, mis käsitleb maksusoodustuste arendamist (N 504/2004 muudatus) (ELT C 152, 6.7.2007, lk 2), ning mida on muudetud komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsusega (N 646/2007, SA.24441), 17. juuni 2008. aasta otsusega (N 735/2007, SA.24683), 6. mai 2010. aasta otsusega (N 132/2010, SA.30728) ja 23. veebruari 2011. aasta otsusega (N 685/2009, SA.29994).

13

(14)  See lähenemisviis on kooskõlas järgmiste komisjoni riigiabi otsustega: SA.30340 (Fiat Powertrain Technologies), 9.2.2011 (C(2011) 612), juhtum SA.30340 (ELT C 151, 21.5.2011, lk 5); SA. 32169 (Volkswagen Sachsen), 13.7.2011 (C(2011) 4935), juhtum SA.32169 (ELT C 361, 10.12.2011, lk 17); N 767/07 (Ford Craiova), 30.4.2008 (C(2008) 1613), juhtum N 767/2007 (ELT C 238, 17.9.2008, lk 4); N 635/2008 (Fiat Sicily), 29.4.2009 (C(2009) 3051), juhtum N 635/2008 (ELT C 219, 12.9.2009, lk 3); ning N 473/2008 (Ford Espana), 17.6.2009 (C(2009) 4530), juhtum N 473/2008 (ELT C 19, 26.1.2010, lk 5).

14

(15)  Vt N 671/2008, Mercedes-Benz Hungary (kõrvuti asetsevate A- ja B-segmendi kattuvus), SA.32169 Volkswagen Sachsen, põhjendus 60 ff ning SA.32076 Ford Espana, põhjendus 83 (A0- ja B-segmendi autode ning A-segmendi autode nõudluse poole ahela asendatavus).

15

(16)  Artikli „Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market“, Dr James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011)., andmetel, kus näidatakse, et ajavahemikus 2004–2010 eksporditi EMPs toodetud ligikaudu 13 % A-segmendi autodest ja üle 25 % B-segmendi autodest teistesse maailma piirkondadesse. Imporditud autodest oli EMPs müüdud üle 14 % A-segmendi autodest ja üle 18 % B-segmendi autodest toodetud teistes piirkondades.

16

(17)  
  „Preliminary Economic Analysis of the Geographic Market“, Dr James A. Langenfeld, Navigant Economics (2011).

17

(18)  Ungari võttis kordaja 2,5 aluseks uuringu, milles hinnati mootorsõidukite tarnijate sektori panust Ameerika Ühendriikide ja selle 50 osariigi majandusse. Uuringu viis 2007. aastal mootorite ja varustuse tootjate ühenduse Motor and Equipment Manufacturers Association tellimusel läbi autotööstusuuringute keskuse Center of Automotive Research majandus- ja ettevõtlusrühm Economics and Business Group.

18

(19)  Juba on loodud AUDI HUNGARIA sõidukiehituse osakonna rühm koostöös sisepõlemismootorite osakonna, materjaliteaduse ja -tehnoloogia osakonna ning sõidukite valmistamise osakonnaga.

19

(20)  A3 Cabriolet' ja A3 Sedani tootmise algus kavandati 2012. aasta novembrisse ja 2013. aasta märtsi, TT Coupé ja TT Roadsteri tootmise algus aga vastavalt 2014. aasta veebruarisse ja septembrisse.

20

(21)  Kui tootearenduse ja planeerimise etapis piirnes asukoha eelvalimine AUDI asukohtadega, st [asukoht nr 3 abi mittesaavas piirkonnas EMPs], ja Győriga, siis selles etapis vaadeldi asukohta grupi tasandil ja töötati välja alternatiivsed stsenaariumid. Juba kolm kuud enne uut A3 Sedani käsitleva tooteotsuse tegemist [...] 2010. aastal, alustas [grupi järelevalveosakond] eri asukohtade ja investeerimisstsenaariumide võrdlemisega.

21

(22)  2008. aastal kaalus AUDI kontseptuaalselt Ida-Euroopas täiesti uude objekti investeerimise ideed, mida järgmistes planeerimisetappides edasi ei arendatud. [Grupi järelevalveosakonna] ja AUDI ettevalmistatud otsuse soovituses, mis esitati grupi juhtkonna koosolekul [...] 2010. aastal, tutvustati täiesti uude objekti investeerimist ebarealistliku võimalusena investeerimisraamistiku ja kavandatud tootmistähtaegadest tulenevate ajapiirangute tõttu.

22

(23)  Ungari esitas teabe, milles oli näidatud kõik VW grupi olemasolevad asukohad 30 % või suurema abi osakaaluga piirkonnas (st sama või suurem abi osakaal kui Győris). Kuid ühtki neist asukohtadest ei saanud arvestada, sest need ei vastanud laiendamis- või kohandamisruumi ja/või kokkusobiva struktuuri kriteeriumile. Nendest tootmiskohtadest üheski ei olnud piisavalt vaba ruumi investeerimisprojekti mahutamiseks.

23

(24)  AUDI TT Coupé ja TT Roadsteri tooteotsused tehti [...] 2011. aastal kaubamärgi tasandil ning grupp kinnitas need [...] 2011. aastal. Enne seda viidati ettevõtte kõigis dokumentides sellele kui TT ajakohastatud mudelile.

24

(25)  Grupi tasandil teeb juhatus investeerimisprojektide ja nende asukoha kohta otsuseid komisjoni K-VAI (investeerimisnõukogu komisjon) kaudu [grupi järelevalveosakonna] läbiviidud analüüsi põhjal.

25

(26)  Kuluhalvemuse väärtus tuleb kindlaks teha 2013. aasta hindades, et seda saaks võrrelda võimaliku riigiabiga (mis on kehtestatud 2013. aasta hindades) ja selle kaudu teha selgeks Győri netokuluhalvemus. Näib, et selle arvutuse jaoks on asjakohane kasutada investeerimisotsuse tegemise hetkel euroalas kehtinud diskontomäära (2010. aasta detsember, st 2,45 %), sest investeerimisotsuse, milles kasutati vääringuna eurot – võttes arvesse hinnangulisi kulusid eurodes –, tegi ettevõte, mille peakorter asub euroalas.

26

(27)  See abisumma põhineb 1 186 miljoni euro suurusel kavandatud rahastamiskõlblikul investeerimiskulul. Ungari selgitas, et rakendamise ja heakskiitmise käigus tehti kavandatud kuludes lisamuudatusi ning kui investeerimisleping lõpuks allkirjastati, võeti arvesse nüüdisväärtuses 1 186 miljoni euro suurusi kavandatud rahastamiskõlblikke kulusid.

27

(28)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9). Ungari märkuste esitamise ajal oli asjakohane säte muidugi artikli 1 punkt f nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruses (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

28

(29)  Vt joonealune märkus 12.

29

(30)  Süvahindamise teatise punkti 56 joonealune märkus 1.

30

(31)  Ungari ametiasutuste tegevus on samuti kooskõlas komisjoni varasema praktikaga, vt IBIDENi käsitleva otsuse punktid 28 ja 110; selle juhtumi korral oli abi ettevõttele IBIDEN HU juba antud (enne komisjoni teavitamist) olemasolevate regionaalabi kavade alusel kuni individuaalse teavitamise künniseni ja ainult ülejäänud abisumma kohta oli vaja komisjoni heakskiitu. IBIDENI juhtumis anti abi ja see võeti IBIDENi jaoks osaliselt kasutusse 25. veebruaril ja 3. märtsil 2005. Riiklikud ametiasutused teatasid abi andmise meetmest komisjonile 1. aprillil 2005 ja 30. augustil 2006. Selles menetluses järeldas komisjon, et abi, millest oli kohustuslik teatada, ei ole kokkusobiv siseturuga, kuid komisjon kinnitas oma otsusega, et abi osalisel väljamaksmisel tegutsesid Ungari ametiasutused kooskõlas eeskirjadega.

31

(32)  Ainult teavitamiskünnist ületava osa kohta on vaja komisjoni heakskiitu, nagu on mainitud Evelina TUMASONYTĖ, Živilė DIDŽIOKAITĖ ja András TARI artiklis „State aid to IBIDEN Hungary“, mis ilmus konkurentsipoliitika uudiskirjas, 2008, nr 2, lk 69.

32

(33)  Vt otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Boussac) (EKL 1990, lk I-307, punkt 33).

33

vs

(34)  Komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008, EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (ELT L 214, 9.8.2008, lk 3).

34

(35)  SA.32063 (2010/N) – LIP – Mondi Swiecie S.A. – Poola (ELT C 305, 10.10.2012, lk 8).

35

(36)  Mondi otsuse punktis 68 on sedastatud: „Seetõttu tuleks komisjonile teatada kogu [---] antud abi, kui see ületab teavitamiskünnise“.

36

(37)  SA.32009 (2011/C) – riigiabi, mida Saksamaa soovib anda ettevõtjale BMW AG ulatusliku investeerimisprojekti jaoks Leipzigis.

37

(38)  Komisjoni 30. aprilli 2008. aasta otsus 2008/830/EÜ riigiabi C 21/07 (ex N 578/06) kohta, mida Ungari kavatseb anda äriühingule IBIDEN Hungary Gyártó Kft. (ELT L 295, 4.11.2008, lk 34).

38

(39)  Komisjoni teatis: Mitut valdkonda hõlmav raamprogramm regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8).

39

(40)  Otsus kohtuasjas C-301/87: Prantsuse Vabariik vs. komisjon (Boussac) (EKL 1990, lk I-307).

40

vs

(41)  Kindlasti peab komisjon igal juhul ja seega olenemata 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punkti 68 künnistest tasakaalustama abi positiivse ja negatiivse mõju, enne kui ta teeb järelduse selle siseturuga kokkusobivuse kohta. Vt üldkohtu otsus kohtuasjas, Smurfit Kappa Group vs komisjon, T-304/08, EU:T:2012:351, punkt 94.

41

vs

(42)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

42

(43)  Vt näiteks komisjoni lõplik otsus Porsche juhtumi kohta (vastu võetud 2014. aasta juulis), kui komisjon jättis turumääratluse küsimuse lahtiseks ja kohaldas tavapärast lähenemisviisi uurida kõiki võimalikke turumääratlusi, mis hõlmavad „üksikuid sõidukisegmente (sealhulgas väikseim liigitus, mille kohta on andmed olemas)“. Vt käesoleva otsuse põhjendus 34, kus on nimetatud mitu juhtumit, sealhulgas SA.30340 Fiat Powertrain technologies, 9.2.2011, (C(2011) 612) (ELT C 151, 21.5.2011, lk 5); SA. 32169 Volkswagen Sachsen, 13.7.2011 (C(2011) 4935) (ELT C 361, 10.12.2011, lk 17).

43

(44)  Horisontaalsete ühinemiste hindamise suunised vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT C 31, 5.2.2004, lk 5).

44

(45)  Nagu ilmneb põhjendusest 140, ei ole liigitamise küsimusel praktilisi tagajärgi, sest see ei mõjuta punkti 68 alapunktile a vastava kontrollimise tulemust.

45

(46)  Aegridade analüüsis on andmete diferentseerimine ehk järgnevate andmepunktide vaheliste erinevuste mõõtmine metoodika, mida kasutatakse andmete mittestatsionaarsuse ehk aegridades ajalise arengu vältimiseks. Diferentseeritud aegrida on järelikult uus andmerida, millest on eemaldatud ajaline areng, mistõttu see on tõenäoliselt statsionaarne.

46

(47)  Selguse huvides on keskmiste hindade jaoks kasutatud kaalud esitatud iga valikusse kuuluva kauba puhul tarbitud koguste kaupa. Seetõttu järgib keskmine hind proportsionaalselt rohkem enam müüdud kauba hinna liikumist. Normaliseerimine on ainult matemaatiline kord hindade väärtuse kahanevas järjestuses esitamiseks ühe võrdlusperioodi jooksul. Eri indeksitel on erinevad võrdlusperioodid.

47

(48)  Süvahindamise teatise punktis 53 on märgitud, et kui teises stsenaariumis, kus tuleb esitada tõendid alternatiivse asukoha kohta, leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri. Käesoleval juhul tähendas see konkreetselt seda, et kuna Győril on suurem regionaalabi osatähtsus (st seda peetakse vähemarenenud piirkonnaks) kui [asukohal nr 2 abi saavas piirkonnas EMPs, mis on regionaalabikõlblik vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c], ei saaks [EMP riik nr 1] selle investeeringu jaoks abi anda.

48

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/51 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2008,

15. november 2016,

loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses nodulaarse dermatiidiga teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7023 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega, (3) eriti selle artikli 14 lõiget 2 ning artikli 19 lõike 1 punkti a, artikli 19 lõike 3 punkti a ja artikli 19 lõikeid 4 ja 6,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (4) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nodulaarne dermatiit on siirutajate kaudu leviv veiste viirushaigus. Vastavalt nodulaarset dermatiiti käsitlevale Euroopa Toiduohutusameti 3. detsembril 2014 vastu võetud teaduslikule arvamusele (edaspidi „toiduohutusameti arvamus“) (5) võib esineda selle haiguse otsest ja kaudset edasikandumist. Nodulaarse dermatiidiga kaasnevad olulised kaod loomakasvatuses ja see haigus võib levida väga kiiresti, eelkõige elusloomade, siirutajate ja teatavate nakatunud loomadelt saadud toodete kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Nodulaarne dermatiit on siirutajate kaudu leviv veiste viirushaigus. Vastavalt nodulaarset dermatiiti käsitlevale Euroopa Toiduohutusameti 3. detsembril 2014 vastu võetud teaduslikule arvamusele (edaspidi „toiduohutusameti arvamus“) (5) võib esineda selle haiguse otsest ja kaudset edasikandumist. Nodulaarse dermatiidiga kaasnevad olulised kaod loomakasvatuses ja see haigus võib levida väga kiiresti, eelkõige elusloomade, siirutajate ja teatavate nakatunud loomadelt saadud toodete kaudu.

| (2) | Direktiiviga 92/119/EMÜ on kehtestatud üldised tõrjemeetmed, mida kohaldatakse teatavate loomahaiguste, sealhulgas nodulaarse dermatiidi puhangute korral. Need hõlmavad tõrjemeetmeid, mis võetakse loomakasvatusettevõttes nodulaarse dermatiidi kahtluse või kinnitatud esinemise korral, sealhulgas kaitsetsooni ja järelevalvetsooni kehtestamist puhangukolde ümber ning muid täiendavaid meetmeid haiguse leviku tõkestamiseks ja nakkuse likvideerimiseks. Kõnealuste tõrjemeetmetega nähakse muude meetmete kõrval ette ka vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi puhangu korral. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 92/119/EMÜ on kehtestatud üldised tõrjemeetmed, mida kohaldatakse teatavate loomahaiguste, sealhulgas nodulaarse dermatiidi puhangute korral. Need hõlmavad tõrjemeetmeid, mis võetakse loomakasvatusettevõttes nodulaarse dermatiidi kahtluse või kinnitatud esinemise korral, sealhulgas kaitsetsooni ja järelevalvetsooni kehtestamist puhangukolde ümber ning muid täiendavaid meetmeid haiguse leviku tõkestamiseks ja nakkuse likvideerimiseks. Kõnealuste tõrjemeetmetega nähakse muude meetmete kõrval ette ka vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi puhangu korral.

| (3) | Komisjoni rakendusotsustes (EL) 2015/1500 (6) ja (EL) 2016/645 (7) on sätestatud teatavad kaitsemeetmed seoses nodulaarse dermatiidi kinnitatud esinemisega Kreekas 2015. aastal ja Bulgaarias 2016. aastal. Nimetatud kaitsemeetmetega on nendes liikmesriikides muu hulgas kehtestatud nakkusega tsoon, mida on kirjeldatud kummagi kõnealuse rakendusotsuse lisas ja mis hõlmab ala, kus nodulaarse dermatiidi esinemine on kinnitust leidnud, ning kaitsetsooni ja järelevalvetsooni, mille Kreeka ja Bulgaaria on nõuetekohaselt kehtestanud vastavalt direktiivile 92/119/EMÜ. Rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2016/645 on haigusega seotud olukorra muutumisest tulenevalt mitu korda muudetud, sealhulgas on laiendatud nakkusega tsooni Kreekas ja Bulgaarias uutele piirkondlikele üksustele. Kõnealuseid rakendusotsuseid kohaldatakse 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsustes (EL) 2015/1500 (6) ja (EL) 2016/645 (7) on sätestatud teatavad kaitsemeetmed seoses nodulaarse dermatiidi kinnitatud esinemisega Kreekas 2015. aastal ja Bulgaarias 2016. aastal. Nimetatud kaitsemeetmetega on nendes liikmesriikides muu hulgas kehtestatud nakkusega tsoon, mida on kirjeldatud kummagi kõnealuse rakendusotsuse lisas ja mis hõlmab ala, kus nodulaarse dermatiidi esinemine on kinnitust leidnud, ning kaitsetsooni ja järelevalvetsooni, mille Kreeka ja Bulgaaria on nõuetekohaselt kehtestanud vastavalt direktiivile 92/119/EMÜ. Rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2016/645 on haigusega seotud olukorra muutumisest tulenevalt mitu korda muudetud, sealhulgas on laiendatud nakkusega tsooni Kreekas ja Bulgaarias uutele piirkondlikele üksustele. Kõnealuseid rakendusotsuseid kohaldatakse 31. detsembrini 2016.

| (4) | Komisjoni rakendusotsustes (EL) 2015/2055 (8) ja (EL) 2016/1183 (9) on sätestatud, et Kreeka ja Bulgaaria võivad nende rakendusotsuste I lisa kohasesse vaktsineerimistsooni jäävates loomakasvatusettevõtetes läbi viia veiste erakorralise vaktsineerimise. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusotsustes (EL) 2015/2055 (8) ja (EL) 2016/1183 (9) on sätestatud, et Kreeka ja Bulgaaria võivad nende rakendusotsuste I lisa kohasesse vaktsineerimistsooni jäävates loomakasvatusettevõtetes läbi viia veiste erakorralise vaktsineerimise.

| (5) | Peale Kreeka ja Bulgaaria on 2016. aasta aprillist kuni augustini teatanud nodulaarse dermatiidi esmakordsetest puhangutest oma territooriumil veel märkimisväärne arv kolmandaid riike Kagu-Euroopas: Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Kosovo, (10) Montenegro ja Serbia. Kõik nimetatud kolmandad riigid on teatanud komisjonile, et nende kehtiva tauditõrjepoliitikaga nähakse muude meetmete hulgas ette vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu. |
| --- | --- |

(5)

Peale Kreeka ja Bulgaaria on 2016. aasta aprillist kuni augustini teatanud nodulaarse dermatiidi esmakordsetest puhangutest oma territooriumil veel märkimisväärne arv kolmandaid riike Kagu-Euroopas: Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Kosovo, (10) Montenegro ja Serbia. Kõik nimetatud kolmandad riigid on teatanud komisjonile, et nende kehtiva tauditõrjepoliitikaga nähakse muude meetmete hulgas ette vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu.

| (6) | Toiduohutusameti arvamuse (11) kohaselt on nodulaarse dermatiidi vastu turul kättesaadavad üksnes nõrgestatud elusvaktsiinid. Toiduohutusameti arvamuses on kirjeldatud nõrgestatud Neethlingi viirusel põhinevat nodulaarse dermatiidi vastast vaktsiini kui väga tõhusat vahendit haigestumise ärahoidmiseks. Kuna homoloogsed nodulaarse dermatiidi vastased vaktsiinid on tõhusamad kui lammaste nõrgestatud rõugeviirustel põhinevad vaktsiinid, on nende kasutamine soovitatav, ent sõltub sellest, kas üksnes väljaspool liitu tegutsevad vaktsiinitootjad on teinud need kättesaadavaks. Peale selle võib vastavalt toiduohutusameti arvamusele leida nodulaarset dermatiiti põhjustavat haigusetekitajat nakatunud loomade nahas kuni 92 päeva enne nähtavate kahjustuste ilmnemist. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusameti arvamuse (11) kohaselt on nodulaarse dermatiidi vastu turul kättesaadavad üksnes nõrgestatud elusvaktsiinid. Toiduohutusameti arvamuses on kirjeldatud nõrgestatud Neethlingi viirusel põhinevat nodulaarse dermatiidi vastast vaktsiini kui väga tõhusat vahendit haigestumise ärahoidmiseks. Kuna homoloogsed nodulaarse dermatiidi vastased vaktsiinid on tõhusamad kui lammaste nõrgestatud rõugeviirustel põhinevad vaktsiinid, on nende kasutamine soovitatav, ent sõltub sellest, kas üksnes väljaspool liitu tegutsevad vaktsiinitootjad on teinud need kättesaadavaks. Peale selle võib vastavalt toiduohutusameti arvamusele leida nodulaarset dermatiiti põhjustavat haigusetekitajat nakatunud loomade nahas kuni 92 päeva enne nähtavate kahjustuste ilmnemist.

| (7) | Nodulaarse dermatiidi vastast liidu müügiloaga vaktsiini ei eksisteeri. Seepärast võib direktiivi 92/119/EMÜ artikli 19 kohast erakorralist vaktsineerimist läbi viia üksnes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (12) artiklile 8, mille kohaselt võivad liikmesriigid raske episootilise haiguse, näiteks nodulaarse dermatiidi puhul lubada ajutiselt kasutada müügiloata immunoloogilisi veterinaarravimeid. |
| --- | --- |

(7)

Nodulaarse dermatiidi vastast liidu müügiloaga vaktsiini ei eksisteeri. Seepärast võib direktiivi 92/119/EMÜ artikli 19 kohast erakorralist vaktsineerimist läbi viia üksnes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ (12) artiklile 8, mille kohaselt võivad liikmesriigid raske episootilise haiguse, näiteks nodulaarse dermatiidi puhul lubada ajutiselt kasutada müügiloata immunoloogilisi veterinaarravimeid.

| (8) | Vastavalt Euroopa Toiduohutusameti 29. juulil 2016 vastu võetud tungivale soovitusele nodulaarse dermatiidi kohta (13) on selle haiguse vastu vaktsineerimine kõige tõhusam viis haiguse leviku vähendamiseks. Nodulaarse dermatiidi likvideerimiseks on vaja viia läbi vaktsineerimine nodulaarsest dermatiidist ohustatud ja selle haigusega piirkondade kogu vastuvõtlikus populatsioonis, et minimeerida puhangute arvu, ning tuleks saavutada kõrge vaktsineerituse tase nii loomade kui ka ettevõtete lõikes. Seepärast tuleks vaktsineerimiseks ette näha nodulaarset dermatiiti käsitlev kindel ennetus- ja tõrjepoliitika. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Euroopa Toiduohutusameti 29. juulil 2016 vastu võetud tungivale soovitusele nodulaarse dermatiidi kohta (13) on selle haiguse vastu vaktsineerimine kõige tõhusam viis haiguse leviku vähendamiseks. Nodulaarse dermatiidi likvideerimiseks on vaja viia läbi vaktsineerimine nodulaarsest dermatiidist ohustatud ja selle haigusega piirkondade kogu vastuvõtlikus populatsioonis, et minimeerida puhangute arvu, ning tuleks saavutada kõrge vaktsineerituse tase nii loomade kui ka ettevõtete lõikes. Seepärast tuleks vaktsineerimiseks ette näha nodulaarset dermatiiti käsitlev kindel ennetus- ja tõrjepoliitika.

| (9) | Risk nodulaarse dermatiidi levikuks vaktsineeritud loomade ja sellistelt loomadelt saadud toodete kaudu erineb riskist, mis tuleneb loomadest, kes on vaktsineerimata ja võivad olla haigusekandjad. Seepärast on vaja kehtestada tingimused vaktsineeritud veiste ja sellistelt loomadelt saadud toodete lähetamiseks. Samuti on risk nodulaarse dermatiidi levikuks vaktsineeritud või vaktsineerimata loomade kaudu, kes on pärit piirkonnast, kus on kohaldatud nodulaarse dermatiidi vastast vaktsineerimist, kuid kus ei ole esinenud selle haiguse puhanguid, erinev riskist, mis on seotud nodulaarse dermatiidiga piirkonnast pärit loomadega. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada ka eritingimused selliste loomade suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Risk nodulaarse dermatiidi levikuks vaktsineeritud loomade ja sellistelt loomadelt saadud toodete kaudu erineb riskist, mis tuleneb loomadest, kes on vaktsineerimata ja võivad olla haigusekandjad. Seepärast on vaja kehtestada tingimused vaktsineeritud veiste ja sellistelt loomadelt saadud toodete lähetamiseks. Samuti on risk nodulaarse dermatiidi levikuks vaktsineeritud või vaktsineerimata loomade kaudu, kes on pärit piirkonnast, kus on kohaldatud nodulaarse dermatiidi vastast vaktsineerimist, kuid kus ei ole esinenud selle haiguse puhanguid, erinev riskist, mis on seotud nodulaarse dermatiidiga piirkonnast pärit loomadega. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada ka eritingimused selliste loomade suhtes.

| (10) | Teaduslikud andmed nodulaarse dermatiidi kohta on puudulikud. Vaktsineeritud veised on kaitstud kliiniliste sümptomite eest, kuid mitte tingimata nakkuse eest, ning mitte kõigil vaktsineeritud loomadel ei teki kaitsvat immuunsust. Seepärast tuleks riski minimeerimiseks lubada vaktsineeritud loomade saadetise lähetamist üksnes pärast vähemalt 28 päeva pikkuse perioodi möödumist, kuna see on nodulaarse dermatiidi pikim peiteaeg pärast vaktsineerimist. |
| --- | --- |

(10)

Teaduslikud andmed nodulaarse dermatiidi kohta on puudulikud. Vaktsineeritud veised on kaitstud kliiniliste sümptomite eest, kuid mitte tingimata nakkuse eest, ning mitte kõigil vaktsineeritud loomadel ei teki kaitsvat immuunsust. Seepärast tuleks riski minimeerimiseks lubada vaktsineeritud loomade saadetise lähetamist üksnes pärast vähemalt 28 päeva pikkuse perioodi möödumist, kuna see on nodulaarse dermatiidi pikim peiteaeg pärast vaktsineerimist.

| (11) | Nodulaarse dermatiidi levimise riski tase on eri kaupade puhul erinev. Nagu on märgitud toiduohutusameti arvamuses, on kokkupuute ja selle tagajärgede risk elusveiste ning nakatunud veistelt pärit sperma ja toornaha liikumisel suurem kui muude veistelt saadud toodete, näiteks piima ja piimatoodete, töödeldud naha ning värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete liikumisel. Siiski puuduvad teaduslikud tõendid ja katseandmed nende rolli kohta nodulaarse dermatiidi edasikandumisel. Seepärast peaksid käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmed olema tasakaalukad ja riskiga proportsionaalsed. Samuti ei saa välistada nodulaarse dermatiidi edasikandumist veiste sperma, munarakkude ja embrüote kaudu. Sellest lähtuvalt tuleks toiduohutusameti arvamuse ning Maailma Loomatervise Organisatsiooni asjakohaste uusimate standardite ja soovituste alusel sätestada kõnealuste kaupade puhul teatavad kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(11)

Nodulaarse dermatiidi levimise riski tase on eri kaupade puhul erinev. Nagu on märgitud toiduohutusameti arvamuses, on kokkupuute ja selle tagajärgede risk elusveiste ning nakatunud veistelt pärit sperma ja toornaha liikumisel suurem kui muude veistelt saadud toodete, näiteks piima ja piimatoodete, töödeldud naha ning värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete liikumisel. Siiski puuduvad teaduslikud tõendid ja katseandmed nende rolli kohta nodulaarse dermatiidi edasikandumisel. Seepärast peaksid käesolevas otsuses sätestatud tõrjemeetmed olema tasakaalukad ja riskiga proportsionaalsed. Samuti ei saa välistada nodulaarse dermatiidi edasikandumist veiste sperma, munarakkude ja embrüote kaudu. Sellest lähtuvalt tuleks toiduohutusameti arvamuse ning Maailma Loomatervise Organisatsiooni asjakohaste uusimate standardite ja soovituste alusel sätestada kõnealuste kaupade puhul teatavad kaitsemeetmed.

| (12) | Vastavalt Maailma Loomatervise Organisatsiooni loomataudide teaduskomitee hinnangule (14) ja 2016. aasta veebruaris toimunud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervishoiustandardite komitee koosoleku aruande B osa (15) 36. lisale peetakse veiste skeletilihaste liha ohutuks kaubaks. Ei ole teaduslikke tõendeid ega katseandmeid selle kohta, et nodulaarse dermatiidi viirus kanduks haigusele vastuvõtlikele loomadele edasi värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete kaudu. Ehkki toiduohutusameti arvamuses on märgitud, et nodulaarse dermatiidi viirus võib lihas täpsustamata perioodi vältel elus püsida, välistatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (16) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (17) artiklis 7 sätestatud liidus kehtiva keeluga sööta mäletsejatele mäletsejatelt pärit valke võimalus nodulaarse dermatiidi suukaudseks edasikandumiseks. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt Maailma Loomatervise Organisatsiooni loomataudide teaduskomitee hinnangule (14) ja 2016. aasta veebruaris toimunud Maailma Loomatervise Organisatsiooni maismaaloomade tervishoiustandardite komitee koosoleku aruande B osa (15) 36. lisale peetakse veiste skeletilihaste liha ohutuks kaubaks. Ei ole teaduslikke tõendeid ega katseandmeid selle kohta, et nodulaarse dermatiidi viirus kanduks haigusele vastuvõtlikele loomadele edasi värske liha, lihavalmististe ja lihatoodete kaudu. Ehkki toiduohutusameti arvamuses on märgitud, et nodulaarse dermatiidi viirus võib lihas täpsustamata perioodi vältel elus püsida, välistatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1069/2009 (16) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (17) artiklis 7 sätestatud liidus kehtiva keeluga sööta mäletsejatele mäletsejatelt pärit valke võimalus nodulaarse dermatiidi suukaudseks edasikandumiseks.

| (13) | Piim ja piimatooted, samuti ternespiim, võivad seoses nodulaarse dermatiidi levimisega kujutada endast ohtu üksnes juhul, kui need on ette nähtud söötmiseks vastuvõtliku liigi loomadele. Seepärast tuleks sätestada riskileevendusmeetmed, millega hoitakse ära nodulaarse dermatiidi levimine selliste toodete kaudu juhul, kui need on ette nähtud loomadele söötmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Piim ja piimatooted, samuti ternespiim, võivad seoses nodulaarse dermatiidi levimisega kujutada endast ohtu üksnes juhul, kui need on ette nähtud söötmiseks vastuvõtliku liigi loomadele. Seepärast tuleks sätestada riskileevendusmeetmed, millega hoitakse ära nodulaarse dermatiidi levimine selliste toodete kaudu juhul, kui need on ette nähtud loomadele söötmiseks.

| (14) | Nõukogu direktiiviga 64/432/EMÜ (18) ja komisjoni otsusega 93/444/EMÜ (19) on ette nähtud, et loomade lähetamisel peavad nendega olema kaasas veterinaarsertifikaadid. Kui käesoleva otsuse I lisas loetletud piirkondadest elusloomade lähetamise keelust tehtavaid erandeid kohaldatakse elusloomade puhul, kes on ette nähtud liidusiseseks kauplemiseks või kolmandasse riiki eksportimiseks, peaksid kõnealused veterinaarsertifikaadid sisaldama viidet käesolevale otsusele, et tagada piisava ja täpse tervishoiualase teabe esitamine asjaomastes sertifikaatides. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu direktiiviga 64/432/EMÜ (18) ja komisjoni otsusega 93/444/EMÜ (19) on ette nähtud, et loomade lähetamisel peavad nendega olema kaasas veterinaarsertifikaadid. Kui käesoleva otsuse I lisas loetletud piirkondadest elusloomade lähetamise keelust tehtavaid erandeid kohaldatakse elusloomade puhul, kes on ette nähtud liidusiseseks kauplemiseks või kolmandasse riiki eksportimiseks, peaksid kõnealused veterinaarsertifikaadid sisaldama viidet käesolevale otsusele, et tagada piisava ja täpse tervishoiualase teabe esitamine asjaomastes sertifikaatides.

| (15) | Selguse ja lihtsustamise huvides tuleks rakendusotsused (EL) 2015/1500, (EL) 2015/2055, (EL) 2016/645 ja (EL) 2016/1183 kehtetuks tunnistada ning asendada käesoleva otsusega, millega kehtestatakse ühtsed muudetud meetmed kõikide liikmesriikide jaoks, kus esineb nodulaarset dermatiiti või kus viiakse läbi vaktsineerimist selle haiguse vastu. |
| --- | --- |

(15)

Selguse ja lihtsustamise huvides tuleks rakendusotsused (EL) 2015/1500, (EL) 2015/2055, (EL) 2016/645 ja (EL) 2016/1183 kehtetuks tunnistada ning asendada käesoleva otsusega, millega kehtestatakse ühtsed muudetud meetmed kõikide liikmesriikide jaoks, kus esineb nodulaarset dermatiiti või kus viiakse läbi vaktsineerimist selle haiguse vastu.

| (16) | Asjaomaste liikmesriikide esitatud ning Kreeka ja Bulgaaria puhul vastavalt rakendusotsuses (EL) 2015/2055 ja rakendusotsuses (EL) 2016/1183 kajastatud vaktsineerimiskavade, samuti Horvaatia esitatud vaktsineerimiskava heakskiitmiseks tuleks vastu võtta eraldi rakendusotsus. |
| --- | --- |

(16)

Asjaomaste liikmesriikide esitatud ning Kreeka ja Bulgaaria puhul vastavalt rakendusotsuses (EL) 2015/2055 ja rakendusotsuses (EL) 2016/1183 kajastatud vaktsineerimiskavade, samuti Horvaatia esitatud vaktsineerimiskava heakskiitmiseks tuleks vastu võtta eraldi rakendusotsus.

| (17) | Bulgaaria on teatanud komisjonile, et kõikide veiste vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu jõudis lõpule 15. juulil 2016 ning viimane kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidi juhtum Bulgaaria territooriumil esines 1. augustil 2016. Sellest lähtuvalt tuleks Bulgaaria teatavad piirkonnad, kus nodulaarset dermatiiti pole kunagi esinenud, ent kus on läbi viidud vaktsineerimine selle haiguse vastu, olema loetletud käesoleva otsuse I lisa I osas taudivaba tsoonina, kus viiakse läbi vaktsineerimine, kõnealuse liikmesriigi territooriumi ülejäänud osa aga nakkusega tsoonina. |
| --- | --- |

(17)

Bulgaaria on teatanud komisjonile, et kõikide veiste vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu jõudis lõpule 15. juulil 2016 ning viimane kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidi juhtum Bulgaaria territooriumil esines 1. augustil 2016. Sellest lähtuvalt tuleks Bulgaaria teatavad piirkonnad, kus nodulaarset dermatiiti pole kunagi esinenud, ent kus on läbi viidud vaktsineerimine selle haiguse vastu, olema loetletud käesoleva otsuse I lisa I osas taudivaba tsoonina, kus viiakse läbi vaktsineerimine, kõnealuse liikmesriigi territooriumi ülejäänud osa aga nakkusega tsoonina.

| (18) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse nodulaarse dermatiidiga seotud loomatervishoiualased tõrjemeetmed I lisas loetletud liikmesriikides või nende piirkondades (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“), sealhulgas miinimumnõuded seoses nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kavadega, mille liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „veis“– liiki Bos taurus, Bos indicus, Bison bison või Bubalus bubalis kuuluv sõraline;

„veis“

Bos taurus

Bos indicus

Bison bison

Bubalus bubalis

2)   „tehistingimustes peetavad ulukmäletsejad“– sellise liigi ulukmäletsejad, mis uusimate kättesaadavate teaduslike andmete kohaselt on teadaolevalt seotud nodulaarse dermatiidi edasikandumise ja levikuga;

„tehistingimustes peetavad ulukmäletsejad“

3)   „nakkusega tsoon“– käesoleva otsuse I lisa II osas loetletud selline osa liikmesriigi territooriumist, mis hõlmab piirkonda, kus nodulaarse dermatiidi esinemine on kinnitust leidnud, ning direktiivi 92/119/EMÜ artikli 10 kohaselt kehtestatud mis tahes kaitsetsooni ja järelevalvetsooni ning kus võib läbi viia nodulaarse dermatiidi vastase vaktsineerimise pärast seda, kui komisjon on vaktsineerimiskava heaks kiitnud;

„nakkusega tsoon“

4)   „taudivaba tsoon, kus viiakse läbi vaktsineerimine“– käesoleva otsuse I lisa I osas loetletud selline osa liikmesriigi territooriumist, mis hõlmab nodulaarse dermatiidi nakkusega tsoonist väljaspool olevaid piirkondi, kus viiakse läbi nodulaarse dermatiidi vastane vaktsineerimine pärast seda, kui komisjon on vaktsineerimiskava heaks kiitnud.

„taudivaba tsoon, kus viiakse läbi vaktsineerimine“

Artikkel 3

Piirangud seoses veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate ning teatavate loomsete saaduste lähetamisega I lisas loetletud piirkondadest

Asjaomased liikmesriigid keelavad järgmiste saadetiste lähetamise:

| a) | I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit elusveised ja tehistingimustes peetavad ulukmäletsejad; |
| --- | --- |

a)

I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit elusveised ja tehistingimustes peetavad ulukmäletsejad;

| b) | I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate sperma, munarakud ja embrüod; |
| --- | --- |

b)

I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate sperma, munarakud ja embrüod;

| c) | I lisa II osas loetletud piirkonnast pärit veistelt ja tehistingimustes peetavatelt ulukmäletsejatelt saadud ternespiim, piim ja piimatooted, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks; |
| --- | --- |

c)

I lisa II osas loetletud piirkonnast pärit veistelt ja tehistingimustes peetavatelt ulukmäletsejatelt saadud ternespiim, piim ja piimatooted, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks;

| d) | I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate töötlemata loomsed kõrvalsaadused, mida ei ole nimetatud punktis e; |
| --- | --- |

d)

I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate töötlemata loomsed kõrvalsaadused, mida ei ole nimetatud punktis e;

| e) | I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit veistelt ja tehistingimustes peetavatelt ulukmäletsejatelt saadud inimtarbimiseks ette nähtud töötlemata toornahk ja muuks kui inimtarbimiseks ette nähtud töötlemata nahk. |
| --- | --- |

e)

I lisa I või II osas loetletud piirkonnast pärit veistelt ja tehistingimustes peetavatelt ulukmäletsejatelt saadud inimtarbimiseks ette nähtud töötlemata toornahk ja muuks kui inimtarbimiseks ette nähtud töötlemata nahk.

Artikkel 4

I lisa I osas loetletud piirkondadest elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate lähetamise keelust tehtavad erandid

1.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis a sätestatud keelust lubada elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate lähetamist I lisa I osas loetletud piirkonnas asuvast ettevõttest, kui asjaomased loomad vastavad kõikidele tingimustele vähemalt ühes järgmistest tingimuste rühmadest:

| a) | loomad lähetatakse sama või teise liikmesriigi piirkonda, mis on loetletud I lisa I või II osas, või kolmandasse riiki ning vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus nad on viibinud vähemalt 28 päeva ja kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu; |
| --- | --- | --- |

a)

loomad lähetatakse sama või teise liikmesriigi piirkonda, mis on loetletud I lisa I või II osas, või kolmandasse riiki ning vastavad järgmistele tingimustele:

i)

loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus nad on viibinud vähemalt 28 päeva ja kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu;

| ii) | päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit; |
| --- | --- |

ii)

päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit;

| iii) | loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

iii)

loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut;

| iv) | päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise alguskuupäevast ning |
| --- | --- |

iv)

päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise alguskuupäevast ning

| v) | on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, millega tagatakse, et loomi transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki, või |
| --- | --- |

v)

on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, millega tagatakse, et loomi transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki, või

| b) | loomad lähetatakse sama või teise liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki ning vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | loomi on vähemalt kolm kuud enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu; |
| --- | --- | --- |

b)

loomad lähetatakse sama või teise liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki ning vastavad järgmistele tingimustele:

i)

loomi on vähemalt kolm kuud enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu;

| ii) | päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit; |
| --- | --- |

ii)

päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit;

| iii) | loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

iii)

loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut;

| iv) | loomad on sünnist saati või lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole lähetamise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud, ning mis paikneb I lisa I osas loetletud piirkonnas sellises liikmesriigis, mille kõikides I lisa I osas loetletud piirkondades on kõiki loomi II lisa kohaselt nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud või taasvaktsineeritud vähemalt kolm kuud enne lähetamise kuupäeva ja vaktsiini tootja spetsifikatsioonide kohaselt ei ole nende loomade immuunsusperiood lõppenud; |
| --- | --- |

iv)

loomad on sünnist saati või lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole lähetamise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud, ning mis paikneb I lisa I osas loetletud piirkonnas sellises liikmesriigis, mille kõikides I lisa I osas loetletud piirkondades on kõiki loomi II lisa kohaselt nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud või taasvaktsineeritud vähemalt kolm kuud enne lähetamise kuupäeva ja vaktsiini tootja spetsifikatsioonide kohaselt ei ole nende loomade immuunsusperiood lõppenud;

| v) | päritolukoha pädev asutus on rakendanud nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise algus- ja lõppkuupäevast ning |
| --- | --- |

v)

päritolukoha pädev asutus on rakendanud nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise algus- ja lõppkuupäevast ning

| vi) | on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et loomi transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki, või |
| --- | --- |

vi)

on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et loomi transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki, või

| c) | loomad lähetatakse mis tahes liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki ning vastavad järgmistele tingimustele:






  i) | nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad nende loomade puhul enne nende lähetamise kuupäeva kõik muud asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised; |
| --- | --- | --- |

c)

loomad lähetatakse mis tahes liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki ning vastavad järgmistele tingimustele:

i)

nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad nende loomade puhul enne nende lähetamise kuupäeva kõik muud asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised;

| ii) | loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu; |
| --- | --- |

ii)

loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu;

| iii) | päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit; |
| --- | --- |

iii)

päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit;

| iv) | loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

iv)

loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut;

| v) | loomad on sünnist saati või lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole lähetamise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud; |
| --- | --- |

v)

loomad on sünnist saati või lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole lähetamise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud;

| vi) | on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et loomi, keda lähetatakse vastavuses alapunktis i sätestatud loomatervise tagatistega, transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

vi)

on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et loomi, keda lähetatakse vastavuses alapunktis i sätestatud loomatervise tagatistega, transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki;

| vii) | päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise alguskuupäevast ning |
| --- | --- |

vii)

päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise alguskuupäevast ning

| viii) | päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata alapunktis i sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust. |
| --- | --- |

viii)

päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata alapunktis i sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust.

2.   Veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate puhul, kes vastavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud erandi tegemisel kohaldatavatele nõuetele, lisatakse nende loomade vastavasse direktiivis 64/432/EMÜ või otsuses 93/444/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati järgmine lause:

„ ...(loomad) vastavad teatavates liikmesriikides esineva nodulaarse dermatiidiga seotud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid käsitleva komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2008 artikli 4 lõike 1 ...(punkti a, punkti b või punkti c – märkida sobiv) nõuetele.“

Artikkel 5

I lisa II osas loetletud piirkondadest elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate lähetamise keelust tehtavad erandid

1.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis a sätestatud keelust lubada elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate lähetamist I lisa II osas loetletud piirkonnas asuvast ettevõttest mis tahes liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki, kui asjaomased loomad vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad nende loomade puhul enne nende lähetamise kuupäeva asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised; |
| --- | --- |

a)

nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad nende loomade puhul enne nende lähetamise kuupäeva asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised;

| b) | loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vaktsineeritud vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vaktsineeritud vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva;

| c) | päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit; |
| --- | --- |

c)

päritoluettevõttes on lähetamiseks laadimise päeval kõiki loomi kliiniliselt kontrollitud ja neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit;

| d) | loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

d)

loomade suhtes ei kohaldata ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut;

| e) | loomad on sünnist saati või lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole lähetamise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud, ning mis paikneb I lisa II osas loetletud piirkonnas sellises liikmesriigis, mille kõikides I lisa II osas loetletud piirkondades on kõiki loomi II lisa kohaselt nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud või taasvaktsineeritud vähemalt kolm kuud enne lähetamise kuupäeva ja vaktsiini tootja spetsifikatsioonide kohaselt ei ole nende loomade immuunsusperiood lõppenud; |
| --- | --- |

e)

loomad on sünnist saati või lähetamise kuupäevale eelneva vähemalt 28 päeva jooksul viibinud ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole lähetamise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud, ning mis paikneb I lisa II osas loetletud piirkonnas sellises liikmesriigis, mille kõikides I lisa II osas loetletud piirkondades on kõiki loomi II lisa kohaselt nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud või taasvaktsineeritud vähemalt kolm kuud enne lähetamise kuupäeva ja vaktsiini tootja spetsifikatsioonide kohaselt ei ole nende loomade immuunsusperiood lõppenud;

| f) | päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on vastavalt II lisale teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise algus- ja lõppkuupäevast; |
| --- | --- |

f)

päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on vastavalt II lisale teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise algus- ja lõppkuupäevast;

| g) | on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et loomi, keda lähetatakse vastavuses punktis a sätestatud loomatervise tagatistega, transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki ning |
| --- | --- |

g)

on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et loomi, keda lähetatakse vastavuses punktis a sätestatud loomatervise tagatistega, transporditakse ohutult ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki ning

| h) | päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata punktis a sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust. |
| --- | --- |

h)

päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata punktis a sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust.

2.   Veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate puhul, kes vastavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud erandi tegemisel kohaldatavatele nõuetele, lisatakse nende loomade vastavasse direktiivis 64/432/EMÜ või otsuses 93/444/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati järgmine lause:

„ ...(loomad) vastavad teatavates liikmesriikides esineva nodulaarse dermatiidiga seotud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid käsitleva komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2008 artikli 5 lõike 1 nõuetele.“

Artikkel 6

Eritingimused seoses elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate lähetamisega I lisa I ja II osas loetletud piirkondadest sama liikmesriigi samadesse piirkondadesse

1.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis a sätestatud keelust ja käesoleva artikli lõikele 2 vastavuse korral lubada elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate saadetiste lähetamist:

| a) | I lisa I osas loetletud piirkonnas paiknevast ettevõttest sihtkohta, mis asub sama liikmesriigi mõnes teises piirkonnas, mis on loetletud I lisa I või II osas; |
| --- | --- |

a)

I lisa I osas loetletud piirkonnas paiknevast ettevõttest sihtkohta, mis asub sama liikmesriigi mõnes teises piirkonnas, mis on loetletud I lisa I või II osas;

| b) | I lisa II osas loetletud piirkonnas paiknevast ettevõttest sihtkohta, mis asub sama liikmesriigi mõnes teises piirkonnas, mis on loetletud I lisa II osas. |
| --- | --- |

b)

I lisa II osas loetletud piirkonnas paiknevast ettevõttest sihtkohta, mis asub sama liikmesriigi mõnes teises piirkonnas, mis on loetletud I lisa II osas.

2.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse elusveiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate saadetiste suhtes üksnes juhul, kui asjaomased loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

| a) | loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu; |
| --- | --- |

a)

loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu ja nad on pärit ettevõttest, kus kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi on vähemalt 28 päeva enne lähetamise kuupäeva vaktsineeritud nodulaarse dermatiidi vastu;

| b) | loomi võib sõltumata nende endi staatusest seoses nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimisega või nende päritoluettevõtte sellekohasest staatusest viia hädatapmiseks tapamajja, eeldusel et asjaomase päritoluettevõtte suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut, millest tulenevalt selline viimine on keelatud; |
| --- | --- |

b)

loomi võib sõltumata nende endi staatusest seoses nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimisega või nende päritoluettevõtte sellekohasest staatusest viia hädatapmiseks tapamajja, eeldusel et asjaomase päritoluettevõtte suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut, millest tulenevalt selline viimine on keelatud;

| c) | tegemist on alla nelja kuu vanuste vaktsineerimata järglastega, kelle ema on vaktsineeritud vähemalt 28 päeva enne poegimist; selliseid loomi võib saata teise ettevõttesse juhul, kui nende päritoluettevõttes on kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi vaktsineeritud või taasvaktsineeritud vastavalt vaktsiini tootja juhistele vähemalt 28 päeva enne kavandatavat saatmist ning asjaomase ettevõtte suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut, millest tulenevalt selline saatmine on keelatud. |
| --- | --- |

c)

tegemist on alla nelja kuu vanuste vaktsineerimata järglastega, kelle ema on vaktsineeritud vähemalt 28 päeva enne poegimist; selliseid loomi võib saata teise ettevõttesse juhul, kui nende päritoluettevõttes on kõiki vastuvõtlikku liiki kuuluvaid loomi vaktsineeritud või taasvaktsineeritud vastavalt vaktsiini tootja juhistele vähemalt 28 päeva enne kavandatavat saatmist ning asjaomase ettevõtte suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut, millest tulenevalt selline saatmine on keelatud.

Artikkel 7

I lisa I osas loetletud piirkondadest veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate sperma, munarakkude ja embrüote lähetamise keelust tehtavad erandid

1.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis b sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate sperma, munarakkude ja embrüote lähetamist I lisa I osas loetletud piirkonnas asuvast seemendusjaamast või muust ettevõttest samas või teises liikmesriigis asuvasse muusse I lisa I või II osas loetletud piirkonda, kui asjaomased doonorloomad ning sperma, munarakud ja embrüod vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | doonorloomad on vastavalt kasutatava vaktsiini tootja juhistele nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud ja taasvaktsineeritud, kusjuures vaktsiini on esimest korda manustatud vähemalt 60 päeva enne sperma, munarakkude või embrüote kogumist, või doonorloomadele on sperma kogumise päeval ja vähemalt 28 päeva pärast sperma kogumise perioodi või munarakkude või embrüote kogumise päeval tehtud seroloogiline test nodulaarse dermatiidi vastaste spetsiifiliste antikehade tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

a)

doonorloomad on vastavalt kasutatava vaktsiini tootja juhistele nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineeritud ja taasvaktsineeritud, kusjuures vaktsiini on esimest korda manustatud vähemalt 60 päeva enne sperma, munarakkude või embrüote kogumist, või doonorloomadele on sperma kogumise päeval ja vähemalt 28 päeva pärast sperma kogumise perioodi või munarakkude või embrüote kogumise päeval tehtud seroloogiline test nodulaarse dermatiidi vastaste spetsiifiliste antikehade tuvastamiseks ja saadud negatiivsed tulemused;

| b) | doonorloomad on sperma, munarakkude või embrüote kogumise kuupäevale eelneva 60 päeva jooksul viibinud seemendusjaamas või mõnes muus asjakohases ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole sperma, munarakkude või embrüote kogumise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud; |
| --- | --- |

b)

doonorloomad on sperma, munarakkude või embrüote kogumise kuupäevale eelneva 60 päeva jooksul viibinud seemendusjaamas või mõnes muus asjakohases ettevõttes, millest vähemalt 20 km raadiuses ei ole sperma, munarakkude või embrüote kogumise kuupäevale eelneva kolme kuu jooksul esinenud ühtki nodulaarse dermatiidi kinnitatud juhtu ja enne seda on kõikide kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga nakatumise juhtude puhul kõik asjaomastes ettevõtetes olnud vastuvõtlikud loomad tapetud ja hävitatud;

| c) | doonorloomi on 28 päeva enne kogumise kuupäeva ja terve kogumisperioodi vältel kliiniliselt kontrollitud ning neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit; |
| --- | --- |

c)

doonorloomi on 28 päeva enne kogumise kuupäeva ja terve kogumisperioodi vältel kliiniliselt kontrollitud ning neil ei ole täheldatud ühtki nodulaarse dermatiidi kliinilist sümptomit;

| d) | doonorloomi on vereproovide põhjal, mis on võetud sperma kogumise perioodi alguses ja seejärel vähemalt iga 14 päeva järel või munarakkude või embrüote kogumise päeval, testitud polümeraasi ahelreaktsiooni abil nodulaarse dermatiidi tekitaja suhtes ja saadud negatiivsed tulemused; |
| --- | --- |

d)

doonorloomi on vereproovide põhjal, mis on võetud sperma kogumise perioodi alguses ja seejärel vähemalt iga 14 päeva järel või munarakkude või embrüote kogumise päeval, testitud polümeraasi ahelreaktsiooni abil nodulaarse dermatiidi tekitaja suhtes ja saadud negatiivsed tulemused;

| e) | spermat on polümeraasi ahelreaktsiooni abil testitud nodulaarse dermatiidi tekitaja suhtes ja saadud negatiivsed tulemused ning |
| --- | --- |

e)

spermat on polümeraasi ahelreaktsiooni abil testitud nodulaarse dermatiidi tekitaja suhtes ja saadud negatiivsed tulemused ning

| f) | päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on vastavalt II lisale teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise algus- ja lõppkuupäevast. |
| --- | --- |

f)

päritolukoha pädev asutus rakendab nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kava, mis vastab II lisas sätestatud tingimustele ja mille komisjon on heaks kiitnud, ning on vastavalt II lisale teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealuse vaktsineerimiskava rakendamise algus- ja lõppkuupäevast.

2.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis b sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate sperma, munarakkude ja embrüote lähetamist I lisa I osas loetletud piirkonnas asuvast seemendusjaamast või muust ettevõttest mis tahes liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki, kui asjaomased doonorloomad ning sperma, munarakud ja embrüod vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | lõike 1 punktides a–f sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a–f sätestatud tingimused;

| b) | nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid ja sellise lähetamise mõju käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad doonorloomade puhul enne sperma, munarakkude või embrüote lähetamist kõik muud asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised ning |
| --- | --- |

b)

nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid ja sellise lähetamise mõju käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad doonorloomade puhul enne sperma, munarakkude või embrüote lähetamist kõik muud asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised ning

| c) | päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata punktis b sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust. |
| --- | --- |

c)

päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata punktis b sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust.

3.   Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 nõuetele vastavate munarakkude, embrüote ja sperma lähetamisel teise liikmesriiki või kolmandasse riiki lisatakse vastavasse direktiivis 88/407/EMÜ, direktiivis 89/556/EMÜ või otsuses 93/444/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaati järgmine lause:

„ ...(sperma, munarakud ja/või embrüod – märkida sobiv) vastavad teatavates liikmesriikides esineva nodulaarse dermatiidiga seotud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid käsitleva komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2008 artikli 7 ...(lõike 1 või lõike 2 – märkida sobiv) nõuetele.“

Artikkel 8

I lisa I ja II osas loetletud piirkondadest veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate töötlemata loomsete kõrvalsaaduste lähetamise keelust tehtavad erandid

Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis d sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate töötlemata loomsete kõrvalsaaduste lähetamist:

| a) | I lisa I osas loetletud piirkonnast sihtkohta, mis asub samas liikmesriigis või teise liikmesriigi piirkonnas, mis on loetletud I lisa I või II osas; |
| --- | --- |

a)

I lisa I osas loetletud piirkonnast sihtkohta, mis asub samas liikmesriigis või teise liikmesriigi piirkonnas, mis on loetletud I lisa I või II osas;

| b) | I lisa II osas loetletud piirkonnast sihtkohta, mis asub samas liikmesriigis või teise liikmesriigi piirkonnas, mis on loetletud I lisa II osas, kui:






  i) | kõnealused töötlemata loomsed kõrvalsaadused lähetatakse töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil pädevate asutuste ametliku järelevalve all määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt tunnustatud käitisesse ning |
| --- | --- | --- |

b)

I lisa II osas loetletud piirkonnast sihtkohta, mis asub samas liikmesriigis või teise liikmesriigi piirkonnas, mis on loetletud I lisa II osas, kui:

i)

kõnealused töötlemata loomsed kõrvalsaadused lähetatakse töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil pädevate asutuste ametliku järelevalve all määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaselt tunnustatud käitisesse ning

| ii) | sihtkoha paiknemisel teises liikmesriigis on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et töötlemata loomsed kõrvalsaadused transporditakse ohutult sihtkohta ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

ii)

sihtkoha paiknemisel teises liikmesriigis on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et töötlemata loomsed kõrvalsaadused transporditakse ohutult sihtkohta ja neid ei lähetata hiljem mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki.

Artikkel 9

I lisa I ja II osas loetletud piirkondadest veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate naha lähetamise keelust tehtavad erandid

1.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis e sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate naha lähetamist I lisa I osas loetletud piirkonnast samas või teises liikmesriigis asuvasse muusse I lisa I või II osas loetletud piirkonda, kui:

| a) | tegemist on töötlemata toornahaga, mis on ette nähtud inimtarbimiseks, või töötlemata nahaga, mis lähetatakse töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil pädevate asutuste järelevalve all tunnustatud käitisesse; |
| --- | --- |

a)

tegemist on töötlemata toornahaga, mis on ette nähtud inimtarbimiseks, või töötlemata nahaga, mis lähetatakse töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil pädevate asutuste järelevalve all tunnustatud käitisesse;

| b) | sihtkoha paiknemisel teises liikmesriigis on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et kõnealune nahk transporditakse ohutult sihtkohta ja seda ei lähetata seejärel mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki enne, kui seda on töödeldud vähemalt vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile b, ning |
| --- | --- |

b)

sihtkoha paiknemisel teises liikmesriigis on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et kõnealune nahk transporditakse ohutult sihtkohta ja seda ei lähetata seejärel mõnesse muusse liikmesriiki ega kolmandasse riiki enne, kui seda on töödeldud vähemalt vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile b, ning

| c) | kõnealune nahk on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut. |
| --- | --- |

c)

kõnealune nahk on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut.

2.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis e sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate naha lähetamist I lisa I või II osas loetletud piirkonnast sama või teise liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki, kui:

| a) | tegemist on töötlemata toornahaga, mis on ette nähtud inimtarbimiseks, või töötlemata nahaga, mis on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

a)

tegemist on töötlemata toornahaga, mis on ette nähtud inimtarbimiseks, või töötlemata nahaga, mis on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut;

| b) | kõnealust nahka on töödeldud:






  i) | vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (20) I lisa punkti 28 alapunktidele b–e või |
| --- | --- | --- |

b)

kõnealust nahka on töödeldud:

i)

vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (20) I lisa punkti 28 alapunktidele b–e või

| ii) | vastavalt ühele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (21) III lisa XIV jao I peatüki punkti 4 alapunkti b jaotises ii sätestatud meetoditest ning |
| --- | --- |

ii)

vastavalt ühele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 (21) III lisa XIV jao I peatüki punkti 4 alapunkti b jaotises ii sätestatud meetoditest ning

| c) | kõnealuse naha puhul on võetud kõik ettevaatusabinõud, et hoida ära nakkusetekitajatega uuesti saastumist pärast töötlemist. |
| --- | --- |

c)

kõnealuse naha puhul on võetud kõik ettevaatusabinõud, et hoida ära nakkusetekitajatega uuesti saastumist pärast töötlemist.

3.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis e sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate naha lähetamist I lisa II osas loetletud piirkonnast samas või teises liikmesriigis asuvasse muusse I lisa II osas loetletud piirkonda, kui:

| a) | tegemist on töötlemata toornahaga, mis on ette nähtud inimtarbimiseks, või töötlemata nahaga, mis lähetatakse töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil pädevate asutuste järelevalve all tunnustatud käitisesse; |
| --- | --- |

a)

tegemist on töötlemata toornahaga, mis on ette nähtud inimtarbimiseks, või töötlemata nahaga, mis lähetatakse töötlemise või kõrvaldamise eesmärgil pädevate asutuste järelevalve all tunnustatud käitisesse;

| b) | sihtkoha paiknemisel teises liikmesriigis on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et kõnealune nahk transporditakse ohutult sihtkohta ja seda ei lähetata seejärel mõnesse muusse liikmesriiki enne, kui seda on töödeldud vähemalt vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile b, ning |
| --- | --- |

b)

sihtkoha paiknemisel teises liikmesriigis on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et kõnealune nahk transporditakse ohutult sihtkohta ja seda ei lähetata seejärel mõnesse muusse liikmesriiki enne, kui seda on töödeldud vähemalt vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile b, ning

| c) | kõnealune nahk on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut. |
| --- | --- |

c)

kõnealune nahk on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut.

4.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis e sätestatud keelust lubada veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate naha lähetamist I lisa I või II osas loetletud piirkonnast sama või teise liikmesriigi mis tahes piirkonda või kolmandasse riiki, kui:

| a) | nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad kõnealuse naha puhul enne selle lähetamist kõik muud asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised; |
| --- | --- |

a)

nodulaarse dermatiidi leviku vastaseid meetmeid käsitleva riskihindamise positiivsest tulemusest lähtuvalt kehtivad kõnealuse naha puhul enne selle lähetamist kõik muud asjakohased päritolukoha liikmesriigi pädeva asutuse nõutavad ning transiitriigi ja sihtkoha riigi pädevate asutuste heaks kiidetud loomatervise tagatised;

| b) | kõnealune nahk on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut; |
| --- | --- |

b)

kõnealune nahk on pärit ettevõttest, mille suhtes ei kohaldata nodulaarse dermatiidiga seoses ühtki direktiivis 92/119/EMÜ sätestatud piirangut;

| c) | on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et nahk, mida lähetatakse vastavuses käesoleva lõike punktis a sätestatud lisanõuetega loomatervise tagatiste kohta, transporditakse ohutult sihtkohta ja seda ei lähetata seejärel mõnesse muusse liikmesriiki enne, kui seda on töödeldud vähemalt vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile b, ning |
| --- | --- |

c)

on kehtestatud päritoluliikmesriigi, transiitliikmesriigi ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste kontrolli all kohaldatav artikli 12 kohane ohutu veo kord, mille eesmärk on tagada, et nahk, mida lähetatakse vastavuses käesoleva lõike punktis a sätestatud lisanõuetega loomatervise tagatiste kohta, transporditakse ohutult sihtkohta ja seda ei lähetata seejärel mõnesse muusse liikmesriiki enne, kui seda on töödeldud vähemalt vastavalt artikli 9 lõike 2 punktile b, ning

| d) | päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata punktis a sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust. |
| --- | --- |

d)

päritolukoha liikmesriik teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata punktis a sätestatud loomatervise tagatistest ja pädevate asutuste sellekohasest heakskiidust.

Artikkel 10

I lisa II osas loetletud piirkondadest pärit, loomadele söötmiseks ette nähtud ternespiima, piima ja piimatoodete lähetamise keelust tehtavad erandid

1.   Pädev asutus võib erandina artikli 3 punktis c sätestatud keelust lubada I lisa II osas loetletud piirkonnas asuvas ettevõttes olevatelt veistelt ja tehistingimustes peetavatelt ulukmäletsejatelt saadud, loomadele söötmiseks ette nähtud ternespiima, piima ja piimatoodete lähetamist, kui neid saadusi on suu- ja sõrataudi viiruse hävitamiseks töödeldud nõukogu direktiivi 2003/85/EÜ (22) IX lisa A osa punktides 1.1–1.5 kirjeldatud viisil ja saadetis on vastavuses käesoleva artikli lõikega 2.

2.   Pädev asutus lubab lähetada ternespiima, piima ja piimatoodete saadetisi käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud erandi kohaselt teistesse liikmesriikidesse üksnes juhul, kui asjaomase saadetisega on kaasas komisjoni määruse (EÜ) nr 599/2004 (23) lisa sätete kohane ametlik veterinaarsertifikaat, mille II osasse on lisatud järgmine kinnitus:

„Ternespiim, piim või piimatooted vastavad teatavates liikmesriikides esineva nodulaarse dermatiidiga seotud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid käsitleva komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2008 artikli 10 nõuetele.“

Artikkel 11

Nõuded transpordivahenditele – puhastamine ja desinfitseerimine

1.   Pädev asutus tagab, et enne, kui I lisa II osas loetletud piirkonnas vastuvõtliku liigi loomadega kontaktis olnud mis tahes transpordivahend sellisest piirkonnast lahkub, esitab asjaomase transpordivahendi käitaja või juht tõendid selle kohta, et transpordivahend on pärast viimast kontakti selliste loomadega puhastatud ja desinfitseeritud nii, et nodulaarse dermatiidi viirus on inaktiveeritud, ning seda on töödeldud nodulaarse dermatiidi siirutajate vastase lubatud insektitsiidiga.

2.   Pädev asutus määrab kindlaks, millise konkreetse teabe peab transpordivahendi käitaja või juht lõike 1 sätete kohaselt esitama, et tõendada, et nõutav puhastamine, desinfitseerimine ja putukatõrje on läbi viidud.

Artikkel 12

Ohutu veo kord

Pädev asutus tagab, et artiklites 4, 5, 6, 8 ja 9 sätestatud erandite kohasel veiste ja tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate ning nende töötlemata loomsete kõrvalsaaduste ja töötlemata naha transportimisel kohaldatakse ohutu veo korda, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | iga selliste elusloomade, töötlemata loomsete kõrvalsaaduste või töötlemata naha transportimiseks kasutatava transpordivahendi on:






  i) | lähetamiskoha liikmesriigi pädev asutus eraldi registreerinud kas elusloomade, töötlemata loomsete kõrvalsaaduste või töötlemata naha transportimiseks ohutu veo korra alusel; |
| --- | --- | --- |

a)

iga selliste elusloomade, töötlemata loomsete kõrvalsaaduste või töötlemata naha transportimiseks kasutatava transpordivahendi on:

i)

lähetamiskoha liikmesriigi pädev asutus eraldi registreerinud kas elusloomade, töötlemata loomsete kõrvalsaaduste või töötlemata naha transportimiseks ohutu veo korra alusel;

| ii) | pärast lähetamiseks laadimist plomminud veterinaarjärelevalve ametnik; plommi võib eemaldada ja selle uuega asendada üksnes sihtkoha pädeva asutuse ametnik; sihtkoha pädevat asutust tuleb teavitada igast laadimise või plommi vahetamise toimingust; |
| --- | --- |

ii)

pärast lähetamiseks laadimist plomminud veterinaarjärelevalve ametnik; plommi võib eemaldada ja selle uuega asendada üksnes sihtkoha pädeva asutuse ametnik; sihtkoha pädevat asutust tuleb teavitada igast laadimise või plommi vahetamise toimingust;

| b) | vedu toimub:






  i) | ametliku järelevalve all; |
| --- | --- | --- |

b)

vedu toimub:

i)

ametliku järelevalve all;

| ii) | otse, ilma peatuseta, välja arvatud juhul, kui kontrollpunktis kasutatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2005 (24) ette nähtud puhkeperioodi; kui läbi I lisa II osas loetletud piirkonna liikumisel on ette nähtud ühepäevane või pikem puhkeperiood kontrollpunktis, peavad loomad olema kaitstud siirutajate rünnaku eest; |
| --- | --- |

ii)

otse, ilma peatuseta, välja arvatud juhul, kui kontrollpunktis kasutatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2005 (24) ette nähtud puhkeperioodi; kui läbi I lisa II osas loetletud piirkonna liikumisel on ette nähtud ühepäevane või pikem puhkeperiood kontrollpunktis, peavad loomad olema kaitstud siirutajate rünnaku eest;

24

| iii) | marsruudil, mille lähtekoha pädev asutus on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

iii)

marsruudil, mille lähtekoha pädev asutus on heaks kiitnud;

| c) | saadetis koosneb üksnes sama tervisestaatusega elusloomadest, töötlemata loomsetest kõrvalsaadustest või töötlemata nahkadest; |
| --- | --- |

c)

saadetis koosneb üksnes sama tervisestaatusega elusloomadest, töötlemata loomsetest kõrvalsaadustest või töötlemata nahkadest;

| d) | sihtkoha ettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik peab teavitama lähtekoha pädevat asutust iga saadetise saabumisest; |
| --- | --- |

d)

sihtkoha ettevõtte eest vastutav veterinaarjärelevalve ametnik peab teavitama lähtekoha pädevat asutust iga saadetise saabumisest;

| e) | pärast elusloomade, töötlemata loomsete kõrvalsaaduste või töötlemata naha mahalaadimist viiakse sihtkohas suletud alal veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all läbi asjaomase transpordivahendi ja kõikide transportimisel kasutatud seadmete täieulatuslik puhastamine, desinfitseerimine ja nodulaarse dermatiidi teadaolevate siirutajate vastase lubatud insektitsiidiga töötlemine; |
| --- | --- |

e)

pärast elusloomade, töötlemata loomsete kõrvalsaaduste või töötlemata naha mahalaadimist viiakse sihtkohas suletud alal veterinaarjärelevalve ametniku järelevalve all läbi asjaomase transpordivahendi ja kõikide transportimisel kasutatud seadmete täieulatuslik puhastamine, desinfitseerimine ja nodulaarse dermatiidi teadaolevate siirutajate vastase lubatud insektitsiidiga töötlemine;

| f) | lähtekoha pädev asutus tagab enne ohutu veo korra kohast esmakordset lähetamist I lisa I või II osas loetletud piirkonnast, et asjaomaste pädevate asutustega on kokku lepitud vajalik kord, millega tagatakse hädaolukorra lahendamise kava rakendamine, käsuliini toimimine ja teenistuste täielik koostöö veo ajal toimuva õnnetuse, transpordivahendi tõsise rikke või käitaja või juhi toime pandava pettuse korral, ning veoauto või muu transpordivahendi juht või käitaja teavitab pädevat asutust viivitamata kõikidest asjaomase transpordivahendiga seotud õnnetustest ja tõsistest riketest ning |
| --- | --- |

f)

lähtekoha pädev asutus tagab enne ohutu veo korra kohast esmakordset lähetamist I lisa I või II osas loetletud piirkonnast, et asjaomaste pädevate asutustega on kokku lepitud vajalik kord, millega tagatakse hädaolukorra lahendamise kava rakendamine, käsuliini toimimine ja teenistuste täielik koostöö veo ajal toimuva õnnetuse, transpordivahendi tõsise rikke või käitaja või juhi toime pandava pettuse korral, ning veoauto või muu transpordivahendi juht või käitaja teavitab pädevat asutust viivitamata kõikidest asjaomase transpordivahendiga seotud õnnetustest ja tõsistest riketest ning

| g) | töötlemata naha ja töötlemata loomsete kõrvalsaaduste puhul peavad transpordivahendi kõik küljed, sealhulgas uksepiirded, olema täielikult lekkekindlad. |
| --- | --- |

g)

töötlemata naha ja töötlemata loomsete kõrvalsaaduste puhul peavad transpordivahendi kõik küljed, sealhulgas uksepiirded, olema täielikult lekkekindlad.

Artikkel 13

Nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kavad

Nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise kavad, mille liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks, vastavad II lisas kehtestatud miinimumnõuetele.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Rakendusotsused (EL) 2015/1500, (EL) 2015/2055, (EL) 2016/645 ja (EL) 2016/1183 tunnistatakse kehtetuks ning neis sätestatud meetmed asendatakse käesolevas otsuses sätestatud meetmetega.

Artikkel 15

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2019.

Artikkel 16

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. november 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69.

3

(4)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(1): 3986.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni 7. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1500, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1423 (ELT L 234, 8.9.2015, lk 19).

6

(7)  Komisjoni 22. aprilli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/645, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Bulgaarias (ELT L 108, 23.4.2016, lk 61).

7

(8)  Komisjoni 10. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2055, milles sätestatakse tingimused veiste nodulaarse dermatiidi vastase erakorralise vaktsineerimise kava kehtestamiseks Kreekas ja millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1500 (ELT L 300, 17.11.2015, lk 31).

8

(9)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1183, millega kiidetakse heaks veiste erakorraline vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu Bulgaarias ja millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/645 lisa (ELT L 195, 20.7.2016, lk 75).

9

(10)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

10

(11)  
  EFSA Journal 2015; 13(1): 3986 [73 lk].

11

EFSA Journal

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1).

12

(13)  
  EFSA Journal 2016; 14(8): 4573 [27 lk].

13

EFSA Journal

(14)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/SCAD/A_SCAD_Feb2016.pdf (15. lisa, artikkel 11.11.1-bis „Safe commodities“).

14

(15)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Internationa_Standard_Setting/docs/pdf/A_TAHSC_Feb_2016_Part_B.pdf.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad (EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiiv 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64).

18

(19)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta otsus 93/444/EMÜ teatavate kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud elusloomade ja toodete ühendusesisese kaubanduse üksikasjalike eeskirjade kohta (EÜT L 208, 19.8.1993, lk 34).

19

(20)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

21

(22)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (ELT L 306, 22.11.2003, lk 1).

22

(23)  Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 599/2004 loomade ja loomsete saaduste ühendusesisese kaubandusega seotud ühtlustatud näidissertifikaadi ja kontrollakti vastuvõtmise kohta (ELT L 94, 31.3.2004, lk 44).

23

(24)  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).

24

---

I LISA

I OSA

„Taudivabad tsoonid, kus viiakse läbi vaktsineerimine“

1.   Horvaatia

Kogu Horvaatia territoorium.

2.   Bulgaaria

| A. | Järgmised Bulgaaria provintsid:






  — | Burgase provints; |
| --- | --- | --- |

A.

Järgmised Bulgaaria provintsid:

—

Burgase provints;

| — | Varna provints; |
| --- | --- |

—

Varna provints;

| — | Dobrichi provints; |
| --- | --- |

—

Dobrichi provints;

| — | Razgradi provints; |
| --- | --- |

—

Razgradi provints;

| — | Silistra provints; |
| --- | --- |

—

Silistra provints;

| — | Ruse provints; |
| --- | --- |

—

Ruse provints;

| — | Pleveni provints. |
| --- | --- |

—

Pleveni provints.

| B. | Järgmised Bulgaaria omavalitsusüksused:






  — | Opaka, Popovo ja Antonovo omavalitsusüksused Tărgovište provintsis; |
| --- | --- | --- |

B.

Järgmised Bulgaaria omavalitsusüksused:

—

Opaka, Popovo ja Antonovo omavalitsusüksused Tărgovište provintsis;

| — | Šumeni, Kaspitšani, Novi Pazari, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venetsi ja Hitrino omavalitsusüksused Šumeni provintsis; |
| --- | --- |

—

Šumeni, Kaspitšani, Novi Pazari, Nikola Kozlevo, Kaolinovo, Venetsi ja Hitrino omavalitsusüksused Šumeni provintsis;

| — | Svištovi, Polski Trambeši ja Stražitsa omavalitsusüksused Veliko Tarnovo provintsis. |
| --- | --- |

—

Svištovi, Polski Trambeši ja Stražitsa omavalitsusüksused Veliko Tarnovo provintsis.

II OSA

„Nakkusega tsoonid“

1.   Kreeka

| A. | Järgmised Kreeka piirkonnad:






  — | Atika piirkond; |
| --- | --- | --- |

A.

Järgmised Kreeka piirkonnad:

—

Atika piirkond;

| — | Kesk-Kreeka piirkond; |
| --- | --- |

—

Kesk-Kreeka piirkond;

| — | Kesk-Makedoonia piirkond; |
| --- | --- |

—

Kesk-Makedoonia piirkond;

| — | Ida-Makedoonia ja Traakia piirkond; |
| --- | --- |

—

Ida-Makedoonia ja Traakia piirkond;

| — | Ípeirose piirkond; |
| --- | --- |

—

Ípeirose piirkond;

| — | Peloponnesose piirkond; |
| --- | --- |

—

Peloponnesose piirkond;

| — | Tessaalia piirkond; |
| --- | --- |

—

Tessaalia piirkond;

| — | Lääne-Kreeka piirkond; |
| --- | --- |

—

Lääne-Kreeka piirkond;

| — | Lääne-Makedoonia piirkond. |
| --- | --- |

—

Lääne-Makedoonia piirkond.

| B. | Järgmine Kreeka piirkondlik üksus:






  — | Limnose piirkondlik üksus. |
| --- | --- | --- |

B.

Järgmine Kreeka piirkondlik üksus:

—

Limnose piirkondlik üksus.

2.   Bulgaaria

Kogu Bulgaaria territoorium, välja arvatud I osas loetletud piirkonnad.

---

II LISA

MIINIMUMNÕUDED SEOSES NODULAARSE DERMATIIDI VASTU VAKTSINEERIMISE KAVADEGA (OSUTATUD ARTIKLIS 13)

1.   ÜLDNÕUDED

Liikmesriikide esitatavates vaktsineerimiskavades nähakse ette vähemalt järgmine:

| a) | kõikide veiste ja vajaduse korral kõikide tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate vaktsineerimine nende soost, vanusest ja tiinusest või tootmisseisundist sõltumata piirkonnas, kus vaktsineerimine kavatsetakse läbi viia; |
| --- | --- |

a)

kõikide veiste ja vajaduse korral kõikide tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate vaktsineerimine nende soost, vanusest ja tiinusest või tootmisseisundist sõltumata piirkonnas, kus vaktsineerimine kavatsetakse läbi viia;

| b) | vaktsineeritud veiste ja vajaduse korral tehistingimustes peetavate vaktsineeritud ulukmäletsejate vähemalt nelja kuu vanuste järglaste vaktsineerimine vastavalt vaktsiini tootja juhistele; |
| --- | --- |

b)

vaktsineeritud veiste ja vajaduse korral tehistingimustes peetavate vaktsineeritud ulukmäletsejate vähemalt nelja kuu vanuste järglaste vaktsineerimine vastavalt vaktsiini tootja juhistele;

| c) | kõikide veiste ja vajaduse korral kõikide tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate taasvaktsineerimine vastavalt tootja juhistele; |
| --- | --- |

c)

kõikide veiste ja vajaduse korral kõikide tehistingimustes peetavate ulukmäletsejate taasvaktsineerimine vastavalt tootja juhistele;

| d) | meetmed, mida kohaldatakse vaktsiinis sisalduda võiva viiruse leviku ärahoidmiseks; kõik vaktsiinijäägid tagastatakse vaktsiini jaotuspunkti koos kirjaliku tõendiga vaktsineeritud loomade arvu ja kasutatud annuste arvu kohta ning hävitatakse hiljem ohutult ametliku järelevalve all; |
| --- | --- |

d)

meetmed, mida kohaldatakse vaktsiinis sisalduda võiva viiruse leviku ärahoidmiseks; kõik vaktsiinijäägid tagastatakse vaktsiini jaotuspunkti koos kirjaliku tõendiga vaktsineeritud loomade arvu ja kasutatud annuste arvu kohta ning hävitatakse hiljem ohutult ametliku järelevalve all;

| e) | pädeva asutuse järelevalve ja kontrolli all toimuva vaktsineerimise viib läbi pädeva asutuse ametnik või pädeva asutuse tunnustatud veterinaararst; |
| --- | --- |

e)

pädeva asutuse järelevalve ja kontrolli all toimuva vaktsineerimise viib läbi pädeva asutuse ametnik või pädeva asutuse tunnustatud veterinaararst;

| f) | pädev asutus kannab iga vaktsineeritud veist käsitlevad üksikasjad veebipõhisesse eriandmebaasi, mis on ühendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 (1) kohaselt loodud keskse andmebaasiga; kannetes kajastatakse seost vaktsineeritud emaslooma ja tema järglaste vahel; |
| --- | --- |

f)

pädev asutus kannab iga vaktsineeritud veist käsitlevad üksikasjad veebipõhisesse eriandmebaasi, mis on ühendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 (1) kohaselt loodud keskse andmebaasiga; kannetes kajastatakse seost vaktsineeritud emaslooma ja tema järglaste vahel;

| g) | selle piirkonna ümber, kus vaktsineerimist läbi viiakse, kehtestatakse vähemalt 20 km ulatuses tugevdatud järelevalvega ala, kus tehakse tõhusamat järelevalvet ja kus pädev asutus kontrollib veiste liikumist. |
| --- | --- |

g)

selle piirkonna ümber, kus vaktsineerimist läbi viiakse, kehtestatakse vähemalt 20 km ulatuses tugevdatud järelevalvega ala, kus tehakse tõhusamat järelevalvet ja kus pädev asutus kontrollib veiste liikumist.

2.   ESITATAV MIINIMUMTEAVE

Liikmesriikide esitatavad vaktsineerimiskavad sisaldavad vähemalt järgmist teavet:

| a) | konkreetsed piirkonnad, kus vaktsineerimist kavatsetakse rakendada; |
| --- | --- |

a)

konkreetsed piirkonnad, kus vaktsineerimist kavatsetakse rakendada;

| b) | kasutatava(te) vaktsiini(de) tüüp; |
| --- | --- |

b)

kasutatava(te) vaktsiini(de) tüüp;

| c) | igas piirkonnas vaktsineerimisega hõlmatud ettevõtete arv ja loomade arv liikide ja kategooriate kaupa; |
| --- | --- |

c)

igas piirkonnas vaktsineerimisega hõlmatud ettevõtete arv ja loomade arv liikide ja kategooriate kaupa;

| d) | vaktsineerimise metoodika ja käsuliin (vaktsiini säilitamine ja jaotamine, vaktsineerimist läbi viiv personal, vaktsineeritud loomade registreerimine või erimärgistamine, vaktsineerimise prioriseerimine piirkondade lõikes, ametlik järelevalve vaktsineerimise üle, vastsündinud vasikate vaktsineerimine, loomade taasvaktsineerimine vastavalt tootja juhistele); |
| --- | --- |

d)

vaktsineerimise metoodika ja käsuliin (vaktsiini säilitamine ja jaotamine, vaktsineerimist läbi viiv personal, vaktsineeritud loomade registreerimine või erimärgistamine, vaktsineerimise prioriseerimine piirkondade lõikes, ametlik järelevalve vaktsineerimise üle, vastsündinud vasikate vaktsineerimine, loomade taasvaktsineerimine vastavalt tootja juhistele);

| e) | vaktsineerimise ajakava (algus, eeldatav lõppkuupäev igas piirkonnas, lõppkuupäev kogu vaktsineerimisega hõlmatud alal); |
| --- | --- |

e)

vaktsineerimise ajakava (algus, eeldatav lõppkuupäev igas piirkonnas, lõppkuupäev kogu vaktsineerimisega hõlmatud alal);

| f) | kõik vaktsineerimisega kaasnevad meetmed, sealhulgas loomade liikumise ning loomsete saaduste ja kõrvalsaaduste lähetamise piirangud. |
| --- | --- |

f)

kõik vaktsineerimisega kaasnevad meetmed, sealhulgas loomade liikumise ning loomsete saaduste ja kõrvalsaaduste lähetamise piirangud.

3.   ARUANDLUSE MIINIMUMNÕUDED

Vaktsineerimiskava esitanud liikmesriigid esitavad komisjonile vähemalt järgmise teabe:

| a) | viivitamata teatatav täpne vaktsineerimiskampaania alguskuupäev; |
| --- | --- |

a)

viivitamata teatatav täpne vaktsineerimiskampaania alguskuupäev;

| b) | igakuised eduaruanded, milles esitatakse täpne vaktsineerituse määr igas piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

igakuised eduaruanded, milles esitatakse täpne vaktsineerituse määr igas piirkonnas;

| c) | viivitamata teatatav täpne vaktsineerimise lõppkuupäev igas piirkonnas (vaktsineerituse määr 95 % nii karjade kui ka üksikisendite tasandil); |
| --- | --- |

c)

viivitamata teatatav täpne vaktsineerimise lõppkuupäev igas piirkonnas (vaktsineerituse määr 95 % nii karjade kui ka üksikisendite tasandil);

| d) | pärast esimese vaktsineerimise lõpuleviimist iga kuu esimese nädala jooksul esitatavad kuuaruanded eelnenud kuul vaktsineeritud loomade ja vaktsineerimise põhjuste kohta (nt uued vasikad, taasvaktsineerimine vms); |
| --- | --- |

d)

pärast esimese vaktsineerimise lõpuleviimist iga kuu esimese nädala jooksul esitatavad kuuaruanded eelnenud kuul vaktsineeritud loomade ja vaktsineerimise põhjuste kohta (nt uued vasikad, taasvaktsineerimine vms);

| e) | komisjoni nõudel muu teave, mis pärineb veebipõhisest eriandmebaasist. |
| --- | --- |

e)

komisjoni nõudel muu teave, mis pärineb veebipõhisest eriandmebaasist.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1).

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/66

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2009,

15. november 2016,

millega kiidetakse heaks nodulaarse dermatiidi vastased liikmesriikide esitatud vaktsineerimisprogrammid

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7219 all)

(Ainult bulgaaria-, horvaatia- ja kreekakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/119/EMÜ, millega kehtestatakse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega, (3) eriti selle artikli 19 lõike 1 punkti a, lõike 3 punkti a ja lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nodulaarne dermatiit on väga nakkav peamiselt vektororganismide kaudu leviv veiste viirushaigus, mis tekitab suurt kahju ning võib laialdaselt levida, eriti elusloomade ja nakatunud loomadelt saadud toodete kaudu. |
| --- | --- |

(1)

Nodulaarne dermatiit on väga nakkav peamiselt vektororganismide kaudu leviv veiste viirushaigus, mis tekitab suurt kahju ning võib laialdaselt levida, eriti elusloomade ja nakatunud loomadelt saadud toodete kaudu.

| (2) | Direktiivis 92/119/EMÜ sätestatakse üldmeetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks. Nende hulka kuuluvad meetmed, mida tuleb võtta loomakasvatusettevõttes nodulaarse dermatiidi kahtluse korral ja juhul, kui haiguse esinemine on leidnud kinnitust, meetmed, mida tuleb võtta piirangutsoonides, ning muud täiendavad meetmed haiguse tõrjeks. Kõnealuste meetmetega nähakse nodulaarse dermatiidi puhangu korral muude tõrjemeetmete täiendusena ette ka erakorraline vaktsineerimine, kui selle on heaks kiitnud komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 92/119/EMÜ sätestatakse üldmeetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks. Nende hulka kuuluvad meetmed, mida tuleb võtta loomakasvatusettevõttes nodulaarse dermatiidi kahtluse korral ja juhul, kui haiguse esinemine on leidnud kinnitust, meetmed, mida tuleb võtta piirangutsoonides, ning muud täiendavad meetmed haiguse tõrjeks. Kõnealuste meetmetega nähakse nodulaarse dermatiidi puhangu korral muude tõrjemeetmete täiendusena ette ka erakorraline vaktsineerimine, kui selle on heaks kiitnud komisjon.

| (3) | Komisjoni rakendusotsustega (EL) 2015/2055 (4) ja (EL) 2016/1183 (5) on ette nähtud, et Kreeka ja Bulgaaria võivad korraldada majandites peetavate veiste erakorralise vaktsineerimise vaktsineerimistsoonis, nagu see on sätestatud kummagi kõnealuse rakendusotsuse I lisas. Arvestades nodulaarse dermatiidi praegust epidemioloogilist olukorda, teavitas Horvaatia, kelle jaoks nodulaarse dermatiidi esinemine piirkonnas kujutab vahetut ohtu, komisjoni oma kavatsusest algatada nodulaarse dermatiidi vastane vaktsineerimiskampaania 8. augustil 2016. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsustega (EL) 2015/2055 (4) ja (EL) 2016/1183 (5) on ette nähtud, et Kreeka ja Bulgaaria võivad korraldada majandites peetavate veiste erakorralise vaktsineerimise vaktsineerimistsoonis, nagu see on sätestatud kummagi kõnealuse rakendusotsuse I lisas. Arvestades nodulaarse dermatiidi praegust epidemioloogilist olukorda, teavitas Horvaatia, kelle jaoks nodulaarse dermatiidi esinemine piirkonnas kujutab vahetut ohtu, komisjoni oma kavatsusest algatada nodulaarse dermatiidi vastane vaktsineerimiskampaania 8. augustil 2016.

| (4) | Vastavalt Euroopa Toiduohutusameti 29. juulil 2016 vastu võetud kiireloomulistele nõuannetele nodulaarse dermatiidi kohta (6) on haiguse leviku takistamise kõige tulemuslikumaks viisiks nodulaarse dermatiidi vastane vaktsineerimine. Selleks et saavutada eespool kirjeldatud tulemus, tuleb nodulaarse dermatiidi levikust ohustatud piirkondades või nodulaarsest dermatiidist mõjutatud piirkondades haiguspuhangute miinimumini viimiseks vaktsineerida kogu haigusele vastuvõtlik populatsioon ning saavutada kõrge vaktsineerituse tase nii loomade kui põllumajandusettevõtete tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Toiduohutusameti 29. juulil 2016 vastu võetud kiireloomulistele nõuannetele nodulaarse dermatiidi kohta (6) on haiguse leviku takistamise kõige tulemuslikumaks viisiks nodulaarse dermatiidi vastane vaktsineerimine. Selleks et saavutada eespool kirjeldatud tulemus, tuleb nodulaarse dermatiidi levikust ohustatud piirkondades või nodulaarsest dermatiidist mõjutatud piirkondades haiguspuhangute miinimumini viimiseks vaktsineerida kogu haigusele vastuvõtlik populatsioon ning saavutada kõrge vaktsineerituse tase nii loomade kui põllumajandusettevõtete tasandil.

| (5) | Selguse ja lihtsuse huvides tuleks käesoleva otsusega ette näha Kreeka ja Bulgaaria vaktsineerimisprogrammide heakskiitmine, mis on praegu hõlmatud vastavalt rakendusotsustega (EL) 2015/2055 ja (EL) 2016/1183. Lisaks tuleks heaks kiita Horvaatia esitatud vaktsineerimisprogramm. Praegu rakendusotsustega (EL) 2015/2055 ja (EL) 2016/1183 hõlmatud Kreeka ja Bulgaaria vaktsineerimisprogrammid ning Horvaatia esitatud vaktsineerimisprogramm vastavad komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2008 (7) (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses nodulaarse dermatiidiga teatavates liikmesriikides) II lisas sätestatud nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise programmi miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

(5)

Selguse ja lihtsuse huvides tuleks käesoleva otsusega ette näha Kreeka ja Bulgaaria vaktsineerimisprogrammide heakskiitmine, mis on praegu hõlmatud vastavalt rakendusotsustega (EL) 2015/2055 ja (EL) 2016/1183. Lisaks tuleks heaks kiita Horvaatia esitatud vaktsineerimisprogramm. Praegu rakendusotsustega (EL) 2015/2055 ja (EL) 2016/1183 hõlmatud Kreeka ja Bulgaaria vaktsineerimisprogrammid ning Horvaatia esitatud vaktsineerimisprogramm vastavad komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/2008 (7) (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses nodulaarse dermatiidiga teatavates liikmesriikides) II lisas sätestatud nodulaarse dermatiidi vastu vaktsineerimise programmi miinimumnõuetele.

| (6) | Edu saavutamiseks tuleks nodulaarse dermatiidi vastast vaktsineerimisprogrammi koos muude tõrjemeetmetega rakendada mitmel järjestikusel aastal, et tagada kogu haigusele vastuvõtliku populatsiooni immuniseerimine piisavaks ajaks. |
| --- | --- |

(6)

Edu saavutamiseks tuleks nodulaarse dermatiidi vastast vaktsineerimisprogrammi koos muude tõrjemeetmetega rakendada mitmel järjestikusel aastal, et tagada kogu haigusele vastuvõtliku populatsiooni immuniseerimine piisavaks ajaks.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Nodulaarse dermatiidi vastaste vaktsineerimisprogrammide heakskiitmine

Lisas loetletud nodulaarse dermatiidi vastased vaktsineerimisprogrammid on heaks kiidetud.

Artikkel 2

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2019.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile, Kreeka Vabariigile ja Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 15. november 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69.

3

(4)  Komisjoni 10. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2055, milles sätestatakse tingimused veiste nodulaarse dermatiidi vastase erakorralise vaktsineerimise kava kehtestamiseks Kreekas ja millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1500 (ELT L 300, 17.11.2015, lk 31).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1183, 14. juuli 2016, millega kiidetakse heaks veiste erakorraline vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi vastu Bulgaarias ja millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/645 lisa (ELT L 195, 20.7.2016, lk 75).

5

(6)  EFSA Journal 2016; 14(8):4573 [27 lk].

6

(7)  Komisjoni 15. novembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2008, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses nodulaarse dermatiidiga teatavates liikmesriikides (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 51).

7

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

| — | Kreeka esitatud vaktsineerimisprogramm. |
| --- | --- |

—

Kreeka esitatud vaktsineerimisprogramm.

| — | Bulgaaria esitatud vaktsineerimisprogramm. |
| --- | --- |

—

Bulgaaria esitatud vaktsineerimisprogramm.

| — | Horvaatia esitatud vaktsineerimisprogramm. |
| --- | --- |

—

Horvaatia esitatud vaktsineerimisprogramm.

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/69

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2010,

16. november 2016,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/1968 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ungaris) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7506 all)

(Ainult ungarikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1968 (3) võeti vastu pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangut Ungaris asuvas ettevõttes ning kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ (4). Rakendusotsuses (EL) 2016/1968 on sätestatud, et Ungari poolt kooskõlas direktiiviga 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- või järelevalvetsoonina loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1968 (3) võeti vastu pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangut Ungaris asuvas ettevõttes ning kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ (4). Rakendusotsuses (EL) 2016/1968 on sätestatud, et Ungari poolt kooskõlas direktiiviga 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- või järelevalvetsoonina loetletud piirkondi.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2016/1968 vastuvõtmist on Ungari teatanud komisjonile uutest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest kodulinnukasvatusega tegelevates ettevõtetes, mis asuvad väljaspool rakendusotsuse (EL) 2016/1968 lisas loetletud alasid. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2016/1968 vastuvõtmist on Ungari teatanud komisjonile uutest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest kodulinnukasvatusega tegelevates ettevõtetes, mis asuvad väljaspool rakendusotsuse (EL) 2016/1968 lisas loetletud alasid.

| (3) | Pärast kõnealuseid puhanguid võttis Ungari direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad tõrjemeetmed ning kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid asjaomaste taudikollete ümber. |
| --- | --- |

(3)

Pärast kõnealuseid puhanguid võttis Ungari direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad tõrjemeetmed ning kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid asjaomaste taudikollete ümber.

| (4) | Komisjon on kontrollinud Ungari võetud tõrjemeetmeid ja on seisukohal, et kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse poolt vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud uute kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõtetest, kus on kinnitust leidnud uued kõrge patogeensusega linnugripi puhangud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on kontrollinud Ungari võetud tõrjemeetmeid ja on seisukohal, et kõnealuse liikmesriigi pädeva asutuse poolt vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud uute kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõtetest, kus on kinnitust leidnud uued kõrge patogeensusega linnugripi puhangud.

| (5) | Selleks et hoida ära liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist kolmandates riikides, on vaja liidu tasandil kiiresti kehtestada Ungari kehtestatud uued kaitse- ja järelevalvetsoonid. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hoida ära liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist kolmandates riikides, on vaja liidu tasandil kiiresti kehtestada Ungari kehtestatud uued kaitse- ja järelevalvetsoonid.

| (6) | Sellest tulenevalt tuleks rakendusotsuse (EL) 2016/1968 lisa muuta, et see hõlmaks kõnealuseid uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(6)

Sellest tulenevalt tuleks rakendusotsuse (EL) 2016/1968 lisa muuta, et see hõlmaks kõnealuseid uusi kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/1968 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/1968 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/1968 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Brüssel, 16. november 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 9. novembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1968, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Ungaris (ELT L 303, 10.11.2016, lk 23).

3

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

4

---

LISA

„LISA

A OSA

Artiklis 1 osutatud kaitsetsoonid:

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Staatuse kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungari | Sihtnumber /ADNSi kood | Piirkond | |
| | | | Need Békési komitaadi Orosháza ringkonna ja Csongrádi komitaadi Makó ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,39057°; E 20,74251°; lisaks Tótkomlósi ja Nagyéri kogu hoonestatud ala | 27.11.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,469039°; E 19,801094° | 2.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunfélegyháza, Kecskeméti ja Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,682422°; E 19,638406°; lisaks Bugaci (ilma Bugac-Alsómonostorita) ja Móricgát-Erdőszéplaki kogu hoonestatud ala | 3.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,268418°; E 19,573609° | 5.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,229847°; E 19,619350°; lisaks Kelebia-Újfalu kogu hoonestatud ala | 5.12.2016 |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Staatuse kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29

HU

Ungari

Sihtnumber /ADNSi kood

Piirkond

Need Békési komitaadi Orosháza ringkonna ja Csongrádi komitaadi Makó ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,39057°; E 20,74251°; lisaks Tótkomlósi ja Nagyéri kogu hoonestatud ala

27.11.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,469039°; E 19,801094°

2.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunfélegyháza, Kecskeméti ja Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,682422°; E 19,638406°; lisaks Bugaci (ilma Bugac-Alsómonostorita) ja Móricgát-Erdőszéplaki kogu hoonestatud ala

3.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,268418°; E 19,573609°

5.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,229847°; E 19,619350°; lisaks Kelebia-Újfalu kogu hoonestatud ala

5.12.2016

B OSA

Artiklis 1 osutatud järelevalvetsoonid:

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Staatuse kohaldamise lõppkuupäev või periood kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HU | Ungari | Sihtnumber /ADNSi kood | Piirkond | |
| | | | Békési komitaadi Orosháza ja Mezőkovácsháza ringkonna ning Csongrádi komitaadi Makó ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,39057°; E 20,74251°; lisaks Békéssámsoni, Kaszaperi, Végegyháza ja Mezőhegyesi kogu hoonestatud ala | 6.12.2016 |
| | Need Békési komitaadi Orosháza ringkonna ja Csongrádi komitaadi Makó ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,39057°; E 20,74251°; lisaks Tótkomlósi ja Nagyéri kogu hoonestatud ala | 28.11.2016–6.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunmajsa ja Kiskunhalasi ringkonna ning Csongrádi komitaadi Kisteleki ja Mórahalomi ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,469039°; E 19,801094° | 11.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,469039°; E 19,801094° | 3.12.2016–11.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskun komitaadi Kiskunfélegyháza, Kecskeméti, Kiskőrösi ja Kiskunmajsa ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,682422°; E 19,638406° | 12.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunfélegyháza, Kecskeméti ja Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,682422°; E 19,638406°; lisaks Bugaci (ilma Bugac-Alsómonostorita) ja Móricgát-Erdőszéplaki kogu hoonestatud ala | 4.12.2016–12.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ja Jánoshalma ringkonna ning Csongrádi komitaadi Mórahalomi ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,268418°; E 19,573609°; lisaks Balotaszállási kogu hoonestatud ala | 14.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,268418°; E 19,573609° | 6.12.2016–14.12.2016 |
| | | | Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ja Jánoshalma ringkonna ning Csongrádi komitaadi Mórahalomi ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,229847°; E 19,619350° | 14.12.2016 |
| | | | Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,229847°; E 19,619350°; lisaks Kelebia-Újfalu kogu hoonestatud ala | 6.12.2016–14.12.2016“ |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Staatuse kohaldamise lõppkuupäev või periood kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

HU

Ungari

Sihtnumber /ADNSi kood

Piirkond

Békési komitaadi Orosháza ja Mezőkovácsháza ringkonna ning Csongrádi komitaadi Makó ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,39057°; E 20,74251°; lisaks Békéssámsoni, Kaszaperi, Végegyháza ja Mezőhegyesi kogu hoonestatud ala

6.12.2016

Need Békési komitaadi Orosháza ringkonna ja Csongrádi komitaadi Makó ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,39057°; E 20,74251°; lisaks Tótkomlósi ja Nagyéri kogu hoonestatud ala

28.11.2016–6.12.2016

Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunmajsa ja Kiskunhalasi ringkonna ning Csongrádi komitaadi Kisteleki ja Mórahalomi ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,469039°; E 19,801094°

11.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,469039°; E 19,801094°

3.12.2016–11.12.2016

Bács-Kiskun komitaadi Kiskunfélegyháza, Kecskeméti, Kiskőrösi ja Kiskunmajsa ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,682422°; E 19,638406°

12.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunfélegyháza, Kecskeméti ja Kiskunmajsa ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,682422°; E 19,638406°; lisaks Bugaci (ilma Bugac-Alsómonostorita) ja Móricgát-Erdőszéplaki kogu hoonestatud ala

4.12.2016–12.12.2016

Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ja Jánoshalma ringkonna ning Csongrádi komitaadi Mórahalomi ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,268418°; E 19,573609°; lisaks Balotaszállási kogu hoonestatud ala

14.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,268418°; E 19,573609°

6.12.2016–14.12.2016

Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ja Jánoshalma ringkonna ning Csongrádi komitaadi Mórahalomi ringkonna need osad, mis asuvad väljaspool kaitsetsoonina kirjeldatud ala ning jäävad sellise 10 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,229847°; E 19,619350°

14.12.2016

Need Bács-Kiskuni komitaadi Kiskunhalasi ringkonna osad, mis jäävad sellise 3 km raadiusega ringi sisse, mille keskpunkti GPSi koordinaadid on N 46,229847°; E 19,619350°; lisaks Kelebia-Újfalu kogu hoonestatud ala

6.12.2016–14.12.2016“

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/73

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2011,

16. november 2016,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7508 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vorm aga põhjustab enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealune haigus võib tugevalt mõjutada kodulinnukasvatuse kasumlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vorm aga põhjustab enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealune haigus võib tugevalt mõjutada kodulinnukasvatuse kasumlikkust.

| (2) | Kuigi linnugripp esineb peamiselt lindudel, on seda põhjustava viirusega nakatumist esinenud teatavates tingimustes mõnikord ka inimestel. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi linnugripp esineb peamiselt lindudel, on seda põhjustava viirusega nakatumist esinenud teatavates tingimustes mõnikord ka inimestel.

| (3) | Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde. Selle tulemusel võib see elusate kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindudega või linnukasvatustoodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde. Selle tulemusel võib see elusate kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindudega või linnukasvatustoodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

| (4) | Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed linnugripi järelevalve ja varajase avastamise jaoks ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed linnugripi järelevalve ja varajase avastamise jaoks ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral.

| (5) | Saksamaa teatas komisjonile mitmest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning võttis kohe direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa teatas komisjonile mitmest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust oma territooriumil asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning võttis kohe direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist.

| (6) | Komisjon on Saksamaa võetud direktiivi 2005/94/EÜ kohased meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõtetest, kus haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on Saksamaa võetud direktiivi 2005/94/EÜ kohased meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisavalt kaugel ettevõtetest, kus haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud.

| (7) | Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandates riikides põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise ärahoidmiseks on vaja koostöös Saksamaaga kehtestada liidu tasandil kiiresti kõnealuses liikmesriigis kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid. |
| --- | --- |

(7)

Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandates riikides põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise ärahoidmiseks on vaja koostöös Saksamaaga kehtestada liidu tasandil kiiresti kõnealuses liikmesriigis kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid.

| (8) | Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Saksamaa kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud meetmeid, ning näha ette ajavahemik, mille jooksul kõnealuste tsoonide staatus on kehtiv. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Saksamaa kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud meetmeid, ning näha ette ajavahemik, mille jooksul kõnealuste tsoonide staatus on kehtiv.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa tagab, et vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa A ja B osas kaitse- või järelevalvetsoonina loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 16. november 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

3

---

LISA

A OSA

Artiklis 1 osutud kaitsetsoonid

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Staatuse kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Saksamaa | | Piirkond | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

  Kreis Ostholstein:

  In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße. | 5.12.2016 |
| 17498 | In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile






  — | Mesekenhagen |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Staatuse kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29

DE

Saksamaa

Piirkond

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

5.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

5.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

5.12.2016

B OSA

Artiklis 1 osutatud järelevalvetsoonid

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Staatuse kohaldamise lõppkuupäev või periood kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | Saksamaa | | Piirkond | |
| | | | Kreis Schleswig-Flensburg:

  Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

  Kreis Rendsburg-Eckernförde:

  Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.
  Gemeinde Rieseby
  Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

  Kreis Schleswig-Flensburg:

  Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

  Stadt Lübeck:

  Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

  Kreis Ostholstein:

  Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand. | 14.12.2016 |
| 23923 | In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile






  — | Hof Selmsdorf |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Staatuse kohaldamise lõppkuupäev või periood kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

DE

Saksamaa

Piirkond

Kreis Schleswig-Flensburg:

Entlang der äußeren Gemeindegrenze Schleswig, weiter auf äußere Gemeindegrenze Lürschau, weiter auf äußere Gemeindegrenze Idstedt, weiter auf äußere Gemeindegrenze Stolk, weiter auf äußere Gemeindegrenze Klappholz, weiter auf äußere Gemeindegrenze Havetoft, weiter auf obere Gemeindegrenze Mittelangeln, weiter auf obere Gemeindegrenze Mohrkirch, weiter auf äußere Gemeindegrenze Saustrup, weiter auf äußere Gemeindegrenze Wagersrott, weiter auf äußere Gemeindegrenze Dollrottfeld, weiter auf äußere Gemeindegrenze Boren bis zur Kreisgrenze, an der Kreisgrenze entlang bis.

Kreis Rendsburg-Eckernförde:

Gemeinde Kosel: gesamtes Gemeindegebiet.

Gemeinde Rieseby

Amtsgrenze Rieseby, südlich weiter Amtsgrenze Kosel entlang bis Kreisgrenze.

Kreis Schleswig-Flensburg:

Südlich an der Gemeindegrenze Borwedel entlang, weiter auf unterer Gemeindegrenze Fahrdorf bis zur Gemeindegrenze Schleswig.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze über den Wasserweg durch den Petroleumhafen, weiter durch die Trave, Verlängerung des Sandbergs, die B75 queren Richtung Heiligen-Geist Kamp, weiter über die Arnimstraße und Edelsteinstraße, über Heiweg Richtung Wesloer Tannen bzw. Brandenbaumer Tannen, die Landesgrenze entlang, die Landstraße überqueren, am Wasser entlang bis zur Kreisgrenze zu Ostholstein, die Kreisgrenze entlang zum Petroleumhafen

Kreis Ostholstein:

Die Gemeinden Ratekau, Bad Schwartau und Timmendorfer Strand sowie der nachfolgend beschriebene Bereich der Gemeinde Scharbeutz: Dem Straßenverlauf der L 102 ab der Straße Bövelstredder folgend bis zur B76, der Bundestraße bis zur Wasserlinie folgend, weiter bis zur Gemeindegrenze Timmendorfer Strand.

14.12.2016

23923

In der Gemeinde Selmsdorf die Orte und Ortsteile

—

Hof Selmsdorf

| — | Selmsdorf |
| --- | --- |

—

Selmsdorf

| — | Lauen |
| --- | --- |

—

Lauen

| — | Sülsdorf |
| --- | --- |

—

Sülsdorf

| — | Teschow |
| --- | --- |

—

Teschow

| — | Zarnewanz, |
| --- | --- |

—

Zarnewanz,

In der Gemeinde Lüdersdorf der Ort

| — | Palingen |
| --- | --- |

—

Palingen

In der Gemeinde Schönberg der Ort

| — | Kleinfeld |
| --- | --- |

—

Kleinfeld

14.12.2016

23942

In der Gemeinde Dassow die Orte und Ortsteile

| — | Barendorf |
| --- | --- |

—

Barendorf

| — | Benckendorf |
| --- | --- |

—

Benckendorf

14.12.2016

17498

Die Gemeinde Neuenkirchen mit den Ortsteilen

| — | Neuenkirchen, |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen,

| — | Oldenhagen, |
| --- | --- |

—

Oldenhagen,

| — | Wampen. |
| --- | --- |

—

Wampen.

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile Wackerow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Groß Petershagen, |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen,

| — | Immenhorst, |
| --- | --- |

—

Immenhorst,

| — | Jarmshagen, |
| --- | --- |

—

Jarmshagen,

| — | Klein Petershagen, |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen,

| — | Steffenshagen. |
| --- | --- |

—

Steffenshagen.

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen,

| — | Feldsiedlung, |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung,

| — | Heimsiedlung, |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung,

| — | Chausseesiedlung, |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung,

| — | Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade. |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II, Neu – Ungnade.

14.12.2016

17489

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt,

| — | Fleischervorstadt, |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt,

| — | Industriegebiet, |
| --- | --- |

—

Industriegebiet,

| — | Innenstadt, |
| --- | --- |

—

Innenstadt,

| — | Nördliche Mühlenvorstadt, |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt,

| — | Obstbaumsiedlung, |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Schönwalde II, |
| --- | --- |

—

Schönwalde II,

| — | Stadtrandsiedlung, |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung,

| — | Steinbeckervorstadt, |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt,

| — | südliche Mühlenstadt, |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt,

| — | Schönwalde I, |
| --- | --- |

—

Schönwalde I,

| — | Südstadt. |
| --- | --- |

—

Südstadt.

14.12.2016

17941

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen, |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen,

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

14.12.2016

17493

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Insel Koos, |
| --- | --- |

—

Insel Koos,

| — | Ostseeviertel, |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel,

| — | Riems. |
| --- | --- |

—

Riems.

14.12.2016

18516

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow, |
| --- | --- |

—

Griebenow,

| — | Dreizehnhausen, |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen,

| — | Kreutzmannshagen, |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen,

| — | Willershusen. |
| --- | --- |

—

Willershusen.

14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Horst, |
| --- | --- |

—

Horst,

| — | Wendorf, |
| --- | --- |

—

Wendorf,

| — | Gerdeswalde, |
| --- | --- |

—

Gerdeswalde,

| — | Segebadenhau, |
| --- | --- |

—

Segebadenhau,

| — | Wilmshagen, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen,

| — | Wilmshagen Siedlung, |
| --- | --- |

—

Wilmshagen Siedlung,

| — | Mannhagen, |
| --- | --- |

—

Mannhagen,

| — | Jeeser, |
| --- | --- |

—

Jeeser,

| — | Jeeser Hof, |
| --- | --- |

—

Jeeser Hof,

| — | Kirchdorf, |
| --- | --- |

—

Kirchdorf,

| — | Dömitzow, |
| --- | --- |

—

Dömitzow,

| — | Reinkenhagen, |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen,

| — | Miltzow, |
| --- | --- |

—

Miltzow,

| — | Klein Miltzow, |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow,

| — | Hankenhagen, |
| --- | --- |

—

Hankenhagen,

| — | Oberhinrichshagen, |
| --- | --- |

—

Oberhinrichshagen,

| — | Reinberg, |
| --- | --- |

—

Reinberg,

| — | Stahlbrode, |
| --- | --- |

—

Stahlbrode,

| — | Falkenhagen, |
| --- | --- |

—

Falkenhagen,

| — | Tremt. |
| --- | --- |

—

Tremt.

14.12.2016

18574

In der Gemeinde Garz

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort. |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort.

14.12.2016

Kreis Schleswig-Flensburg:

Ab Ortsteil Triangel, Gemeinde Nübel Richtung Norden auf die Schleswiger Straße bis zur Gemeindegrenze Nübel/Tolk, entlang dieser Gemeindegrenze bis zur Schleswiger Straße, östlich am Ortsteil Wellspang vorbei bis zur Gemeindegrenze Böklund, südlich an der Gemeindegrenze entlang bis zur Kattbeker Straße, links ab bis zur Hans-Christophersen-Allee, diese rechts weiter, übergehend in Bellig und Struxdorf bis zur Gemeindegrenze Struxdorf/Böel, an dieser entlang Richtung Süden bis Ortsteil Boholzau, rechts auf Gemeindegrenze Struxdorf/Twedt bis zur Straße Boholz, diese links weiter auf Boholzau und Buschau, bis Ortsteil Buschau, links ab auf Buschau, dann rechts weiter auf Buschau, gleich wieder links auf Lücke bis zur B 201, rechts weiter Richtung Süden bis links Höckerberg, weiter Osterholz bis Sportplatz, dann rechts auf Verbindungsstraße zur Straße Friedenstal, links weiter bis zur Gemeindegrenze Loit/Steinfeld, dieser folgen bis Gemeindegrenze Steinfeld/Taarstedt, dieser links folgen bis Gemeindegrenze Taarstedt/Ulsnis, rechts weiter auf dieser Gemeindegrenze, weiter auf der Gemeindegrenze Taarstedt/Goltoft und Taarstedt/Brodersby und Taarstedt/Schaalby bis Heerweg, dann links weiter auf Heerweg bis Hauptstraße, weiter rechts auf Hauptstraße bis Raiffeisenstraße, rechts weiter auf Hauptstraße bis B 201, links weiter auf B 201 bis Ortsteil Triangel.

Stadt Lübeck:

Von der Kreisgrenze entlang des Sonnenbergsredder bis zum Parkplatz im Waldusener Forst, Richtung Waldhusener Weg, Waldhusener Weg folgend bis zur B75, über die B75 Richtung Solmitzstraße, von der Dummersdorfer Straße zum Neuenteilsredder bis Weg Dummersbarn bis zur Trave, die Trave entlang, Richtung Pötenitzer Wiek, die Landstraße querend zur Lübecker Bucht, Landesgrenze über den Wasserweg zur Strandpromenade, hinüber zur Berlingstraße, über Godewind und Fahrenberg, über Steenkamp zu Rödsaal, Timmendorfer Weg Richtung B76, die B76 überqueren und Bollbrügg folgen, entlang der Kreisgrenze zu Ostholstein bis Sonnenbergsredder.

Kreis Ostholstein:

In der Gemeinde Ratekau nachfolgend beschriebenes Gebiet: Travemünder Straße bis zur Kreisgrenze zur Stadt Lübeck; Ab der Kreisgrenze Ortsteil Kreuzkamp, Offendorfer Straße gen Norden entlang dem Sonnenbergsredder – K15. Vor Warnsdorf entlang des Bachverlaufs bis zum Schloss Warnsdorf. Der Schlossstr. und der Niendorfer Str. bis zur Tarvemünder Straße.

6.12.2016–14.12.2016

17498

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshofk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshofk

| — | Groß Kieshof Ausbauk |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbauk

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

6.12.2016–14.12.2016

18519

In der Gemeinde Sundhagen

| — | der Ortsteil Jager. |
| --- | --- |

—

der Ortsteil Jager.

6.12.2016–14.12.2016

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/81 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/81

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2012,

16. november 2016,

milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripiga Austrias

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 7512 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vorm aga põhjustab enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealune haigus võib tugevalt mõjutada kodulinnukasvatuse kasumlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, kõrge patogeensusega vorm aga põhjustab enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealune haigus võib tugevalt mõjutada kodulinnukasvatuse kasumlikkust.

| (2) | Kuigi linnugripp esineb peamiselt lindudel, on seda põhjustava viirusega nakatumist esinenud teatavates tingimustes mõnikord ka inimestel. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi linnugripp esineb peamiselt lindudel, on seda põhjustava viirusega nakatumist esinenud teatavates tingimustes mõnikord ka inimestel.

| (3) | Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde. Selle tulemusel võib see elusate kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindudega või linnukasvatustoodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(3)

Linnugripi puhangu korral on oht, et haigusetekitaja võib levida teistesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde. Selle tulemusel võib see elusate kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindudega või linnukasvatustoodetega kauplemise tagajärjel levida ühest liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse.

| (4) | Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed linnugripi järelevalve ja varajase avastamise jaoks ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiiviga 2005/94/EÜ (3) on kehtestatud teatavad ennetusmeetmed linnugripi järelevalve ja varajase avastamise jaoks ning minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes. Selles direktiivis on sätestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamine kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral.

| (5) | Austria teatas komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust oma territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning võttis kohe direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Austria teatas komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust oma territooriumil asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning võttis kohe direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, mis hõlmavad kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist.

| (6) | Komisjon on Austria võetud direktiivi 2005/94/EÜ kohased meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitsetsooni ja järelevalvetsooni piirid on piisavalt kaugel ettevõttest, kus haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on Austria võetud direktiivi 2005/94/EÜ kohased meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud kaitsetsooni ja järelevalvetsooni piirid on piisavalt kaugel ettevõttest, kus haiguspuhangu esinemine on kinnitust leidnud.

| (7) | Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandates riikides põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise ärahoidmiseks on vaja koostöös Austriaga kehtestada liidu tasandil kiiresti kõnealuses liikmesriigis kehtestatud kaitsetsoon ja järelevalvetsoon. |
| --- | --- |

(7)

Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandates riikides põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise ärahoidmiseks on vaja koostöös Austriaga kehtestada liidu tasandil kiiresti kõnealuses liikmesriigis kehtestatud kaitsetsoon ja järelevalvetsoon.

| (8) | Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Austria kaitsetsoon ja järelevalvetsoon, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud meetmeid, ning näha ette ajavahemik, mille jooksul kõnealuste tsoonide staatus on kehtiv. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks käesoleva otsuse lisas esitada Austria kaitsetsoon ja järelevalvetsoon, kus kohaldatakse direktiivis 2005/94/EÜ sätestatud meetmeid, ning näha ette ajavahemik, mille jooksul kõnealuste tsoonide staatus on kehtiv.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Austria tagab, et vastavalt direktiivi 2005/94/EÜ artikli 16 lõikele 1 kehtestatud kaitsetsoon ja järelevalvetsoon hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisa A ja B osas kaitse- või järelevalvetsoonina loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 16. november 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

3

---

LISA

A OSA

Artiklis 1 osutatud kaitsetsoon:

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Staatuse kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austria | | Piirkond | |
| | | | Järgmised omavalitsusüksused: Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 14.12.2016 |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Staatuse kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 29

AT

Austria

Piirkond

Järgmised omavalitsusüksused: Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

14.12.2016

B OSA

Artiklis 1 osutatud järelevalvetsoon:

| ISO riigikood | Liikmesriik | Kood
  (kui on olemas) | Nimi | Staatuse kohaldamise lõppkuupäev või periood kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Austria | | Piirkond | |
| | | | Järgmised omavalitsusüksused: Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg | 23.12.2016 |
| | Järgmised omavalitsusüksused: Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach | 15.12.2016–23.12.2016 |

ISO riigikood

Liikmesriik

Kood

(kui on olemas)

Nimi

Staatuse kohaldamise lõppkuupäev või periood kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

AT

Austria

Piirkond

Järgmised omavalitsusüksused: Langen, Buch, Schwarzach, Kennelbach, Wolfurt, Bildstein, Dornbirn, Lustenau, Lochau, Höchst, Hörbranz, Gaißau, Eichenberg

23.12.2016

Järgmised omavalitsusüksused: Bregenz, Hard, Fußach, Lauterach

15.12.2016–23.12.2016

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/84

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 138/16/COL,

28. juuni 2016,

millega lubatakse Islandil teha erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 216/2008 seoses olemasolevate sätetega imporditud õhusõidukite lennukõlblikkussertifikaatide väljaandmise kohta [2016/2013]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

võttes arvesse EMP lepingu XIII lisa punktis 66n viidatud õigusakti,

  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ; (1)
  muudetud kujul (edaspidi „õigusakt“),
  nagu seda on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti kõnealuse õigusakti artikli 14 lõikeid 6 ja 7,

võttes arvesse EFTA transpordikomitee 10. juuni 2016. aasta arvamust,

võttes arvesse EFTA järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet“) 13. märtsi 2013. aasta otsust 103/13/COL, millega volitatakse transpordi eest vastutavat kolleegiumi liiget võtma vastu teatavad otsused ja meetmed (dokument nr 578349),

ning arvestades järgmist:

Island teatas EFTA järelevalveametile ja Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“) 25. veebruari 2016. aasta kirjaga (dokument nr 794710) oma kavatsusest teha erand EMP lepingu XIII lisa punktis 66p viidatud õigusakti (komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad
   (2)
  (muudetud) (edaspidi „määrus (EL) nr 748/2012“) (mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) I lisa (osa 21) punkti 21.A.174 alapunkti b alapunkti 3 alapunktist ii.

Määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.174 alapunkti b alapunkti 3 alapunkti ii kohaselt sisaldab iga lennukõlblikkussertifikaadi taotlus juhul, kui õhusõiduk imporditakse kolmandast riigist, selle riigi pädeva asutuse kinnitust, kus õhusõiduk on või oli registreeritud, mis kajastab registris oleva õhusõiduki lennukõlblikkuse olukorda ülekandmise ajal. Mõnel juhul ei ole niisugune kinnitus kättesaadav ja seda on võimatu hankida. Seega on Islandil kavatsus loobuda nõudest lisada selline kinnitus.

Oma 6. veebruari 2014. aasta otsuses lubas Euroopa Komisjon Rootsil rakendada erandit määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) punkti 21.A.174 alapunkti b alapunkti 3 alapunktist ii ja loobuda nõudest lisada selline kinnitus (3).

Kõnealust erandit kohaldatakse seni, kuni eeskirjade koostamise ülesande RMT.0020 raames võetakse vastu määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) alajao H („Lennukõlblikkussertifikaadid ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadid“) muudatus ja hakatakse seda kohaldama.

Eeskirjade koostamise ülesanne RMT.0020 on praeguseks liidetud teise eeskirjade koostamise ülesandega RMT.0278 (õhusõiduki import muust õigussüsteemist ja osa 21 alajao H läbivaatamine) ja eeskirjade koostamise ettepaneku teatis on hetkel vastuvõtmise lõppetapis Euroopa Lennundusohutusametis.

Eespool öeldu põhjal järeldab järelevalveamet, et Islandi teatatud erand vastab õigusakti artikli 14 lõigetes 6 ja 7 sätestatud nõuetele.

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas EFTA transpordikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Island võib teha erandi EMP lepingu XIII lisa punktis 66p viidatud õigusakti (komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (muudetud) (edaspidi „määrus (EL) nr 748/2012“) (mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel) I lisa (osa 21) punkti 21.A.174 alapunkti b alapunkti 3 alapunktist ii ning võib juhul, kui õhusõiduk imporditakse kolmandast riigist, kus asjaomane õhusõiduk on või oli registreeritud, vastu võtta lennukõlblikkussertifikaatide taotlusi ilma pädeva asutuse kinnituseta registris oleva õhusõiduki lennukõlblikkuse olukorra kohta ülekandmise ajal.

Kõnealust erandit kohaldatakse seni, kuni eeskirjade koostamise ülesande RMT.0278 raames võetakse vastu määruse (EL) nr 748/2012 I lisa (osa 21) alajao H („Lennukõlblikkussertifikaadid ja piiratud lennukõlblikkussertifikaadid“) muudatus ja hakatakse seda EFTA riikides kohaldama.

Artikkel 2

Kõigil EFTA riikidel on õigus kohaldada artiklis 1 osutatud meetmeid, nagu on täpsustatud käesoleva otsuse lisas, tingimusel et nad teatavad sellest vastavalt õigusakti artikli 14 lõikes 6 sätestatud teatamiskohustusele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile. Autentne on selle ingliskeelne versioon.

Artikkel 4

Käesolev otsus tehakse teatavaks Islandile, Norrale ja Liechtensteinile.

Brüssel, 28. juuni 2016

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

direktor

Carsten ZATSCHLER

---

(1)  
  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 224, 21.8.2012, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 6. veebruari 2014. aasta otsuse 2014/69/EL (millega Rootsil ja Ühendkuningriigil lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 14 lõikele 6 teha erandeid teatavatest ühistest lennundusohutuseeskirjadest) VI lisa (ELT L 39, 8.2.2014, lk 60).

3

---

LISA

ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

Pädev asutus vaatab läbi õhusõiduki dokumendid ja kontrollib õhusõidukit veendumaks, et

| — | õhusõiduki varasemad andmed on täielikud ja piisavad, et määrata kindlaks tootmis- ja muutmisstandard; |
| --- | --- |

—

õhusõiduki varasemad andmed on täielikud ja piisavad, et määrata kindlaks tootmis- ja muutmisstandard;

| — | õhusõiduk toodeti vastavalt EASA tüübisertifikaadi aluseks olnud tüübiprojektile. Sel eesmärgil sisaldavad varasemad andmed esmase lennukõlblikkussertifikaadi koopiat või ekspordisertifikaati, mis on välja antud uuele õhusõidukile. Teise võimalusena võib lennukõlblikkussertifikaadi taotleja saada kinnituse tüübisertifikaadi omanikult, keda projekteerimisriik seoses toodangu staatusega tunnustab; |
| --- | --- |

—

õhusõiduk toodeti vastavalt EASA tüübisertifikaadi aluseks olnud tüübiprojektile. Sel eesmärgil sisaldavad varasemad andmed esmase lennukõlblikkussertifikaadi koopiat või ekspordisertifikaati, mis on välja antud uuele õhusõidukile. Teise võimalusena võib lennukõlblikkussertifikaadi taotleja saada kinnituse tüübisertifikaadi omanikult, keda projekteerimisriik seoses toodangu staatusega tunnustab;

| — | õhusõiduk vastab tüübisertifikaadiga kinnitatud tüübiprojektile; |
| --- | --- |

—

õhusõiduk vastab tüübisertifikaadiga kinnitatud tüübiprojektile;

| — | täiendavad tüübisertifikaadid, muudatused või remonditöö on heaks kiidetud kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisaga (osa 21) (1); |
| --- | --- |

—

täiendavad tüübisertifikaadid, muudatused või remonditöö on heaks kiidetud kooskõlas määruse (EL) nr 748/2012 I lisaga (osa 21) (1);

| — | kohaldatavaid lennukõlblikkuse direktiive on rakendatud. |
| --- | --- |

—

kohaldatavaid lennukõlblikkuse direktiive on rakendatud.

Lõpuks kinnitab pädev asutus, et tema uurimistulemused on kooskõlas selle organisatsiooni uurimistulemustega, kes viis läbi lennukõlblikkuse hindamise vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 I lisale (osa M) (2).

---

(1)  EMP lepingu XIII lisa punktis 66p viidatud õigusakt (komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus (EL) nr 748/2012, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad (muudetud), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel.

(2)  EMP lepingu XIII lisa punktis 66q viidatud õigusakt (komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (muudetud) (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel.

---

| 17.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 310/87 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 310/87

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 139/16/COL,

28. juuni 2016,

millega lubatakse Norral teha erandeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 216/2008 seoses lennuaja piiranguid käsitlevate sätetega lennuettevõtja Widerøes Flyselskap AS puhul [2016/2014]

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

Võttes arvesse EMP lepingu XIII lisa punktis 66n viidatud õigusakti:

  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) muudetud (edaspidi „õigusakt“),
  mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolli nr 1 alusel, eriti kõnealuse õigusakti artikli 14 lõiget 7,

võttes arvesse EFTA transpordikomitee 10. juuni 2016. aasta arvamust,

võttes arvesse EFTA järelevalveameti (edaspidi „järelevalveamet“) 13. märtsi 2013. aasta otsust nr 103/13/COL, millega antakse transpordi eest vastutavale kolleegiumi liikmele õigus võtta vastu teatavaid otsuseid ja meetmeid (dokument nr 578349),

ning arvestades järgmist:

Norra teatas EFTA järelevalveametile ja Euroopa Lennundusohutusametile (edaspidi „amet“) oma kavatsusest teha lennuettevõtja „Widerøes Flyselskap AS“ suhtes erand komisjoni määruse (EL) nr 965/2012 (2) III lisa punkti ORO.FTL.210 alapunkti a sätetest seoses maksimaalse kogutöötundide arvuga, mille võib meeskonnaliikmele iga 7, 14 ja 28 järjestikuse päeva jooksul määrata, kiites heaks lennuettevõtja individuaalse lennuaja spetsifikatsiooniskeemi.

Lennuettevõtja kavandatavat skeemi on kirjeldatud järgmiselt:

| | Meeskonnaliikmele määratud tööaeg kokku ei tohi olla pikem kui:






  1) | 70 töötundi (mitte 60 töötundi), mille võib jaotada mis tahes seitsme järjestikuse päeva peale 14 järjestikuse päeva pikkuse perioodi jooksul; |
| --- | --- | --- |

Meeskonnaliikmele määratud tööaeg kokku ei tohi olla pikem kui:

1)

70 töötundi (mitte 60 töötundi), mille võib jaotada mis tahes seitsme järjestikuse päeva peale 14 järjestikuse päeva pikkuse perioodi jooksul;

| 2) | 90 töötundi mis tahes 14 järjestikusel päeval (mitte 110 töötundi); |
| --- | --- |

2)

90 töötundi mis tahes 14 järjestikusel päeval (mitte 110 töötundi);

| 3) | maksimaalselt 180 töötundi mis tahes 28 järjestikusel päeval (mitte 190 töötundi) jaotatuna võimalikult ühtlaselt kogu ajavahemikule, |
| --- | --- |

3)

maksimaalselt 180 töötundi mis tahes 28 järjestikusel päeval (mitte 190 töötundi) jaotatuna võimalikult ühtlaselt kogu ajavahemikule,

Lennuettevõtja kavandatav graafikujärgne töökorraldus (7 päeva tööl/7 päeva vaba) pilootidele ja salongipersonalile tuleneb tegutsemisest lennuliinidel, mis suunduvad Norra regionaalsetesse lennujaamadesse või väljuvad sealt, ning asjaolust, et meeskonnaliikmed reisivad kodust meeskonnabaasi.

Järelevalveamet järeldab Euroopa Lennundusohutusameti hinnangu põhjal, et erand tagaks sellise ohutustaseme, mis on samaväärne määruse (EL) nr 965/2012 III lisa punkti ORO.FTL.210 alapunkti a kohaldamisel saavutatud ohutustasemega, kui lisaks lennuettevõtja pakutud leevendusmeetmetele, mis on loetletud Norra 9. detsembri 2015. aasta kirjas, on täidetud ka lisas kirjeldatud tingimused.

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas EFTA transpordikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Norra võib kiita heaks erandi, mis kaldub kõrvale määruse (EL) nr 965/2012 III lisa punkti ORO.FTL.210 alapunktist a, lubades lennuettevõtjal „Widerøes Flyselskap AS“ kohaldada järgmist individuaalset lennuaja spetsifikatsiooniskeemi:

| | Meeskonnaliikmele määratud tööaeg kokku ei tohi olla pikem kui:






  i) | 70 töötundi, mille võib jaotada mis tahes seitsme järjestikuse päeva peale 14 järjestikuse päeva pikkuse perioodi jooksul; |
| --- | --- | --- |

Meeskonnaliikmele määratud tööaeg kokku ei tohi olla pikem kui:

i)

70 töötundi, mille võib jaotada mis tahes seitsme järjestikuse päeva peale 14 järjestikuse päeva pikkuse perioodi jooksul;

| ii) | 90 töötundi mis tahes 14 järjestikusel päeval ning |
| --- | --- |

ii)

90 töötundi mis tahes 14 järjestikusel päeval ning

| iii) | maksimaalselt 180 töötundi mis tahes 28 järjestikusel päeval jaotatuna võimalikult ühtlaselt kogu ajavahemikule, |
| --- | --- |

iii)

maksimaalselt 180 töötundi mis tahes 28 järjestikusel päeval jaotatuna võimalikult ühtlaselt kogu ajavahemikule,

kui on täidetud lisas sätestatud tingimused ja leevendusmeetmed, mida Norra kirjeldas oma 9. detsembri 2015. aasta teatises.

Artikkel 2

Kõigil EFTA riikidel on õigus kohaldada artiklis 1 osutatud meetmeid, nagu on täpsustatud käesoleva otsuse lisas, tingimusel, et nad teatavad sellest vastavalt õigusakti artikli 14 lõikes 6 sätestatud teatamiskohustusele.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Norrale. Autentne on selle ingliskeelne versioon.

Artikkel 4

Käesolev otsus tehakse teatavaks Norrale, Islandile ja Liechtensteinile.

Brüssel, 28. juuni 2016.

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

direktor

Carsten ZATSCHLER

---

(1)  
  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XIII lisa punktis 66nf viidatud õigusakt (komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 965/2012, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008 (ELT L 296, 25.10.2012, lk 1), muudetud), mida on kohandatud EMP lepinguga selle protokolliga nr 1.

2

---

LISA

ERANDI KOHALDAMISEGA SEOTUD TINGIMUSED

| i) | Lennuettevõtja peab tegutsema vastavalt väsimuse riskijuhtimise (FRM) põhimõtetele kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisa punktiga ORO.FTL.120 ning jälgima pidevalt kavandatud leevendusmeetmete tõhusust. Väsimuse riskijuhtimise peab heaks kiitma Norra tsiviillennundusamet hiljemalt 1. jaanuaril 2017. |
| --- | --- |

i)

Lennuettevõtja peab tegutsema vastavalt väsimuse riskijuhtimise (FRM) põhimõtetele kooskõlas määruse (EL) nr 965/2012 III lisa punktiga ORO.FTL.120 ning jälgima pidevalt kavandatud leevendusmeetmete tõhusust. Väsimuse riskijuhtimise peab heaks kiitma Norra tsiviillennundusamet hiljemalt 1. jaanuaril 2017.

| ii) | Lennuettevõtja peab saavutama väsimuse riskijuhtimise rakenduskava vahe-eesmärgid, mis esitati Norra tsiviillennundusametile erandi tegemise taotluses. |
| --- | --- |

ii)

Lennuettevõtja peab saavutama väsimuse riskijuhtimise rakenduskava vahe-eesmärgid, mis esitati Norra tsiviillennundusametile erandi tegemise taotluses.

| iii) | Lennuettevõtja esitab Norra tsiviillennundusametile oma lennuaja spetsifikatsiooniskeemi kohandatud elementide (nt tööle ilmumise aeg ja lennujärgne tööaeg) andmetel põhineva tõestuse, eelkõige juhul, kui need mõjutavad puhkeaega. |
| --- | --- |

iii)

Lennuettevõtja esitab Norra tsiviillennundusametile oma lennuaja spetsifikatsiooniskeemi kohandatud elementide (nt tööle ilmumise aeg ja lennujärgne tööaeg) andmetel põhineva tõestuse, eelkõige juhul, kui need mõjutavad puhkeaega.

| iv) | Lennuettevõtja lisab lennuandmete seire (FDM) süsteemi juhtumiparameetrite jälgimise, mida saab kasutada edasistes uurimistes väsimuse riskijuhtimisega (FRM) seotud reaktiivsete protsesside raames. |
| --- | --- |

iv)

Lennuettevõtja lisab lennuandmete seire (FDM) süsteemi juhtumiparameetrite jälgimise, mida saab kasutada edasistes uurimistes väsimuse riskijuhtimisega (FRM) seotud reaktiivsete protsesside raames.

| v) | Lennuettevõtja peab esimese 24 kuu jooksul pärast erandi heakskiitmist tõendama, et tema väsimuse aruandlussüsteem areneb ennetavama lähenemisviisi suunas. Lennuettevõtja väsimuse aruandlussüsteemi hindamise vahe-eesmärgid kuuluvad lennuettevõtja üldisesse järelevalveprogrammi. |
| --- | --- |

v)

Lennuettevõtja peab esimese 24 kuu jooksul pärast erandi heakskiitmist tõendama, et tema väsimuse aruandlussüsteem areneb ennetavama lähenemisviisi suunas. Lennuettevõtja väsimuse aruandlussüsteemi hindamise vahe-eesmärgid kuuluvad lennuettevõtja üldisesse järelevalveprogrammi.

| vi) | Norra tsiviillennundusamet jälgib hoolikalt ja järjepidevalt, kuidas lennuettevõtja väsimuse riskijuhtimise ohutuse tagamise korras tunnistatakse ja maandatakse võimalikke väsimusriske, mis kerkivad esile erandi esimese 24 kuu jooksul. Seejärel jälgib Norra tsiviillennundusamet lennuettevõtja väsimuse riskijuhtimise tõhusust oma pideva järelevalve osana. |
| --- | --- |

vi)

Norra tsiviillennundusamet jälgib hoolikalt ja järjepidevalt, kuidas lennuettevõtja väsimuse riskijuhtimise ohutuse tagamise korras tunnistatakse ja maandatakse võimalikke väsimusriske, mis kerkivad esile erandi esimese 24 kuu jooksul. Seejärel jälgib Norra tsiviillennundusamet lennuettevõtja väsimuse riskijuhtimise tõhusust oma pideva järelevalve osana.

| vii) | Norra tsiviillennundusamet tagab, et esimese 24 kuu jooksul pärast erandi heakskiitmist viiakse läbi erandi mõju sõltumatu proportsionaalne teaduslik hindamine. Ta analüüsib andmeid salongipersonali ja lennumeeskonna väsimuse kohta, kasutades vähemalt kaht objektiivsete andmete allikat (nt psühhomotoorse valvsuse test (PVT), aktimeetria) et kontrollida pakutud leevendusmeetmete tõhusust, sealhulgas vähemalt järgmist:






  — | suurest töökoormusest tuleneva kumuleeruva väsimuse mõju suure hulga sektorite andmete põhjal ja |
| --- | --- | --- |

vii)

Norra tsiviillennundusamet tagab, et esimese 24 kuu jooksul pärast erandi heakskiitmist viiakse läbi erandi mõju sõltumatu proportsionaalne teaduslik hindamine. Ta analüüsib andmeid salongipersonali ja lennumeeskonna väsimuse kohta, kasutades vähemalt kaht objektiivsete andmete allikat (nt psühhomotoorse valvsuse test (PVT), aktimeetria) et kontrollida pakutud leevendusmeetmete tõhusust, sealhulgas vähemalt järgmist:

—

suurest töökoormusest tuleneva kumuleeruva väsimuse mõju suure hulga sektorite andmete põhjal ja

| — | ületunnitöö kasutamise mõju kumuleeruvale väsimusele, eesmärgiga pakkuda tõendeid tõhusa ettekirjutava piirmäära kehtestamiseks ületunnitöö kasutamisele. |
| --- | --- |

—

ületunnitöö kasutamise mõju kumuleeruvale väsimusele, eesmärgiga pakkuda tõendeid tõhusa ettekirjutava piirmäära kehtestamiseks ületunnitöö kasutamisele.

Hinnatakse mitte vähem kui nelja järjestikuse töö- ja puhkeaja tsükli mõju tegevuse tippperioodidel, kui tegutsetakse erandi alusel, ja võetakse arvesse lennuettevõtja väsimuse riskijuhtimise järeldusi ning kõiki sel ajal kättesaadavaid teaduslikke andmeid ja õigusraamistikku.

| viii) | Aruanne tehtud erandi mõju kohta koos lõikes vii osutatud hinnanguga esitatakse järelevalveametile ja Euroopa Lennundusohutusametile hiljemalt 2 aastat pärast erandi kohaldamist. |
| --- | --- |

viii)

Aruanne tehtud erandi mõju kohta koos lõikes vii osutatud hinnanguga esitatakse järelevalveametile ja Euroopa Lennundusohutusametile hiljemalt 2 aastat pärast erandi kohaldamist.

| ix) | EFTA järelevalveamet, keda abistab Euroopa Lennundusohutusamet, vaatab erandi eespool nimetatud aruande ja hinnangu valguses läbi ning jätab endale õiguse erandit muuta, see peatada või tühistada juhul, kui ta peab seda vajalikuks, pidades silmas olemasolevaid tõendeid selles etapis. |
| --- | --- |

ix)

EFTA järelevalveamet, keda abistab Euroopa Lennundusohutusamet, vaatab erandi eespool nimetatud aruande ja hinnangu valguses läbi ning jätab endale õiguse erandit muuta, see peatada või tühistada juhul, kui ta peab seda vajalikuks, pidades silmas olemasolevaid tõendeid selles etapis.

---