# Uradni list L 52/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.052.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 52 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5623. februar 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.052.slv

Uradni list

Evropske unije

L 52

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5623. februar 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 148/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 150/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov (
  1
  ) | 25 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 151/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov (
  1
  ) | 33 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke (
  1
  ) | 37 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (
  1
  ) | 41 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 148/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov (
  1
  )

1

1

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 149/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS (
  1
  )

1

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 150/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov (
  1
  )

1

25

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 151/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov (
  1
  )

1

33

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 152/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke (
  1
  )

1

37

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 153/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 23.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 148/2013

z dne 19. decembra 2012

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov o minimalnih podatkih, o katerih je treba poročati repozitorijem sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2), zlasti člena 9(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev prožnosti bi moralo biti nasprotni stranki omogočeno, da poročanje o pogodbi prenese na drugo nasprotno stranko ali tretjo stranko. Nasprotnim strankam bi prav tako moralo biti omogočeno, da se dogovorijo za prenos naloge poročanja na skupni tretji subjekt, vključno s centralno nasprotno stranko (CNS), pri čemer slednja repozitoriju sklenjenih poslov predloži eno poročilo, vključno z zadevnimi razpredelnicami s polji. V teh okoliščinah in za zagotovitev kakovosti podatkov bi moralo biti v poročilu navedeno, da je pripravljeno v imenu obeh nasprotnih strank in vsebuje vse podatke, ki bi se sporočili, če bi se o pogodbi poročalo ločeno. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev prožnosti bi moralo biti nasprotni stranki omogočeno, da poročanje o pogodbi prenese na drugo nasprotno stranko ali tretjo stranko. Nasprotnim strankam bi prav tako moralo biti omogočeno, da se dogovorijo za prenos naloge poročanja na skupni tretji subjekt, vključno s centralno nasprotno stranko (CNS), pri čemer slednja repozitoriju sklenjenih poslov predloži eno poročilo, vključno z zadevnimi razpredelnicami s polji. V teh okoliščinah in za zagotovitev kakovosti podatkov bi moralo biti v poročilu navedeno, da je pripravljeno v imenu obeh nasprotnih strank in vsebuje vse podatke, ki bi se sporočili, če bi se o pogodbi poročalo ločeno.

| (2) | Da bi se izognili neskladnosti v razpredelnicah s skupnimi podatki, bi morala vsaka nasprotna stranka v pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih zagotoviti, da se o skupnih podatkih, ki se sporočajo, dogovorita obe stranki v poslu. Edinstven identifikator sklenjenega posla bo prispeval k usklajevanju podatkov v primeru, da nasprotne stranke poročajo različnim repozitorijem sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se izognili neskladnosti v razpredelnicah s skupnimi podatki, bi morala vsaka nasprotna stranka v pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih zagotoviti, da se o skupnih podatkih, ki se sporočajo, dogovorita obe stranki v poslu. Edinstven identifikator sklenjenega posla bo prispeval k usklajevanju podatkov v primeru, da nasprotne stranke poročajo različnim repozitorijem sklenjenih poslov.

| (3) | Da bi se izognili podvojevanju poročanja in da bi zmanjšali obremenitev zaradi poročanja, kadar ena nasprotna stranka ali CNS poroča v imenu obeh nasprotnih strank, bi morala imeti nasprotna stranka ali CNS možnost, da repozitoriju sklenjenih poslov posreduje eno poročilo, v katerem so zadevne informacije. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se izognili podvojevanju poročanja in da bi zmanjšali obremenitev zaradi poročanja, kadar ena nasprotna stranka ali CNS poroča v imenu obeh nasprotnih strank, bi morala imeti nasprotna stranka ali CNS možnost, da repozitoriju sklenjenih poslov posreduje eno poročilo, v katerem so zadevne informacije.

| (4) | Vrednotenje pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bistveno, da se regulativnim organom omogoči izpolnjevanje njihovih nalog, zlasti v zvezi s finančno stabilnostjo. Vrednost pogodbe glede na tekoče tržne cene ali notranji model nakazuje znake in obseg izpostavljenosti, povezanih z navedeno pogodbo, ter dopolnjuje informacije o prvotni vrednosti, določeni v pogodbi. |
| --- | --- |

(4)

Vrednotenje pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bistveno, da se regulativnim organom omogoči izpolnjevanje njihovih nalog, zlasti v zvezi s finančno stabilnostjo. Vrednost pogodbe glede na tekoče tržne cene ali notranji model nakazuje znake in obseg izpostavljenosti, povezanih z navedeno pogodbo, ter dopolnjuje informacije o prvotni vrednosti, določeni v pogodbi.

| (5) | Zbiranje informacij o zavarovanju za določeno pogodbo je bistveno za zagotovitev ustreznega spremljanja izpostavljenosti. Da bi to omogočili, bi morale nasprotne stranke, ki zavarujejo svoje transakcije, podrobnosti o takšnem zavarovanju sporočati za posamezno transakcijo. Kadar se zavarovanje izračuna na podlagi neto pozicij, ki izhajajo iz sklopa pogodb, in zato ni predloženo na ravni transakcije, ampak na podlagi portfelja, bi morale imeti nasprotne stranke možnost, da o portfelju poročajo z uporabo edinstvene oznake ali sistema številčenja, kot določi nasprotna stranka. Ta edinstvena oznaka bi morala določati specifičen portfelj, pri katerem se zavarovanje izmenjuje, kadar ima nasprotna stranka več kot en portfelj, prav tako pa bi morala zagotoviti, da je pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih mogoče povezati z določenim portfeljem, za katerega velja zavarovanje. |
| --- | --- |

(5)

Zbiranje informacij o zavarovanju za določeno pogodbo je bistveno za zagotovitev ustreznega spremljanja izpostavljenosti. Da bi to omogočili, bi morale nasprotne stranke, ki zavarujejo svoje transakcije, podrobnosti o takšnem zavarovanju sporočati za posamezno transakcijo. Kadar se zavarovanje izračuna na podlagi neto pozicij, ki izhajajo iz sklopa pogodb, in zato ni predloženo na ravni transakcije, ampak na podlagi portfelja, bi morale imeti nasprotne stranke možnost, da o portfelju poročajo z uporabo edinstvene oznake ali sistema številčenja, kot določi nasprotna stranka. Ta edinstvena oznaka bi morala določati specifičen portfelj, pri katerem se zavarovanje izmenjuje, kadar ima nasprotna stranka več kot en portfelj, prav tako pa bi morala zagotoviti, da je pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih mogoče povezati z določenim portfeljem, za katerega velja zavarovanje.

| (6) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložil Komisiji, ter odraža pomembnost vloge repozitorijev sklenjenih poslov za izboljšanje preglednosti trgov za javnost in regulativne organe, podatke, ki jih je treba sporočiti repozitorijem sklenjenih poslov, ki jih zbirajo in dajo na voljo, in sicer glede na razred izvedenih finančnih instrumentov ter naravo sklenjenega posla. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložil Komisiji, ter odraža pomembnost vloge repozitorijev sklenjenih poslov za izboljšanje preglednosti trgov za javnost in regulativne organe, podatke, ki jih je treba sporočiti repozitorijem sklenjenih poslov, ki jih zbirajo in dajo na voljo, in sicer glede na razred izvedenih finančnih instrumentov ter naravo sklenjenega posla.

| (7) | Organ ESMA se je pred predložitvijo osnutka regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, posvetoval z zadevnimi organi in člani Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (3) je organ ESMA tudi opravil odprta javna posvetovanja o takšnem osnutku regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino ESMA za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 te uredbe – |
| --- | --- |

(7)

Organ ESMA se je pred predložitvijo osnutka regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, posvetoval z zadevnimi organi in člani Evropskega sistema centralnih bank (ESCB). V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (3) je organ ESMA tudi opravil odprta javna posvetovanja o takšnem osnutku regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino ESMA za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Podrobnosti iz poročil v skladu s členom 9(1) in (3) Uredbe (EU) št. 648/2012

1.   Poročila za repozitorij sklenjenih poslov vključujejo:

| (a) | podrobnosti iz razpredelnice 1 Priloge, ki vsebuje informacije o nasprotnih strankah v pogodbi; |
| --- | --- |

(a)

podrobnosti iz razpredelnice 1 Priloge, ki vsebuje informacije o nasprotnih strankah v pogodbi;

| (b) | informacije iz razpredelnice 2 Priloge, ki vsebuje podrobnosti o pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjenih med dvema nasprotnima strankama. |
| --- | --- |

(b)

informacije iz razpredelnice 2 Priloge, ki vsebuje podrobnosti o pogodbi o izvedenih finančnih instrumentih, sklenjenih med dvema nasprotnima strankama.

2.   Za namene odstavka 1 sklenitev pogodbe pomeni „opravljeno transakcijo“, kot navaja člen 25(3) Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).

3.   Kadar se pripravi eno poročilo v imenu obeh nasprotnih strank, vsebuje informacije iz razpredelnice 1 Priloge v zvezi z vsako nasprotno stranko. Informacije iz razpredelnice 2 Priloge se predložijo le enkrat.

4.   Kadar se v imenu obeh nasprotnih strani pripravi eno poročilo, se to navede, kot je določeno v polju 9 razpredelnice 1 Priloge.

5.   Kadar ena nasprotna stranka repozitoriju sklenjenih poslov sporoči podrobnosti pogodbe v imenu druge nasprotne stranke ali tretji subjekt repozitoriju sklenjenih poslov poroča o pogodbi v imenu ene ali obeh nasprotnih strank, podatki, ki se sporočijo, zajemajo celovit sklop podrobnosti, ki bi se sporočile, če bi o pogodbah repozitoriju sklenjenih poslov ločeno poročala posamezna nasprotna stranka.

6.   Kadar pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih vključujejo lastnosti, ki so značilne za več kot eno osnovno sredstvo, kot je opredeljeno v razpredelnici 2 Priloge, se v poročilu navede razred sredstva, kateremu po dogovoru nasprotnih strank pogodba najbolj ustreza, preden se poročilo posreduje repozitoriju sklenjenih poslov.

Člen 2

Sklenjeni posli z opravljenim kliringom

1.   Kadar nato CNS opravi kliring obstoječe pogodbe, ga je treba sporočiti kot spremembo obstoječe pogodbe.

2.   Kadar je pogodba sklenjena na mestu trgovanja in njen kliring opravi CNS tako, da ena nasprotna stranka ne pozna identitete druge nasprotne stranke, nasprotna stranka poročevalka določi navedeni CNS kot svojo nasprotno stranko.

Člen 3

Poročanje o izpostavljenosti

1.   Podatki o zavarovanju, ki se zahtevajo v razpredelnici 1 Priloge vključujejo vse predloženo zavarovanje.

2.   Kadar nasprotna stranka ne zavaruje na ravni transakcije, nasprotni stranki repozitoriju sklenjenih poslov poročata o zavarovanju, predloženemu na podlagi portfelja.

3.   Kadar se v zvezi s pogodbo sporoči zavarovanje na podlagi portfelja, nasprotna stranka poročevalka repozitoriju sklenjenih poslov sporoči oznako, ki določa portfelj zavarovanja, predloženega drugi nasprotni stranki za pogodbo, o kateri se poroča.

4.   Nefinančnim nasprotnim strankam, ki niso navedene v členu 10 Uredbe (EU) št. 648/2012, ni treba sporočiti zavarovanja, vrednotenja glede na tekoče tržne cene in notranji model za pogodbe, ki so navedene v razpredelnici 1 Priloge.

5.   Za pogodbe, katerih kliring opravi CNS, vrednotenje glede na tekoče tržne cene opravi le CNS.

Člen 4

Dnevnik poročanja

Spremembe podatkov, registriranih v repozitorijih sklenjenih poslov, se hranijo v dnevniku, v katerem so navedene osebe, ki zahtevajo spremembo, vključno s samim repozitorijem sklenjenih poslov, če je ustrezno, razlogi za takšno spremembo, datum in časovni žig ter jasen opis sprememb, vključno s starimi in novimi vsebinami zadevnih podatkov, kot je določeno v poljih 58 in 59 razpredelnice 2 Priloge.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

3

(4)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

4

---

PRILOGA

Podatki, ki se sporočijo repozitorijem sklenjenih poslov

Razpredelnica 1

Podatki nasprotne stranke

| | Polje | Podatki, ki se sporočijo |
| --- | --- | --- |
| Stranki pogodbe |
| 1 | Časovni žig poročanja | Datum in ura poročanja repozitoriju sklenjenih poslov. |
| 2 | ID nasprotne stranke | Edinstvena oznaka nasprotne stranke poročevalke.
  V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke. |
| 3 | ID druge nasprotne stranke | Edinstvena oznaka druge nasprotne stranke v pogodbi. To polje se izpolni z vidika nasprotne stranke poročevalke. V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke. |
| 4 | Ime nasprotne stranke | Ime podjetja nasprotne stranke poročevalke.
  To polje se pusti prazno, če ID nasprotne stranke že vsebuje to informacijo. |
| 5 | Sedež nasprotne stranke | Informacije o registriranem uradu, ki zajemajo poln naslov, mesto in državo nasprotne stranke poročevalke.
  To polje se pusti prazno, če ID nasprotne stranke že vsebuje to informacijo. |
| 6 | Podjetniški sektor nasprotne stranke | Narava dejavnosti podjetja nasprotne stranke poročevalke (banka, zavarovalnica, itd.).
  To polje se pusti prazno, če ID nasprotne stranke že vsebuje to informacijo. |
| 7 | Finančna ali nefinančna narava nasprotne stranke | Navedite, če je nasprotna stranka poročevalka finančna ali nefinančna nasprotna stranka v skladu s členom 2(8) in (9) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| 8 | ID posrednika | Če posrednik deluje kot vmesnik za nasprotno stranko poročevalko, ne da bi postal nasprotna stranka, nasprotna stranka poročevalka opredeli tega posrednika z edinstveno oznako. V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke. |
| 9 | ID poročevalca | Če je nasprotna stranka poročevalka prenesla nalogo za predložitev poročila na tretjo stranko ali drugo nasprotno stranko, je treba v tem polju to stranko opredeliti z edinstveno oznako. Sicer se to polje pusti prazno.
  V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke, ki jo določi pravni subjekt, ki ga posamezna nasprotna stranka uporabi za izvršitev posla. |
| 10 | ID klirinškega člana | Če nasprotna stranka poročevalka ni klirinški član, se njen klirinški član v tem polju opredeli z edinstveno oznako. V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke, ki jo določi CNS. |
| 11 | ID upravičenca | Stranka, za katero veljajo pravice in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe. Kadar se transakcija izvrši prek strukture, kot je skrbnik ali sklad, ki zastopa več upravičencev, bi bilo treba upravičenca opredeliti kot navedeno strukturo. Če upravičenec pogodbe ni nasprotna stranka te pogodbe, mora nasprotna stranka poročevalka tega upravičenca opredeliti z edinstveno oznako ali v primeru posameznikov z oznako stranke, kot jo določi pravni subjekt, ki zastopa posameznika. |
| 12 | Trgovalna zmogljivost | Določi, ali je nasprotna stranka poročevalka sklenila pogodbo kot glavni zavezanec za svoj račun (v svojem imenu ali imenu stranke) ali kot posrednik za račun stranke in v njenem imenu. |
| 13 | Nasprotna stranka | Določi, ali je bila pogodba o nakupu ali prodaji. Pri pogodbi o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih kupec predstavlja plačnika strani posla 1, prodajalec pa bo plačnik strani 2. |
| 14 | Pogodba z nasprotno stranko, ki ni iz države EGP | Navaja, ali ima druga nasprotna stranka sedež zunaj EGP. |
| 15 | Neposredno povezano s poslovno dejavnostjo ali zakladniškim financiranjem | Informacije o tem, ali je pogodba objektivno merljiva kot neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja nasprotne stranke poročevalke, kot je določeno v členu 10(3) Uredbe (EU) št. 648/2012.
  To polje se pusti prazno, če je nasprotna stranka poročevalka finančna nasprotna stranka, kot je določeno v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| 16 | Prag kliringa | Informacije o tem, ali nasprotna stranka poročevalka presega prag kliringa iz člena 10(2) Uredbe (EU) št. 648/2012. To polje se pusti prazno, če je nasprotna stranka poročevalka finančna nasprotna stranka, kot je opredeljena v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| 17 | Tržna vrednost pogodbe | Vrednotenje pogodbe po tekočih tržnih cenah ali vrednotenje po notranjem modelu, kadar se ta uporablja v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| 18 | Valuta tržne vrednosti pogodbe | Valuta, ki se uporablja za vrednotenje pogodbe po tekočih tržnih cenah ali vrednotenje po notranjem modelu, kadar se to uporablja v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| 19 | Datum vrednotenja | Datum zadnjega vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja po notranjem modelu. |
| 20 | Čas vrednotenja | Ura zadnjega vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja po notranjem modelu. |
| 21 | Način vrednotenja | Navedite, ali je bilo opravljeno vrednotenje po tekočih tržnih cenah ali notranjem modelu. |
| 22 | Zavarovanje | Ali je bilo zavarovanje predloženo. |
| 23 | Zavarovalni portfelj | Ali je bilo zavarovanje predloženo na podlagi portfelja. Portfelj pomeni zavarovanje, izračunano na podlagi neto pozicij, ki izhajajo iz sklopa pogodb, in ne na podlagi posameznega sklenjenega posla. |
| 24 | Oznaka zavarovalnega portfelja | Če se zavarovanje sporoči na podlagi portfelja, bi bilo treba portfelj označiti z edinstveno oznako, ki jo določi nasprotna stranka poročevalka. |
| 25 | Vrednost zavarovanja | Vrednost zavarovanja, ki ga nasprotna stranka poročevalka predloži drugi nasprotni stranki. Če je zavarovanje predloženo na podlagi portfelja, bi moralo to polje zajemati vrednost vsakega zavarovanja, predloženega za portfelj. |
| 26 | Valuta zavarovanja | Določite vrednost zavarovanja za polje 25. |

Polje

Podatki, ki se sporočijo

Stranki pogodbe

1

Časovni žig poročanja

Datum in ura poročanja repozitoriju sklenjenih poslov.

2

ID nasprotne stranke

Edinstvena oznaka nasprotne stranke poročevalke.

V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke.

3

ID druge nasprotne stranke

Edinstvena oznaka druge nasprotne stranke v pogodbi. To polje se izpolni z vidika nasprotne stranke poročevalke. V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke.

4

Ime nasprotne stranke

Ime podjetja nasprotne stranke poročevalke.

To polje se pusti prazno, če ID nasprotne stranke že vsebuje to informacijo.

5

Sedež nasprotne stranke

Informacije o registriranem uradu, ki zajemajo poln naslov, mesto in državo nasprotne stranke poročevalke.

To polje se pusti prazno, če ID nasprotne stranke že vsebuje to informacijo.

6

Podjetniški sektor nasprotne stranke

Narava dejavnosti podjetja nasprotne stranke poročevalke (banka, zavarovalnica, itd.).

To polje se pusti prazno, če ID nasprotne stranke že vsebuje to informacijo.

7

Finančna ali nefinančna narava nasprotne stranke

Navedite, če je nasprotna stranka poročevalka finančna ali nefinančna nasprotna stranka v skladu s členom 2(8) in (9) Uredbe (EU) št. 648/2012.

8

ID posrednika

Če posrednik deluje kot vmesnik za nasprotno stranko poročevalko, ne da bi postal nasprotna stranka, nasprotna stranka poročevalka opredeli tega posrednika z edinstveno oznako. V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke.

9

ID poročevalca

Če je nasprotna stranka poročevalka prenesla nalogo za predložitev poročila na tretjo stranko ali drugo nasprotno stranko, je treba v tem polju to stranko opredeliti z edinstveno oznako. Sicer se to polje pusti prazno.

V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke, ki jo določi pravni subjekt, ki ga posamezna nasprotna stranka uporabi za izvršitev posla.

10

ID klirinškega člana

Če nasprotna stranka poročevalka ni klirinški član, se njen klirinški član v tem polju opredeli z edinstveno oznako. V primeru posameznika se uporabi oznaka stranke, ki jo določi CNS.

11

ID upravičenca

Stranka, za katero veljajo pravice in obveznosti, ki izhajajo iz pogodbe. Kadar se transakcija izvrši prek strukture, kot je skrbnik ali sklad, ki zastopa več upravičencev, bi bilo treba upravičenca opredeliti kot navedeno strukturo. Če upravičenec pogodbe ni nasprotna stranka te pogodbe, mora nasprotna stranka poročevalka tega upravičenca opredeliti z edinstveno oznako ali v primeru posameznikov z oznako stranke, kot jo določi pravni subjekt, ki zastopa posameznika.

12

Trgovalna zmogljivost

Določi, ali je nasprotna stranka poročevalka sklenila pogodbo kot glavni zavezanec za svoj račun (v svojem imenu ali imenu stranke) ali kot posrednik za račun stranke in v njenem imenu.

13

Nasprotna stranka

Določi, ali je bila pogodba o nakupu ali prodaji. Pri pogodbi o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih kupec predstavlja plačnika strani posla 1, prodajalec pa bo plačnik strani 2.

14

Pogodba z nasprotno stranko, ki ni iz države EGP

Navaja, ali ima druga nasprotna stranka sedež zunaj EGP.

15

Neposredno povezano s poslovno dejavnostjo ali zakladniškim financiranjem

Informacije o tem, ali je pogodba objektivno merljiva kot neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja nasprotne stranke poročevalke, kot je določeno v členu 10(3) Uredbe (EU) št. 648/2012.

To polje se pusti prazno, če je nasprotna stranka poročevalka finančna nasprotna stranka, kot je določeno v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012.

16

Prag kliringa

Informacije o tem, ali nasprotna stranka poročevalka presega prag kliringa iz člena 10(2) Uredbe (EU) št. 648/2012. To polje se pusti prazno, če je nasprotna stranka poročevalka finančna nasprotna stranka, kot je opredeljena v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012.

17

Tržna vrednost pogodbe

Vrednotenje pogodbe po tekočih tržnih cenah ali vrednotenje po notranjem modelu, kadar se ta uporablja v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012.

18

Valuta tržne vrednosti pogodbe

Valuta, ki se uporablja za vrednotenje pogodbe po tekočih tržnih cenah ali vrednotenje po notranjem modelu, kadar se to uporablja v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012.

19

Datum vrednotenja

Datum zadnjega vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja po notranjem modelu.

20

Čas vrednotenja

Ura zadnjega vrednotenja po tekočih tržnih cenah ali vrednotenja po notranjem modelu.

21

Način vrednotenja

Navedite, ali je bilo opravljeno vrednotenje po tekočih tržnih cenah ali notranjem modelu.

22

Zavarovanje

Ali je bilo zavarovanje predloženo.

23

Zavarovalni portfelj

Ali je bilo zavarovanje predloženo na podlagi portfelja. Portfelj pomeni zavarovanje, izračunano na podlagi neto pozicij, ki izhajajo iz sklopa pogodb, in ne na podlagi posameznega sklenjenega posla.

24

Oznaka zavarovalnega portfelja

Če se zavarovanje sporoči na podlagi portfelja, bi bilo treba portfelj označiti z edinstveno oznako, ki jo določi nasprotna stranka poročevalka.

25

Vrednost zavarovanja

Vrednost zavarovanja, ki ga nasprotna stranka poročevalka predloži drugi nasprotni stranki. Če je zavarovanje predloženo na podlagi portfelja, bi moralo to polje zajemati vrednost vsakega zavarovanja, predloženega za portfelj.

26

Valuta zavarovanja

Določite vrednost zavarovanja za polje 25.

Razpredelnica 2

Skupni podatki

| | Polje | Podatki, ki se sporočijo | Uporabljene vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih |
| --- | --- | --- | --- |
| | Oddelek 2a – | Vrsta pogodbe |

Polje

Podatki, ki se sporočijo

Uporabljene vrste pogodb o izvedenih finančnih instrumentih

Oddelek 2a –

Vse pogodbe

1

Uporabljena taksonomska razvrstitev

Pogodba se določi z uporabo identifikatorja produkta.

2

ID produkta 1

Pogodba se določi z uporabo identifikatorja produkta.

3

ID produkta 2

Pogodba se določi z uporabo identifikatorja produkta.

4

Osnovno sredstvo

Osnovno sredstvo se določi z uporabo edinstvenega identifikatorja za to osnovno sredstvo. V primeru košaric ali indeksov se uporabi navedba za zadevno košarico ali indeks, če edinstveni identifikator ne obstaja.

5

Nominalna valuta 1

Valuta nominalnega zneska. V primeru pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih je to nominalna valuta strani posla 1.

6

Nominalna valuta 2

Valuta nominalnega zneska. V primeru pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih je to nominalna valuta strani posla 2.

7

Valuta poravnave

Valuta, v kateri se opravi poravnava.

| Oddelek 2b – | Podrobnosti o transakciji |
| --- | --- |

Oddelek 2b –

Vse pogodbe

8

ID sklenjenega posla

Edinstven ID sklenjenega posla, dogovorjen na evropski ravni, ki ga zagotovi nasprotna stranka poročevalka. Če edinstven ID sklenjenega posla ni na voljo, bi bilo treba ustvariti edinstveno oznako ter se o njej dogovoriti z drugo nasprotno stranko.

9

Referenčna številka transakcije

Edinstvena identifikacijska številka transakcije, ki jo predloži subjekt poročevalec ali tretja stranka, ki poroča v njegovem imenu.

10

Mesto izvršitve

Mesto izvršitve se določi z edinstveno oznako za to mesto. Če je pogodba sklenjena na prostem trgu, je treba določiti, ali je zadevni instrument sprejet v trgovanje, vendar se z njim trguje na prostem trgu, ali ni sprejet v trgovanje in se z njim trguje na prostem trgu.

11

Stiskanje

Določite, ali je pogodba rezultat stiskanja.

12

Cena/obrestna mera

Cena izvedenega finančnega instrumenta, kjer je mogoče brez provizije in obračunanih obresti.

13

Zapis cene

Način, na katerega je izražena cena.

14

Nominalni znesek

Prvotna vrednost pogodbe.

15

Cenovni multiplikator

Število enot finančnega instrumenta v trgovalni seriji; na primer, število izvedenih finančnih instrumentov, zajetih z eno pogodbo.

16

Količina

Število pogodb, vključenih v poročilo, kadar se sporoči več kot ena pogodba o izvedenih finančnih instrumentih.

17

Vnaprejšnje plačilo

Znesek vsakega vnaprejšnjega plačila, ki ga je izvedla ali prejela nasprotna stranka poročevalka.

18

Vrsta poravnave

Ali se pogodba poravna fizično ali v gotovini.

19

Časovni žig izvršitve

Kot je opredeljeno v členu 1(2).

20

Datum začetka veljavnosti

Datum začetka veljavnosti obveznosti iz pogodbe.

21

Datum zapadlosti

Prvotni datum prenehanja veljavnosti sporočene pogodbe. Predčasno prenehanje pogodbe se ne vpiše v to polje.

22

Datum prenehanja

Datum prenehanja sporočenih pogodb. Če je enak datumu zapadlosti, se to polje pusti prazno.

23

Datum poravnave

Datum poravnave osnovnega sredstva. Če je več kot eno, se lahko uporabijo dodatna polja (npr. 23A, 23B, 23C ...).

24

Vrsta okvirne pogodbe

Sklic na ime zadevne okvirne pogodbe, če se je uporabljala za sporočeno pogodbo (npr. okvirna pogodba ISDA; okvirna pogodba o nakupu in prodaji električne energije; mednarodna okvirna pogodba ForEx; evropska okvirna pogodba ali druge lokalne okvirne pogodbe).

25

Različica okvirne pogodbe

Po potrebi sklic na leto različice okvirne pogodbe, ki se uporabi za sporočen sklenjen posel (npr. 1992, 2002 ...).

| Oddelek 2c – | Zmanjšanje tveganja/poročanje |
| --- | --- |

Oddelek 2c –

Vse pogodbe

26

Časovni žig potrditve

Datum in ura potrditve, kot je določeno v Delegirani uredbi Komisije (EU) št. 149/2013 (1) nakazuje časovni pas, v katerem je bila potrditev opravljena.

27

Način potrditve

Ali je bila pogodba elektronsko potrjena, neelektronsko potrjena ali ostaja nepotrjena.

| Oddelek 2d – | Kliring |
| --- | --- |

Oddelek 2d –

Vse pogodbe

28

Obveznost kliringa

Navede se, ali za sporočeno pogodbo velja obveznost kliringa v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012.

29

Opravljen kliring

Navede se, ali je bil kliring opravljen.

30

Časovni žig kliringa

Ura in datum, ko se je opravil kliring.

31

CNS

Če je bil kliring pogodbe opravljen, edinstvena oznaka za CNS, ki ga je opravil.

32

Znotraj skupine

Navede se, ali je bila pogodba sklenjena kot transakcija znotraj skupine, opredeljena v členu 3 Uredbe (EU) št. 648/2012.

| Oddelek 2e – | Obrestne mere |
| --- | --- |

Oddelek 2e –

Če se UPI sporoči in vsebuje vse spodaj določene informacije, teh ni treba poročati.

Obrestni izvedeni finančni instrumenti

33

Stran posla s fiksno obrestno mero 1

Navede se stran posla s fiksno obrestno mero 1, če se ta uporablja.

34

Stran posla s fiksno obrestno mero 2

Navede se stran posla s fiksno obrestno mero 2, če se ta uporablja.

35

Štetje dni pri fiksni obrestni meri

Dejansko število dni v zadevnem obdobju izračuna, ki ga uporablja plačnik fiksne obrestne mere.

36

Pogostost plačila po fiksni obrestni meri

Pogostost plačil po fiksni obrestni meri, če se uporablja.

37

Pogostost plačil pri variabilni obrestni meri

Pogostost plačil po variabilni obrestni meri, če se uporablja.

38

Pogostost ponastavitve variabilne obrestne mere

Pogostost ponastavitve variabilne obrestne mere, če se uporablja

39

Stran posla z variabilno obrestno mero 1

Navedba uporabljenih obrestnih mer, ki se ponastavljajo po vnaprej določenih intervalih s sklicem na tržno referenčno stopnjo, če je ustrezno.

40

Stran posla z variabilno obrestno mero 2

Navedba uporabljenih obrestnih mer, ki se ponastavljajo po vnaprej določenih intervalih s sklicem na tržno referenčno stopnjo, če je ustrezno.

| Oddelek 2f – | Tuja valuta |
| --- | --- |

Oddelek 2f –

Če se UPI sporoči in vsebuje vse spodaj določene informacije, teh ni treba sporočati.

Valutni izvedeni finančni instrument

41

Valuta 2

Valutni križ, če se razlikuje od valute poravnave.

42

Menjalni tečaj 1

Pogodbeni menjalni tečaj za valute.

43

Terminski devizni tečaj

Terminski menjalni tečaj na datum valute.

44

Osnova menjalnega tečaja

Osnovni valutni pari za menjalni tečaj.

| Oddelek 2g – | Blago |
| --- | --- |

Oddelek 2g –

Če se sporoči UPI in vsebuje vse spodaj navedene informacije, teh ni treba sporočiti, razen če je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta
   (2).

Blagovni izvedeni finančni instrumenti

Splošno

45

Osnova blaga

Navede se vrsta blaga, ki je osnova za pogodbo.

46

Podrobnosti o blagu

Podatki o posameznem blagu, ki se ne vpišejo v polje 45.

Energija

Informacije, ki se sporočijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011.

47

Točka ali mesto dobave

Točka dobave v tržnem območju

48

Povezovalna točka

Določitev meje ali mejnih točk pri pogodbi o prevozu.

49

Vrsta obremenitve

Ponovljiv oddelek polj 50–54 za določitev profila dobave proizvoda, ki ustreza dnevnim obdobjem dobave.

50

Datum in ura začetka dobave

Datum in ura začetka dobave.

51

Datum in ura zaključka dobave

Datum in ura zaključka dobave.

52

Obseg pogodbe

Količina na časovni interval dobave

53

Enota količine

Dnevna ali urna količina v MWh ali kWh/d, ki ustreza osnovnemu blagu.

54

Cena na časovni interval

Cena za količino v časovnem intervalu

| Oddelek 2h – | Opcije |
| --- | --- |

Oddelek 2h –

Če se UPI sporoči in vsebuje vse spodaj določene informacije, ki jih ni treba sporočiti.

Pogodbe, ki vsebujejo opcijo

55

Vrsta opcije

Navede se, ali je pogodba o prodajni ali nakupni opciji.

56

Oblika opcije (izvršitev)

Se vpiše, ali je opcijo mogoče izvršiti le na določen datum (evropska in azijska oblika), na več vnaprej določenih datumov (bermudska oblika) ali ob katerem koli trenutku v obdobju veljavnosti pogodbe (ameriška oblika).

57

Izvršilna cena (najvišja/najnižja)

Izvršilna cena opcije.

| Oddelek 2i – | Spremembe poročila |
| --- | --- |

Oddelek 2i –

Vse pogodbe

58

Vrsta dejanja

Ali poročilo vsebuje:

| — | prvo pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih ali prvi dogodek po sklenjenem poslu, pri čemer se ta označi kot „new“, |
| --- | --- |

—

prvo pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih ali prvi dogodek po sklenjenem poslu, pri čemer se ta označi kot „new“,

| — | spremembo podrobnosti predhodno sporočene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, v tem primeru se označi kot „modify“, |
| --- | --- |

—

spremembo podrobnosti predhodno sporočene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, v tem primeru se označi kot „modify“,

| — | preklic napačno predloženega poročila, v tem primeru se označi kot „error“, |
| --- | --- |

—

preklic napačno predloženega poročila, v tem primeru se označi kot „error“,

| — | prenehanje obstoječe pogodbe, v tem primeru se označi kot „cancel“, |
| --- | --- |

—

prenehanje obstoječe pogodbe, v tem primeru se označi kot „cancel“,

| — | stiskanje sporočene pogodbe, v tem primeru se označi kot „compression“, |
| --- | --- |

—

stiskanje sporočene pogodbe, v tem primeru se označi kot „compression“,

| — | posodobitev vrednotenja pogodbe, v tem primeru se opredeli kot „valuation update“, |
| --- | --- |

—

posodobitev vrednotenja pogodbe, v tem primeru se opredeli kot „valuation update“,

| — | vse ostale spremembe poročila, v tem primeru se označijo kot „other“. |
| --- | --- |

—

vse ostale spremembe poročila, v tem primeru se označijo kot „other“.

59

Podrobnosti vrste dejanja

Kadar se polje 58 sporoči kot „other“, je treba v tem polju navesti podrobnosti takšne spremembe.

---

(1)  Glej stran 11 tega Uradnega lista.

(2)  UL L 326, 8.12.2011, str. 1.

---

| 23.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 149/2013

z dne 19. decembra 2012

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2), zlasti člena 4(4), člena 5(1), člena 6(4), člena 8(5), člena 10(4) in člena 11(14) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zagotoviti bi bilo treba okvir, ki bi zajemal pravila, ki veljajo za obveznost kliringa, njeno uporabo, morebitna izvzetja in tehnike zmanjševanja tveganja, ki jih je treba vzpostaviti, kadar ni mogoče izvesti kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS). Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami ter učinkovitega dostopa zainteresiranim stranem in zlasti tistim, za katere obveznosti veljajo, je zaželeno večino regulativnih tehničnih standardov, ki se zahtevajo v skladu z naslovom II Uredbe (EU) št. 648/2012, vključiti v eno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Zagotoviti bi bilo treba okvir, ki bi zajemal pravila, ki veljajo za obveznost kliringa, njeno uporabo, morebitna izvzetja in tehnike zmanjševanja tveganja, ki jih je treba vzpostaviti, kadar ni mogoče izvesti kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS). Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami ter učinkovitega dostopa zainteresiranim stranem in zlasti tistim, za katere obveznosti veljajo, je zaželeno večino regulativnih tehničnih standardov, ki se zahtevajo v skladu z naslovom II Uredbe (EU) št. 648/2012, vključiti v eno uredbo.

| (2) | Glede na globalno naravo prostega trga izvedenih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: OTC) bi bilo treba v tej uredbi upoštevati ustrezne mednarodno dogovorjene smernice in priporočila o reformah trga in obveznem kliringu izvedenih finančnih instrumentov OTC ter s tem povezanih pravil, oblikovanih v drugih jurisdikcijah. Zlasti okvir za določitev obveznosti kliringa upošteva zahteve za obvezni kliring, ki jih je objavilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev. Navedeno bo v največji možni meri podpiralo zbliževanje s pristopom v drugih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

(2)

Glede na globalno naravo prostega trga izvedenih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: OTC) bi bilo treba v tej uredbi upoštevati ustrezne mednarodno dogovorjene smernice in priporočila o reformah trga in obveznem kliringu izvedenih finančnih instrumentov OTC ter s tem povezanih pravil, oblikovanih v drugih jurisdikcijah. Zlasti okvir za določitev obveznosti kliringa upošteva zahteve za obvezni kliring, ki jih je objavilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev. Navedeno bo v največji možni meri podpiralo zbliževanje s pristopom v drugih jurisdikcijah.

| (3) | Zaradi pojasnitve omejenega števila pojmov, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in opredelitve tehničnih izrazov, ki so potrebni za pripravo tega tehničnega standarda, bi bilo treba opredeliti nekatere izraze. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi pojasnitve omejenega števila pojmov, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in opredelitve tehničnih izrazov, ki so potrebni za pripravo tega tehničnega standarda, bi bilo treba opredeliti nekatere izraze.

| (4) | Posredna ureditev kliringa ne bi smela izpostaviti CNS, klirinškega člana, stranke ali posredne stranke dodatnemu tveganju nasprotne stranke, premoženje in pozicije posredne stranke pa bi morale biti deležne ustrezne stopnje zaščite. Torej je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bodo za stranke, ki sodelujejo v posrednih ureditvah kliringa, veljale posebne obveznosti. Take ureditve so širše od pogodbenega razmerja med posrednimi strankami in stranko klirinškega člana, ki opravlja posredne klirinške storitve. |
| --- | --- |

(4)

Posredna ureditev kliringa ne bi smela izpostaviti CNS, klirinškega člana, stranke ali posredne stranke dodatnemu tveganju nasprotne stranke, premoženje in pozicije posredne stranke pa bi morale biti deležne ustrezne stopnje zaščite. Torej je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bodo za stranke, ki sodelujejo v posrednih ureditvah kliringa, veljale posebne obveznosti. Take ureditve so širše od pogodbenega razmerja med posrednimi strankami in stranko klirinškega člana, ki opravlja posredne klirinške storitve.

| (5) | Uredba (EU) št. 648/2012 zahteva, da je CNS sistem določen v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (3). To pomeni, da bi morali klirinški člani CNS biti udeleženci v smislu te direktive. Da se za posredne stranke zagotovi enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, je zato treba zagotoviti, da so stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali enakovredne kreditne institucije ali investicijska podjetja tretje države. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EU) št. 648/2012 zahteva, da je CNS sistem določen v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (3). To pomeni, da bi morali klirinški člani CNS biti udeleženci v smislu te direktive. Da se za posredne stranke zagotovi enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, je zato treba zagotoviti, da so stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali enakovredne kreditne institucije ali investicijska podjetja tretje države.

| (6) | Vzpostaviti bi bilo treba posredne ureditve kliringa, da se za posredne stranke v primeru neplačila zagotovi stopnja zaščite, ki je enakovredna tisti za neposredne stranke. Po propadu klirinškega člana, ki omogoča posredno ureditev kliringa, bi morale biti posredne stranke vključene v prenos pozicij strank na nadomestnega klirinškega člana v skladu z zahtevami glede prenosljivosti, določenimi v členih 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012. Ustrezni zaščitni ukrepi v primeru propada stranke bi morali obstajati tudi v okviru posrednih ureditev kliringa in bi morali podpirati prenos pozicij posrednih strank na nadomestnega ponudnika klirinških storitev. |
| --- | --- |

(6)

Vzpostaviti bi bilo treba posredne ureditve kliringa, da se za posredne stranke v primeru neplačila zagotovi stopnja zaščite, ki je enakovredna tisti za neposredne stranke. Po propadu klirinškega člana, ki omogoča posredno ureditev kliringa, bi morale biti posredne stranke vključene v prenos pozicij strank na nadomestnega klirinškega člana v skladu z zahtevami glede prenosljivosti, določenimi v členih 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012. Ustrezni zaščitni ukrepi v primeru propada stranke bi morali obstajati tudi v okviru posrednih ureditev kliringa in bi morali podpirati prenos pozicij posrednih strank na nadomestnega ponudnika klirinških storitev.

| (7) | Ker lahko zaradi posrednih ureditev kliringa nastanejo posebna tveganja, bi morale vse stranke, udeležene v posredni ureditvi kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, redno prepoznavati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. Ustrezna izmenjava informacij med strankami, ki opravljajo posredne klirinške storitve, in klirinškimi člani, ki te storitve omogočajo, je v tem okviru še posebej pomembna. Klirinški člani bi morali informacije, ki jih predložijo stranke, uporabiti izključno za namene obvladovanja tveganja in bi morali preprečiti zlorabo poslovno občutljivih informacij, vključno z učinkovitim ločevanjem različnih oddelkov finančne institucije, da se prepreči navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

(7)

Ker lahko zaradi posrednih ureditev kliringa nastanejo posebna tveganja, bi morale vse stranke, udeležene v posredni ureditvi kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, redno prepoznavati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. Ustrezna izmenjava informacij med strankami, ki opravljajo posredne klirinške storitve, in klirinškimi člani, ki te storitve omogočajo, je v tem okviru še posebej pomembna. Klirinški člani bi morali informacije, ki jih predložijo stranke, uporabiti izključno za namene obvladovanja tveganja in bi morali preprečiti zlorabo poslovno občutljivih informacij, vključno z učinkovitim ločevanjem različnih oddelkov finančne institucije, da se prepreči navzkrižje interesov.

| (8) | Kadar pristojni organ CNS izda dovoljenje za kliring razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, mora o tem uradno obvestiti Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA). To uradno obvestilo bi moralo vključevati podrobne informacije, ki so potrebne, da lahko organ ESMA izvede svoj postopek ocenjevanja, vključno z informacijami o likvidnosti in obsegu ustreznega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Čeprav organu ESMA informacije posreduje pristojni organ, bi morala CNS, ki je zaprosila za dovoljenje, prvotno predložiti zahtevane informacije pristojnim organom, ki jih lahko nato dopolnijo. |
| --- | --- |

(8)

Kadar pristojni organ CNS izda dovoljenje za kliring razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, mora o tem uradno obvestiti Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA). To uradno obvestilo bi moralo vključevati podrobne informacije, ki so potrebne, da lahko organ ESMA izvede svoj postopek ocenjevanja, vključno z informacijami o likvidnosti in obsegu ustreznega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Čeprav organu ESMA informacije posreduje pristojni organ, bi morala CNS, ki je zaprosila za dovoljenje, prvotno predložiti zahtevane informacije pristojnim organom, ki jih lahko nato dopolnijo.

| (9) | Čeprav vse informacije, ki jih je treba vključiti v uradno obvestilo pristojnega organa organu ESMA za namene obveznosti kliringa, morda niso vedno na voljo, zlasti za nove produkte, bi bilo treba predložiti ocene, ki so na voljo, vključno z jasno navedbo uporabljenih predpostavk. Uradno obvestilo bi moralo vsebovati tudi informacije, ki se nanašajo na nasprotne stranke, kot so vrsta in število nasprotnih strank, koraki, ki so potrebni za začetek kliringa prek CNS, njihove pravne in operativne zmogljivosti ali njihov okvir za obvladovanje tveganja, da se organu ESMA omogoči ocena sposobnosti dejavnih nasprotnih strank za izpolnjevanje obveznosti kliringa brez povzročanja motenj na trgu. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav vse informacije, ki jih je treba vključiti v uradno obvestilo pristojnega organa organu ESMA za namene obveznosti kliringa, morda niso vedno na voljo, zlasti za nove produkte, bi bilo treba predložiti ocene, ki so na voljo, vključno z jasno navedbo uporabljenih predpostavk. Uradno obvestilo bi moralo vsebovati tudi informacije, ki se nanašajo na nasprotne stranke, kot so vrsta in število nasprotnih strank, koraki, ki so potrebni za začetek kliringa prek CNS, njihove pravne in operativne zmogljivosti ali njihov okvir za obvladovanje tveganja, da se organu ESMA omogoči ocena sposobnosti dejavnih nasprotnih strank za izpolnjevanje obveznosti kliringa brez povzročanja motenj na trgu.

| (10) | Uradno obvestilo pristojnega organa organu ESMA bi moralo vsebovati informacije o stopnji standardizacije, likvidnosti in razpoložljivosti cen, da lahko organ ESMA oceni, če bi morala za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obveznost kliringa. Merila v zvezi s standardizacijo pogodbenih pogojev in operativnih postopkov ustreznega razreda OTC so pokazatelj standardizacije ekonomskih pogojev za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, saj je mogoče pogodbene pogoje in operativne postopke standardizirati šele, ko so standardizirani takšni ekonomski pogoji. Merila v zvezi z likvidnostjo in razpoložljivostjo cen organ ESMA oceni na podlagi drugačnih dejavnikov, kot so jih pri svoji oceni ob izdaji dovoljenja CNS upoštevali pristojni organi. V tem okviru se likvidnost oceni glede na širše vidike in se razlikuje od likvidnosti po tistem, ko bi že veljala obveznost kliringa. Zlasti dejstvo, da je pogodba dovolj likvidna, da lahko kliring izvede ena CNS, ne pomeni nujno, da bi morala zanjo veljati obveznost kliringa. Ocena organa ESMA ne bi smela ponavljati ali podvajati pregleda, ki ga je že opravil pristojni organ. |
| --- | --- |

(10)

Uradno obvestilo pristojnega organa organu ESMA bi moralo vsebovati informacije o stopnji standardizacije, likvidnosti in razpoložljivosti cen, da lahko organ ESMA oceni, če bi morala za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obveznost kliringa. Merila v zvezi s standardizacijo pogodbenih pogojev in operativnih postopkov ustreznega razreda OTC so pokazatelj standardizacije ekonomskih pogojev za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, saj je mogoče pogodbene pogoje in operativne postopke standardizirati šele, ko so standardizirani takšni ekonomski pogoji. Merila v zvezi z likvidnostjo in razpoložljivostjo cen organ ESMA oceni na podlagi drugačnih dejavnikov, kot so jih pri svoji oceni ob izdaji dovoljenja CNS upoštevali pristojni organi. V tem okviru se likvidnost oceni glede na širše vidike in se razlikuje od likvidnosti po tistem, ko bi že veljala obveznost kliringa. Zlasti dejstvo, da je pogodba dovolj likvidna, da lahko kliring izvede ena CNS, ne pomeni nujno, da bi morala zanjo veljati obveznost kliringa. Ocena organa ESMA ne bi smela ponavljati ali podvajati pregleda, ki ga je že opravil pristojni organ.

| (11) | Informacije, ki jih mora pristojni organ predložiti za namen obveznosti kliringa, bi morale organu ESMA omogočiti, da oceni razpoložljivost informacij o oblikovanju cen. V zvezi s tem dostop CNS do informacij o oblikovanju cen v določenem trenutku ne pomeni, da bi lahko udeleženci na trgu dostopali do informacij o oblikovanju cen v prihodnosti. Zaradi tega dejstvo, da ima CNS dostop do potrebnih informacij o ceni za obvladovanje tveganj kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v določenem razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC, ne pomeni samodejno, da bi morala za ta razred izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obveznost kliringa. |
| --- | --- |

(11)

Informacije, ki jih mora pristojni organ predložiti za namen obveznosti kliringa, bi morale organu ESMA omogočiti, da oceni razpoložljivost informacij o oblikovanju cen. V zvezi s tem dostop CNS do informacij o oblikovanju cen v določenem trenutku ne pomeni, da bi lahko udeleženci na trgu dostopali do informacij o oblikovanju cen v prihodnosti. Zaradi tega dejstvo, da ima CNS dostop do potrebnih informacij o ceni za obvladovanje tveganj kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v določenem razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC, ne pomeni samodejno, da bi morala za ta razred izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obveznost kliringa.

| (12) | Raven podrobnosti, ki so na voljo v registru razredov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa, je odvisna od pomembnosti teh podrobnosti za opredelitev posameznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato se lahko raven podrobnosti v registru za različne razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC razlikuje. |
| --- | --- |

(12)

Raven podrobnosti, ki so na voljo v registru razredov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa, je odvisna od pomembnosti teh podrobnosti za opredelitev posameznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato se lahko raven podrobnosti v registru za različne razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC razlikuje.

| (13) | Dovoljenje za dostop do mesta trgovanja več CNS bi lahko razširilo dostop udeležencev do zadevnega mesta trgovanja in tako okrepilo splošno likvidnost. V takih razmerah je kljub temu treba opredeliti pojem drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja, če bi lahko ogrozila nemoteno in urejeno delovanje trgov za razred finančnih instrumentov, za katere se vloži zahtevek. |
| --- | --- |

(13)

Dovoljenje za dostop do mesta trgovanja več CNS bi lahko razširilo dostop udeležencev do zadevnega mesta trgovanja in tako okrepilo splošno likvidnost. V takih razmerah je kljub temu treba opredeliti pojem drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja, če bi lahko ogrozila nemoteno in urejeno delovanje trgov za razred finančnih instrumentov, za katere se vloži zahtevek.

| (14) | Ocena mesta trgovanja, za dostop do katerega je zaprosila CNS, in ocena CNS s strani pristojnega organa bi morali temeljiti na mehanizmih, ki so na voljo za preprečevanje drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja. |
| --- | --- |

(14)

Ocena mesta trgovanja, za dostop do katerega je zaprosila CNS, in ocena CNS s strani pristojnega organa bi morali temeljiti na mehanizmih, ki so na voljo za preprečevanje drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja.

| (15) | Da se prepreči drobitev likvidnosti, bi morali imeti vsi udeleženci znotraj mesta trgovanja možnost kliringa vseh med sabo izvedenih transakcij. Vendar ne bi bilo primerno zahtevati, da vsi klirinški člani obstoječe CNS postanejo tudi klirinški člani vsake nove CNS, ki opravlja storitve na takšnem mestu trgovanja. Če obstajajo subjekti, ki so klirinški člani obeh CNS, lahko olajšajo prenos in kliring transakcij, ki so jih izvedli udeleženci na trgu, za katere storitve opravlja ena ali druga CNS, da se omeji tveganje drobitve likvidnosti. Kljub temu je pomembno, da zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne drobi likvidnosti na način, ki bi povečal tveganja, ki jim je izpostavljena obstoječa CNS. |
| --- | --- |

(15)

Da se prepreči drobitev likvidnosti, bi morali imeti vsi udeleženci znotraj mesta trgovanja možnost kliringa vseh med sabo izvedenih transakcij. Vendar ne bi bilo primerno zahtevati, da vsi klirinški člani obstoječe CNS postanejo tudi klirinški člani vsake nove CNS, ki opravlja storitve na takšnem mestu trgovanja. Če obstajajo subjekti, ki so klirinški člani obeh CNS, lahko olajšajo prenos in kliring transakcij, ki so jih izvedli udeleženci na trgu, za katere storitve opravlja ena ali druga CNS, da se omeji tveganje drobitve likvidnosti. Kljub temu je pomembno, da zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne drobi likvidnosti na način, ki bi povečal tveganja, ki jim je izpostavljena obstoječa CNS.

| (16) | V skladu s členom 8(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne bi smel zahtevati interoperabilnosti in zato ta uredba ne bi smela določati interoperabilnosti kot edinega načina za reševanje problema drobitve likvidnosti. Vendar ta uredba ne bi smela prepovedovati prostovoljne udeležbe CNS v taki ureditvi, če so izpolnjeni potrebni pogoji za njeno vzpostavitev. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 8(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne bi smel zahtevati interoperabilnosti in zato ta uredba ne bi smela določati interoperabilnosti kot edinega načina za reševanje problema drobitve likvidnosti. Vendar ta uredba ne bi smela prepovedovati prostovoljne udeležbe CNS v taki ureditvi, če so izpolnjeni potrebni pogoji za njeno vzpostavitev.

| (17) | Da bi ugotovile, za katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC je objektivno mogoče izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, bi morale nefinančne nasprotne stranke uporabiti eno izmed meril iz te uredbe, vključno z računovodsko opredelitvijo, ki temelji na pravilih mednarodnih standardov računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP). Računovodsko opredelitev lahko nasprotne stranke uporabijo tudi, če ne uporabijo pravil MSRP. Za tiste nefinančne nasprotne stranke, ki lahko uporabijo lokalna računovodska pravila, se pričakuje, da bi večina pogodb, ki so uvrščene kot zavarovanje pred tveganjem, na podlagi takšnih lokalnih računovodskih pravil spadalo pod splošno opredelitev pogodb za zmanjševanje tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Da bi ugotovile, za katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC je objektivno mogoče izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, bi morale nefinančne nasprotne stranke uporabiti eno izmed meril iz te uredbe, vključno z računovodsko opredelitvijo, ki temelji na pravilih mednarodnih standardov računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP). Računovodsko opredelitev lahko nasprotne stranke uporabijo tudi, če ne uporabijo pravil MSRP. Za tiste nefinančne nasprotne stranke, ki lahko uporabijo lokalna računovodska pravila, se pričakuje, da bi večina pogodb, ki so uvrščene kot zavarovanje pred tveganjem, na podlagi takšnih lokalnih računovodskih pravil spadalo pod splošno opredelitev pogodb za zmanjševanje tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja iz te uredbe.

| (18) | V nekaterih okoliščinah morda ne bo mogoče zavarovanje pred tveganjem z uporabo neposredno povezane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, tj. pogodbe s popolnoma istim osnovnim sredstvom in datumom poravnave, kot se uporabljata za tveganje, za katerega velja zavarovanje. V takem primeru lahko nefinančna nasprotna stranka za kritje izpostavljenosti uporabi nadomestno zavarovanje pred tveganjem prek tesno povezanega instrumenta, na primer instrumenta z drugačnim, vendar v smislu ekonomskega obnašanja zelo podobnim osnovnim sredstvom. Poleg tega lahko nekatere skupine nefinančnih nasprotnih strank, ki za zavarovanje pred tveganjem v zvezi s skupnimi tveganji skupine sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC prek enega samega subjekta, uporabijo makro zavarovanja ali zavarovanja portfelja. Te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC z namenom makro zavarovanja, zavarovanja portfelja ali nadomestnega zavarovanja lahko predstavljajo zavarovanje za namen te uredbe in bi jih bilo treba preučiti glede na merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno zmanjšujejo tveganja. |
| --- | --- |

(18)

V nekaterih okoliščinah morda ne bo mogoče zavarovanje pred tveganjem z uporabo neposredno povezane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, tj. pogodbe s popolnoma istim osnovnim sredstvom in datumom poravnave, kot se uporabljata za tveganje, za katerega velja zavarovanje. V takem primeru lahko nefinančna nasprotna stranka za kritje izpostavljenosti uporabi nadomestno zavarovanje pred tveganjem prek tesno povezanega instrumenta, na primer instrumenta z drugačnim, vendar v smislu ekonomskega obnašanja zelo podobnim osnovnim sredstvom. Poleg tega lahko nekatere skupine nefinančnih nasprotnih strank, ki za zavarovanje pred tveganjem v zvezi s skupnimi tveganji skupine sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC prek enega samega subjekta, uporabijo makro zavarovanja ali zavarovanja portfelja. Te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC z namenom makro zavarovanja, zavarovanja portfelja ali nadomestnega zavarovanja lahko predstavljajo zavarovanje za namen te uredbe in bi jih bilo treba preučiti glede na merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno zmanjšujejo tveganja.

| (19) | Tveganje se lahko sčasoma spremeni, in da bi se temu razvoju tveganja prilagodili, bo morda potrebno pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so bile prvotno izvedene za zmanjšanje tveganja, povezanega s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, pobotati z uporabo dodatnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Posledično se lahko zavarovanje pred tveganjem doseže s kombinacijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno s pobotom pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki poravnajo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso več povezane s poslovnim tveganjem ali tveganjem zakladniškega financiranja. |
| --- | --- |

(19)

Tveganje se lahko sčasoma spremeni, in da bi se temu razvoju tveganja prilagodili, bo morda potrebno pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so bile prvotno izvedene za zmanjšanje tveganja, povezanega s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, pobotati z uporabo dodatnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Posledično se lahko zavarovanje pred tveganjem doseže s kombinacijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno s pobotom pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki poravnajo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso več povezane s poslovnim tveganjem ali tveganjem zakladniškega financiranja.

| (20) | Razpon tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo in dejavnostjo zakladniškega financiranja je zelo širok in se razlikuje glede na različne gospodarske sektorje. Tveganja, povezana s poslovnimi dejavnostmi, so običajno vezana na vložke v proizvodno funkcijo podjetja ter produkte in storitve, ki jih podjetje prodaja ali opravlja. Dejavnosti zakladniškega financiranja se običajno nanašajo na upravljanje kratkoročnih in dolgoročnih sredstev subjekta, vključno z njegovimi dolgovi, in na načine vlaganja finančnih sredstev, ki jih ustvari ali jih ima v lasti, vključno z upravljanjem denarnih sredstev. Zakladniško financiranje in poslovne dejavnosti lahko prizadenejo skupni viri tveganj, kot so devizni tečaji, cene surovin, inflacija ali kreditno tveganje. Glede na to, da se izvedeni finančni instrumenti OTC sklenejo za zavarovanje pred določenim tveganjem, bi bilo treba pri analizi tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, ta tveganja opredeliti na dosleden način in tako, da zajamejo obe dejavnosti. Poleg tega bi lahko imela ločitev teh dveh pojmov neželene posledice, saj bi se glede na sektor, v katerem delujejo nefinančne nasprotne stranke, pred določenim tveganjem zavarovalo v okviru dejavnosti zakladniškega financiranja ali poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(20)

Razpon tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo in dejavnostjo zakladniškega financiranja je zelo širok in se razlikuje glede na različne gospodarske sektorje. Tveganja, povezana s poslovnimi dejavnostmi, so običajno vezana na vložke v proizvodno funkcijo podjetja ter produkte in storitve, ki jih podjetje prodaja ali opravlja. Dejavnosti zakladniškega financiranja se običajno nanašajo na upravljanje kratkoročnih in dolgoročnih sredstev subjekta, vključno z njegovimi dolgovi, in na načine vlaganja finančnih sredstev, ki jih ustvari ali jih ima v lasti, vključno z upravljanjem denarnih sredstev. Zakladniško financiranje in poslovne dejavnosti lahko prizadenejo skupni viri tveganj, kot so devizni tečaji, cene surovin, inflacija ali kreditno tveganje. Glede na to, da se izvedeni finančni instrumenti OTC sklenejo za zavarovanje pred določenim tveganjem, bi bilo treba pri analizi tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, ta tveganja opredeliti na dosleden način in tako, da zajamejo obe dejavnosti. Poleg tega bi lahko imela ločitev teh dveh pojmov neželene posledice, saj bi se glede na sektor, v katerem delujejo nefinančne nasprotne stranke, pred določenim tveganjem zavarovalo v okviru dejavnosti zakladniškega financiranja ali poslovne dejavnosti.

| (21) | Medtem ko bi bilo treba prage kliringa določiti ob upoštevanju sistemske pomembnosti povezanih tveganj, je pomembno upoštevati, da so izvedeni finančni instrumenti OTC, ki zmanjšujejo tveganja, izključeni iz izračuna pragov kliringa in da pragi kliringa dovoljujejo odstopanje od načela obveznosti kliringa za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se lahko šteje, da niso bile sklenjene za namene zavarovanja pred tveganjem. Natančneje, višino pragov kliringa bi bilo treba redno pregledovati in bi morala biti določena glede na razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Razredi izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se določijo za namen pragov kliringa, se lahko razlikujejo od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC za namen obveznosti kliringa. Pri določanju vrednosti pragov kliringa bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebo, da se opredeli en sam kazalnik, ki odraža sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti nasprotne stranke na razred sredstev izvedenih finančnih instrumentov OTC. Poleg tega bi moralo biti izvajanje pragov kliringa, ki jih uporabljajo nefinančne nasprotne stranke, preprosto. |
| --- | --- |

(21)

Medtem ko bi bilo treba prage kliringa določiti ob upoštevanju sistemske pomembnosti povezanih tveganj, je pomembno upoštevati, da so izvedeni finančni instrumenti OTC, ki zmanjšujejo tveganja, izključeni iz izračuna pragov kliringa in da pragi kliringa dovoljujejo odstopanje od načela obveznosti kliringa za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se lahko šteje, da niso bile sklenjene za namene zavarovanja pred tveganjem. Natančneje, višino pragov kliringa bi bilo treba redno pregledovati in bi morala biti določena glede na razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Razredi izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se določijo za namen pragov kliringa, se lahko razlikujejo od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC za namen obveznosti kliringa. Pri določanju vrednosti pragov kliringa bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebo, da se opredeli en sam kazalnik, ki odraža sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti nasprotne stranke na razred sredstev izvedenih finančnih instrumentov OTC. Poleg tega bi moralo biti izvajanje pragov kliringa, ki jih uporabljajo nefinančne nasprotne stranke, preprosto.

| (22) | Pri določitvi vrednosti pragov kliringa bi bilo treba upoštevati sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti za nasprotno stranko in za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar bi bilo treba upoštevati, da se te neto pozicije in izpostavljenosti razlikujejo od neto izpostavljenosti vseh nasprotnih strank in celotnega razreda sredstev. Poleg tega bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 te neto pozicije sešteti, da se opredeli podatke, ki se jih upošteva pri določitvi pragov kliringa. Pri določitvi pragov kliringa bi bilo treba upoštevati skupno bruto vsoto, dobljeno s prištetjem teh neto pozicij. Skupno nominalno bruto vsoto, dobljeno s prištetjem teh neto pozicij, bi bilo treba uporabiti kot referenčno vrednost za določitev pragov kliringa. |
| --- | --- |

(22)

Pri določitvi vrednosti pragov kliringa bi bilo treba upoštevati sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti za nasprotno stranko in za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar bi bilo treba upoštevati, da se te neto pozicije in izpostavljenosti razlikujejo od neto izpostavljenosti vseh nasprotnih strank in celotnega razreda sredstev. Poleg tega bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 te neto pozicije sešteti, da se opredeli podatke, ki se jih upošteva pri določitvi pragov kliringa. Pri določitvi pragov kliringa bi bilo treba upoštevati skupno bruto vsoto, dobljeno s prištetjem teh neto pozicij. Skupno nominalno bruto vsoto, dobljeno s prištetjem teh neto pozicij, bi bilo treba uporabiti kot referenčno vrednost za določitev pragov kliringa.

| (23) | Poleg tega struktura dejavnosti nefinančnih nasprotnih strank z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC običajno vodi do nizke stopnje pobotov, saj se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC sklepajo v isto smer. Posledično bi bila razlika med vsoto neto pozicij in izpostavljenostmi nasprotne stranke na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC zelo podobna bruto vrednosti pogodb. Zato in za poenostavitev bi bilo treba bruto vrednost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporabiti kot veljaven nadomestek merila, ki se upošteva pri določitvi praga kliringa. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega struktura dejavnosti nefinančnih nasprotnih strank z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC običajno vodi do nizke stopnje pobotov, saj se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC sklepajo v isto smer. Posledično bi bila razlika med vsoto neto pozicij in izpostavljenostmi nasprotne stranke na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC zelo podobna bruto vrednosti pogodb. Zato in za poenostavitev bi bilo treba bruto vrednost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporabiti kot veljaven nadomestek merila, ki se upošteva pri določitvi praga kliringa.

| (24) | Ker nefinančnim nasprotnim strankam, ki ne presegajo praga kliringa, njihovih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC ni treba vrednotiti po tekočih tržnih cenah, tega ukrepa ne bi bilo smiselno uporabiti za določitev pragov kliringa, saj bi za nefinančne nasprotne stranke to pomenilo veliko breme, ki ne bi bilo sorazmerno s tako obravnavanim tveganjem. Namesto tega bi za nefinančne nasprotne stranke uporaba nominalne vrednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC omogočila preprost pristop, ki ni izpostavljen zunanjim dogodkom. |
| --- | --- |

(24)

Ker nefinančnim nasprotnim strankam, ki ne presegajo praga kliringa, njihovih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC ni treba vrednotiti po tekočih tržnih cenah, tega ukrepa ne bi bilo smiselno uporabiti za določitev pragov kliringa, saj bi za nefinančne nasprotne stranke to pomenilo veliko breme, ki ne bi bilo sorazmerno s tako obravnavanim tveganjem. Namesto tega bi za nefinančne nasprotne stranke uporaba nominalne vrednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC omogočila preprost pristop, ki ni izpostavljen zunanjim dogodkom.

| (25) | Preseganje ene od vrednosti, določenih za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, bi moralo sprožiti preseganje praga kliringa za vse razrede, saj glede na to, da so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC za zmanjševanje tveganj izključene iz izračuna praga kliringa, posledice preseganja praga kliringa niso povezane le z obveznostjo kliringa, ampak tudi s tehnikami zmanjševanja tveganja, pristop za zadevne obveznosti v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, ki veljajo za nefinančne nasprotne stranke, pa bi moral biti zaradi preproste narave večine od njih enostaven. |
| --- | --- |

(25)

Preseganje ene od vrednosti, določenih za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, bi moralo sprožiti preseganje praga kliringa za vse razrede, saj glede na to, da so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC za zmanjševanje tveganj izključene iz izračuna praga kliringa, posledice preseganja praga kliringa niso povezane le z obveznostjo kliringa, ampak tudi s tehnikami zmanjševanja tveganja, pristop za zadevne obveznosti v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, ki veljajo za nefinančne nasprotne stranke, pa bi moral biti zaradi preproste narave večine od njih enostaven.

| (26) | Za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere kliring ni bil opravljen, bi bilo treba uporabljati tehnike zmanjševanja tveganja, na primer pravočasno potrditev. Potrditev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC se lahko nanaša na enega ali več okvirnih dogovorov, okvirne dogovore o potrditvi ali druge običajne pogoje. Opravi se lahko v obliki elektronsko izvedene pogodbe ali dokumenta, ki ga podpišeta obe nasprotni stranki. |
| --- | --- |

(26)

Za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere kliring ni bil opravljen, bi bilo treba uporabljati tehnike zmanjševanja tveganja, na primer pravočasno potrditev. Potrditev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC se lahko nanaša na enega ali več okvirnih dogovorov, okvirne dogovore o potrditvi ali druge običajne pogoje. Opravi se lahko v obliki elektronsko izvedene pogodbe ali dokumenta, ki ga podpišeta obe nasprotni stranki.

| (27) | Bistveno je, da nasprotne stranke potrdijo pogoje svojih transakcij čim prej po izvedbi transakcije, zlasti kadar se transakcija izvede ali obdela elektronsko, da se zagotovita skupno razumevanje in pravna varnost pogojev transakcije. Zlasti nasprotne stranke, ki sklepajo nestandardne ali zapletene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bodo morda morale uvesti orodja za izpolnitev zahteve po pravočasni potrditvi svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Pravočasna potrditev bi pomenila tudi, da bi se na tem področju razvile ustrezne tržne prakse. |
| --- | --- |

(27)

Bistveno je, da nasprotne stranke potrdijo pogoje svojih transakcij čim prej po izvedbi transakcije, zlasti kadar se transakcija izvede ali obdela elektronsko, da se zagotovita skupno razumevanje in pravna varnost pogojev transakcije. Zlasti nasprotne stranke, ki sklepajo nestandardne ali zapletene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bodo morda morale uvesti orodja za izpolnitev zahteve po pravočasni potrditvi svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Pravočasna potrditev bi pomenila tudi, da bi se na tem področju razvile ustrezne tržne prakse.

| (28) | Da bi se tveganja še bolj zmanjšala, usklajevanje portfelja vsaki nasprotni stranki omogoča celovit pregled portfelja transakcij, kot jih vidi njena nasprotna stranka, da bi se nemudoma ugotovili morebitni nesporazumi glede ključnih pogojev transakcije. Taki pogoji bi morali vključevati vrednotenje vsake transakcije, lahko pa vključujejo tudi druge ustrezne podrobnosti, kot so datum začetka veljavnosti, predvideni datum zapadlosti, morebitni datumi plačila ali poravnave, nominalna vrednost pogodbe in valuta transakcije, osnovni instrument, pozicija nasprotnih strank, dogovor o delovnih dneh in vse ustrezne fiksne ali spremenljive obrestne mere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. |
| --- | --- |

(28)

Da bi se tveganja še bolj zmanjšala, usklajevanje portfelja vsaki nasprotni stranki omogoča celovit pregled portfelja transakcij, kot jih vidi njena nasprotna stranka, da bi se nemudoma ugotovili morebitni nesporazumi glede ključnih pogojev transakcije. Taki pogoji bi morali vključevati vrednotenje vsake transakcije, lahko pa vključujejo tudi druge ustrezne podrobnosti, kot so datum začetka veljavnosti, predvideni datum zapadlosti, morebitni datumi plačila ali poravnave, nominalna vrednost pogodbe in valuta transakcije, osnovni instrument, pozicija nasprotnih strank, dogovor o delovnih dneh in vse ustrezne fiksne ali spremenljive obrestne mere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC.

| (29) | Ob upoštevanju različnih profilov tveganja, in da bi bilo usklajevanje portfelja ustrezna tehnika zmanjševanja tveganja, bi morali biti pogostost usklajevanja in velikost zadevnega portfelja drugačni glede na naravo nasprotnih strank. Strožje zahteve bi morale veljati za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki presegajo prag kliringa, medtem ko bi morala za nefinančne nasprotne stranke, ki ne bi presegale praga kliringa, ne glede na kategorijo njihove nasprotne stranke, ki bi prav tako imela koristi od manj pogostega usklajevanja za zadevni del svojega portfelja, veljati manjša pogostost usklajevanja. |
| --- | --- |

(29)

Ob upoštevanju različnih profilov tveganja, in da bi bilo usklajevanje portfelja ustrezna tehnika zmanjševanja tveganja, bi morali biti pogostost usklajevanja in velikost zadevnega portfelja drugačni glede na naravo nasprotnih strank. Strožje zahteve bi morale veljati za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki presegajo prag kliringa, medtem ko bi morala za nefinančne nasprotne stranke, ki ne bi presegale praga kliringa, ne glede na kategorijo njihove nasprotne stranke, ki bi prav tako imela koristi od manj pogostega usklajevanja za zadevni del svojega portfelja, veljati manjša pogostost usklajevanja.

| (30) | Tudi stiskanje portfelja je lahko učinkovito orodje za namene zmanjševanja tveganja, kar je odvisno od okoliščin, kot so velikost portfelja z nasprotno stranko, zapadlost, namen in stopnja standardizacije pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki imajo portfelj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa CNS nad ravnjo, določeno v tej uredbi, bi morale imeti vzpostavljene postopke za preučitev možnosti uporabe stiskanja portfelja, kar bi jim omogočilo zmanjšanje kreditnega tveganja nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(30)

Tudi stiskanje portfelja je lahko učinkovito orodje za namene zmanjševanja tveganja, kar je odvisno od okoliščin, kot so velikost portfelja z nasprotno stranko, zapadlost, namen in stopnja standardizacije pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki imajo portfelj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa CNS nad ravnjo, določeno v tej uredbi, bi morale imeti vzpostavljene postopke za preučitev možnosti uporabe stiskanja portfelja, kar bi jim omogočilo zmanjšanje kreditnega tveganja nasprotne stranke.

| (31) | Reševanje sporov je namenjeno zmanjševanju tveganj, ki izhajajo iz pogodb brez centralnega kliringa. Pri sklepanju transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC med sabo bi morale nasprotne stranke imeti dogovorjen okvir za reševanje vseh s tem povezanih sporov, ki se lahko pojavijo. Okvir bi se moral sklicevati na mehanizme reševanja sporov, kot je arbitraža z vključitvijo tretje strani ali mehanizem tržnih raziskav. Cilj okvira je preprečiti, da se nerešeni spori stopnjujejo in nasprotne stranke izpostavijo dodatnim tveganjem. Spore bi bilo treba ugotoviti, upravljati in ustrezno razkriti. |
| --- | --- |

(31)

Reševanje sporov je namenjeno zmanjševanju tveganj, ki izhajajo iz pogodb brez centralnega kliringa. Pri sklepanju transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC med sabo bi morale nasprotne stranke imeti dogovorjen okvir za reševanje vseh s tem povezanih sporov, ki se lahko pojavijo. Okvir bi se moral sklicevati na mehanizme reševanja sporov, kot je arbitraža z vključitvijo tretje strani ali mehanizem tržnih raziskav. Cilj okvira je preprečiti, da se nerešeni spori stopnjujejo in nasprotne stranke izpostavijo dodatnim tveganjem. Spore bi bilo treba ugotoviti, upravljati in ustrezno razkriti.

| (32) | Za določitev tržnih pogojev, ki preprečijo vrednotenje po tekočih tržnih cenah, je treba določiti nedejavne trge. Trg je lahko nedejaven iz več razlogov, vključno zaradi neobstoja rednih tržnih transakcij na strogo poslovni podlagi, pri čemer bi moral pojem na strogo poslovni podlagi imeti enak pomen kot v računovodstvu. |
| --- | --- |

(32)

Za določitev tržnih pogojev, ki preprečijo vrednotenje po tekočih tržnih cenah, je treba določiti nedejavne trge. Trg je lahko nedejaven iz več razlogov, vključno zaradi neobstoja rednih tržnih transakcij na strogo poslovni podlagi, pri čemer bi moral pojem na strogo poslovni podlagi imeti enak pomen kot v računovodstvu.

| (33) | Ta uredba se uporablja za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke nad pragom kliringa ter upošteva Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (4), ki določa tudi zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri vrednotenju na podlagi notranjega modela. |
| --- | --- |

(33)

Ta uredba se uporablja za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke nad pragom kliringa ter upošteva Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (4), ki določa tudi zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri vrednotenju na podlagi notranjega modela.

| (34) | Čeprav se lahko model, ki se uporablja za vrednotenje na podlagi notranjega modela, oblikuje znotraj podjetja ali zunaj njega, model odobri upravni odbor ali njegov pooblaščeni odbor, da se zagotovi ustrezna odgovornost. |
| --- | --- |

(34)

Čeprav se lahko model, ki se uporablja za vrednotenje na podlagi notranjega modela, oblikuje znotraj podjetja ali zunaj njega, model odobri upravni odbor ali njegov pooblaščeni odbor, da se zagotovi ustrezna odgovornost.

| (35) | Kadar lahko nasprotne stranke uporabijo izvzetje znotraj skupine po uradnem obvestilu pristojnim organom, vendar ne da bi počakale na konec obdobja za ugovor teh pristojnih organov, je pomembno zagotoviti, da pristojni organi pridobijo pravočasne, ustrezne in zadostne informacije, da bi lahko ocenili, ali bi morali uporabi izvzetja nasprotovati. |
| --- | --- |

(35)

Kadar lahko nasprotne stranke uporabijo izvzetje znotraj skupine po uradnem obvestilu pristojnim organom, vendar ne da bi počakale na konec obdobja za ugovor teh pristojnih organov, je pomembno zagotoviti, da pristojni organi pridobijo pravočasne, ustrezne in zadostne informacije, da bi lahko ocenili, ali bi morali uporabi izvzetja nasprotovati.

| (36) | Pričakovani velikost, količina in pogostost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj skupine se lahko določijo glede na pretekle transakcije nasprotnih strank znotraj skupine, kakor tudi predvidenega modela in dejavnosti, ki se pričakuje v prihodnosti. |
| --- | --- |

(36)

Pričakovani velikost, količina in pogostost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj skupine se lahko določijo glede na pretekle transakcije nasprotnih strank znotraj skupine, kakor tudi predvidenega modela in dejavnosti, ki se pričakuje v prihodnosti.

| (37) | Če nasprotne stranke uporabijo izvzetje znotraj skupine, bi morale javno razkriti informacije, da se zagotovi preglednost glede udeležencev na trgu in potencialnih upnikov. To je zaradi ocene tveganja zlasti pomembno za potencialne upnike nasprotnih strank. Cilj razkritja je preprečiti napačno predstavo, da je bil za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC opravljen centralni kliring ali uporabljene tehnike zmanjševanja tveganja, če temu ni tako. |
| --- | --- |

(37)

Če nasprotne stranke uporabijo izvzetje znotraj skupine, bi morale javno razkriti informacije, da se zagotovi preglednost glede udeležencev na trgu in potencialnih upnikov. To je zaradi ocene tveganja zlasti pomembno za potencialne upnike nasprotnih strank. Cilj razkritja je preprečiti napačno predstavo, da je bil za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC opravljen centralni kliring ali uporabljene tehnike zmanjševanja tveganja, če temu ni tako.

| (38) | Časovni okvir za pravočasno potrditev zahteva prizadevanja za prilagoditev, vključno s spremembami tržnih praks in okrepitvijo informacijskih sistemov. Glede na to, da se lahko hitrost prilagajanja za dosego skladnosti razlikuje glede na kategorijo nasprotnih strank in razred sredstev izvedenih finančnih instrumentov OTC, bi določitev postopnih datumov uporabe, ki upoštevajo te razlike, omogočila pospešitev časovnega okvira za potrditev tistih nasprotnih strank in produktov, ki bi lahko bili pripravljeni hitreje. |
| --- | --- |

(38)

Časovni okvir za pravočasno potrditev zahteva prizadevanja za prilagoditev, vključno s spremembami tržnih praks in okrepitvijo informacijskih sistemov. Glede na to, da se lahko hitrost prilagajanja za dosego skladnosti razlikuje glede na kategorijo nasprotnih strank in razred sredstev izvedenih finančnih instrumentov OTC, bi določitev postopnih datumov uporabe, ki upoštevajo te razlike, omogočila pospešitev časovnega okvira za potrditev tistih nasprotnih strank in produktov, ki bi lahko bili pripravljeni hitreje.

| (39) | Standardi za stiskanje portfelja, usklajevanje portfelja ali reševanje sporov bi od nasprotnih strank zahtevali vzpostavitev postopkov, politik in procesov ter spremembo dokumentacije, za kar bi bil potreben določen čas. Začetek veljavnosti s tem povezanih zahtev bi bilo treba odložiti, da se nasprotnim strankam zagotovi čas za sprejetje potrebnih ukrepov za namene skladnosti. |
| --- | --- |

(39)

Standardi za stiskanje portfelja, usklajevanje portfelja ali reševanje sporov bi od nasprotnih strank zahtevali vzpostavitev postopkov, politik in procesov ter spremembo dokumentacije, za kar bi bil potreben določen čas. Začetek veljavnosti s tem povezanih zahtev bi bilo treba odložiti, da se nasprotnim strankam zagotovi čas za sprejetje potrebnih ukrepov za namene skladnosti.

| (40) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(40)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (41) | V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je organ ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov opravil javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 – |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je organ ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov opravil javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNO

Člen 1

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „posredna stranka“ pomeni stranko stranke klirinškega člana; |
| --- | --- |

(a)

„posredna stranka“ pomeni stranko stranke klirinškega člana;

| (b) | „posredna ureditev kliringa“ pomeni sklop pogodbenih razmerij med centralno nasprotno stranko (v nadaljnjem besedilu: CNS), klirinškim članom, stranko klirinškega člana in posredno stranko, ki stranki klirinškega člana omogoča opravljanje klirinških storitev za posredno stranko; |
| --- | --- |

(b)

„posredna ureditev kliringa“ pomeni sklop pogodbenih razmerij med centralno nasprotno stranko (v nadaljnjem besedilu: CNS), klirinškim članom, stranko klirinškega člana in posredno stranko, ki stranki klirinškega člana omogoča opravljanje klirinških storitev za posredno stranko;

| (c) | „potrdilo“ pomeni dokumentacijo dogovora med nasprotnimi strankami o vseh določbah pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: OTC). |
| --- | --- |

(c)

„potrdilo“ pomeni dokumentacijo dogovora med nasprotnimi strankami o vseh določbah pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: OTC).

POGLAVJE II

POSREDNA UREDITEV KLIRINGA

(člen 4(4) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 2

Struktura posrednih ureditev kliringa

1.   Če je klirinški član pripravljen omogočiti posredni kliring, lahko vsaka stranka takega klirinškega člana opravlja posredne klirinške storitve za eno ali več svojih strank, pod pogojem, da je stranka klirinškega člana kreditna institucija z dovoljenjem, investicijsko podjetje ali enakovredna kreditna institucija ali investicijsko podjetje tretje države.

2.   O pogodbenih pogojih posredne ureditve kliringa se dogovorita stranka klirinškega člana in posredna stranka, in sicer po posvetovanju s klirinškim članom o vidikih, ki lahko vplivajo na delovanje klirinškega člana. Vključujejo pogodbene zahteve, da stranka spoštuje vse obveznosti posredne stranke do klirinškega člana. Te zahteve se nanašajo le na transakcije, ki nastanejo kot del posredne ureditve kliringa, katerega področje uporabe se jasno dokumentira v sklenjenih pogodbah.

Člen 3

Obveznosti CNS

1.   Za posredne ureditve kliringa se poslovne prakse CNS, ki delujejo kot ovira za njihovo vzpostavitev ob razumnih poslovnih pogojih, ne uporabljajo. Na zahtevo klirinškega člana CNS vodi ločene evidence in račune, ki vsem strankam omogočajo, da v računih pri CNS sredstva in pozicije stranke ločijo od sredstev in pozicij posrednih strank stranke.

2.   CNS prepozna, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz posrednih ureditev kliringa in bi lahko vplivala na odpornost CNS.

Člen 4

Obveznosti klirinških članov

1.   Klirinški član, ki podpira posredne klirinške storitve, to stori pod razumnimi poslovnimi pogoji. Brez poseganja v zaupnost pogodbenih ureditev s posameznimi strankami klirinški član javno razkrije splošne pogoje, po katerih je pripravljen podpirati posredne klirinške storitve. Ti pogoji lahko vključujejo minimalne operativne zahteve za stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve.

2.   Če klirinški član podpira posredno ureditev kliringa, izvede katero koli od naslednjih ureditev ločevanja, kot jo navede stranka:

| (a) | vodenje ločenih evidenc in računov, kar vsem strankam omogoča, da v računih pri klirinškem članu sredstva in pozicije stranke ločijo od sredstev in pozicij za račune svojih posrednih strank; |
| --- | --- |

(a)

vodenje ločenih evidenc in računov, kar vsem strankam omogoča, da v računih pri klirinškem članu sredstva in pozicije stranke ločijo od sredstev in pozicij za račune svojih posrednih strank;

| (b) | vodenje ločenih evidenc in računov, kar vsem strankam omogoča, da v računih pri klirinškem članu sredstva in pozicije stranke za račun posredne stranke ločijo od sredstev in pozicij za račun drugih posrednih strank. |
| --- | --- |

(b)

vodenje ločenih evidenc in računov, kar vsem strankam omogoča, da v računih pri klirinškem članu sredstva in pozicije stranke za račun posredne stranke ločijo od sredstev in pozicij za račun drugih posrednih strank.

3.   Zahteva po ločevanju sredstev in pozicij pri klirinškem članu se šteje za izpolnjeno, če so izpolnjeni pogoji iz člena 39(9) Uredbe (EU) št. 648/2012.

4.   Klirinški član vzpostavi zanesljive postopke za upravljanje v primeru neplačila stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve. Ti postopki vključujejo verodostojen mehanizem za prenos pozicij in sredstev na drugo stranko ali klirinškega člana, če se s tem strinjajo zadevne posredne stranke. Stranka ali klirinški član teh pozicij nista dolžna sprejeti, razen če sta se že pred tem v pogodbi zavezala, da bosta to storila.

5.   Klirinški član prav tako zagotovi, da njegovi postopki dopuščajo takojšnjo unovčenje sredstev in pozicij posrednih strank ter da klirinški član plača vse zapadle denarne zneske, dolgovane posrednim strankam zaradi neplačila stranke.

6.   Klirinški član prepozna, spremlja in obvladuje vsa tveganja, ki izhajajo iz omogočanja posrednih ureditev kliringa, vključno z uporabo informacij, ki jih zagotovijo stranke v skladu s členom 4(3). Klirinški član vzpostavi zanesljive notranje postopke za zagotovitev, da teh informacij ni mogoče uporabiti v poslovne namene.

Člen 5

Obveznosti strank

1.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, vodi ločene evidence in račune, ki ji omogočajo, da loči svoja sredstva in pozicije od sredstev in pozicij za račun svojih posrednih strank. Posrednim strankam ponudi, da lahko izbirajo med alternativnima možnostma ločevanja računov iz člena 4(2), in zagotovi, da so posredne stranke v celoti seznanjene s tveganji, povezanimi s posamezno možnostjo ločevanja. Informacije, ki jih stranka zagotovi posrednim strankam, vključujejo podrobnosti o ureditvah za prenos pozicij in računov na drugo stranko.

2.   Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, od klirinškega člana zahteva, da odpre ločen račun pri CNS. Račun se uporablja izključno za sredstva in pozicije njenih posrednih strank.

3.   Stranka klirinškemu članu zagotovi ustrezne informacije, da lahko prepozna, spremlja in obvladuje vsa tveganja, ki izhajajo iz podpiranja posrednih ureditev kliringa. V primeru neplačila stranke se vse informacije, ki jih ima stranka v zvezi s svojimi posrednimi strankami, nemudoma dajo na voljo klirinškemu članu.

POGLAVJE III

URADNO OBVESTILO ORGANU ESMA ZA NAMEN OBVEZNOSTI KLIRINGA

(člen 5(1) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 6

Podrobnosti, ki jih je treba vključiti v uradno obvestilo

1.   Uradno obvestilo za namen obveznosti kliringa vključuje naslednje informacije:

| (a) | navedbo razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(a)

navedbo razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (b) | navedbo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(b)

navedbo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (c) | druge informacije, ki jih je treba vključiti v javni register v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(c)

druge informacije, ki jih je treba vključiti v javni register v skladu s členom 8;

| (d) | vse druge značilnosti, ki so potrebne za razlikovanje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC od pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC zunaj zadevnega razreda; |
| --- | --- |

(d)

vse druge značilnosti, ki so potrebne za razlikovanje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC od pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC zunaj zadevnega razreda;

| (e) | dokazila o stopnji standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za zadevni razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(e)

dokazila o stopnji standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za zadevni razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (f) | podatke o obsegu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(f)

podatke o obsegu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (g) | podatke o likvidnosti razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(g)

podatke o likvidnosti razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (h) | dokazila o razpoložljivosti za udeležence na trgu pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen za pogodbe v razredu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(h)

dokazila o razpoložljivosti za udeležence na trgu pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen za pogodbe v razredu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (i) | dokazila o učinku obveznosti kliringa na razpoložljivost za udeležence na trgu informacij o oblikovanju cen. |
| --- | --- |

(i)

dokazila o učinku obveznosti kliringa na razpoložljivost za udeležence na trgu informacij o oblikovanju cen.

2.   Za ocenjevanje datuma ali datumov, od katerih velja obveznost kliringa, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere velja obveznost kliringa, uradno obvestilo za namen obveznosti kliringa vključuje naslednje:

| (a) | podatke, ki se uporabljajo za ocenjevanje pričakovanega obsega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa; |
| --- | --- |

(a)

podatke, ki se uporabljajo za ocenjevanje pričakovanega obsega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa;

| (b) | dokazila o sposobnosti CNS za obvladovanje pričakovanega obsega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa, in za obvladovanje tveganja, ki izhaja iz kliringa zadevnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z ureditvijo kliringa s stranko ali posredno stranko; |
| --- | --- |

(b)

dokazila o sposobnosti CNS za obvladovanje pričakovanega obsega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa, in za obvladovanje tveganja, ki izhaja iz kliringa zadevnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z ureditvijo kliringa s stranko ali posredno stranko;

| (c) | vrsto in število nasprotnih strank, ki so dejavne ali za katere se pričakuje, da bodo dejavne na trgu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa; |
| --- | --- |

(c)

vrsto in število nasprotnih strank, ki so dejavne ali za katere se pričakuje, da bodo dejavne na trgu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa;

| (d) | pregled različnih nalog, ki jih je treba dokončati, da se začne kliring pri CNS, skupaj z določitvijo časa, potrebnega za izvedbo posameznih nalog; |
| --- | --- |

(d)

pregled različnih nalog, ki jih je treba dokončati, da se začne kliring pri CNS, skupaj z določitvijo časa, potrebnega za izvedbo posameznih nalog;

| (e) | informacije o obvladovanju tveganja ter pravni in operativni zmogljivosti tistih nasprotnih strank, ki so dejavne na trgu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa. |
| --- | --- |

(e)

informacije o obvladovanju tveganja ter pravni in operativni zmogljivosti tistih nasprotnih strank, ki so dejavne na trgu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa.

3.   Podatki v zvezi z obsegom in likvidnostjo za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC in za vsako pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu znotraj razreda vključujejo zadevne tržne informacije, vključno s preteklimi podatki, trenutnimi podatki in vsemi spremembami, za katere se pričakuje, da se bodo pojavile, če za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC začne veljati obveznost kliringa, vključno z naslednjim:

| (a) | številom transakcij; |
| --- | --- |

(a)

številom transakcij;

| (b) | skupno količino; |
| --- | --- |

(b)

skupno količino;

| (c) | skupnim številom odprtih pogodb; |
| --- | --- |

(c)

skupnim številom odprtih pogodb;

| (d) | globino naročil na trgu, vključno s povprečnim številom naročil in zahtev za ponudbe; |
| --- | --- |

(d)

globino naročil na trgu, vključno s povprečnim številom naročil in zahtev za ponudbe;

| (e) | tesnostjo razmikov; |
| --- | --- |

(e)

tesnostjo razmikov;

| (f) | merili likvidnosti v težkih tržnih pogojih; |
| --- | --- |

(f)

merili likvidnosti v težkih tržnih pogojih;

| (g) | merili likvidnosti za izvedbo postopkov v primeru neplačil. |
| --- | --- |

(g)

merili likvidnosti za izvedbo postopkov v primeru neplačil.

4.   Informacije v zvezi s stopnjo standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za ustrezen razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, določene v točki (e) odstavka 1, vključujejo za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC in za vsako pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu znotraj razreda podatke o dnevni referenčni ceni ter število dni na leto z referenčno ceno, ki se šteje za zanesljivo za najmanj obdobje preteklih dvanajst mesecev.

POGLAVJE IV

MERILA ZA DOLOČITEV RAZREDOV POGODB O IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH OTC, ZA KATERE VELJA OBVEZNOST KLIRINGA

(člen 5(4) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 7

Merila, ki jih oceni organ ESMA

1.   V zvezi s stopnjo standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za ustrezen razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC upošteva organ ESMA naslednje:

| (a) | ali pogodbeni pogoji ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC vključujejo splošno pravno dokumentacijo, vključno z okvirnimi pogodbami o pobotu, opredelitvami, standardnimi pogoji in potrditvami, ki določajo pogodbene pogoje, ki jih običajno uporabljajo nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(a)

ali pogodbeni pogoji ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC vključujejo splošno pravno dokumentacijo, vključno z okvirnimi pogodbami o pobotu, opredelitvami, standardnimi pogoji in potrditvami, ki določajo pogodbene pogoje, ki jih običajno uporabljajo nasprotne stranke;

| (b) | ali se za operativne postopke tega zadevnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporablja samodejna obdelava po trgovanju in življenjski cikel dogodkov, ki se upravljata na enoten način v skladu s časovnim razporedom, za katerega obstaja splošno soglasje med nasprotnimi strankami. |
| --- | --- |

(b)

ali se za operativne postopke tega zadevnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporablja samodejna obdelava po trgovanju in življenjski cikel dogodkov, ki se upravljata na enoten način v skladu s časovnim razporedom, za katerega obstaja splošno soglasje med nasprotnimi strankami.

2.   V zvezi z obsegom in likvidnostjo ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC upošteva organ ESMA naslednje:

| (a) | ali bi bila kritja ali finančne zahteve CNS sorazmerne s tveganjem, ki ga obveznost kliringa namerava zmanjšati; |
| --- | --- |

(a)

ali bi bila kritja ali finančne zahteve CNS sorazmerne s tveganjem, ki ga obveznost kliringa namerava zmanjšati;

| (b) | stabilnost velikosti in globine trga za produkt skozi čas; |
| --- | --- |

(b)

stabilnost velikosti in globine trga za produkt skozi čas;

| (c) | verjetnost, da bi trg v primeru neplačila klirinškega člana ostal dovolj razpršen; |
| --- | --- |

(c)

verjetnost, da bi trg v primeru neplačila klirinškega člana ostal dovolj razpršen;

| (d) | število in vrednost transakcij. |
| --- | --- |

(d)

število in vrednost transakcij.

3.   V zvezi z razpoložljivostjo pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen v ustreznem razredu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC organ ESMA upošteva, ali so informacije, ki so potrebne za točno oblikovanje cen pogodb znotraj ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, enostavno dostopne udeležencem na trgu na razumni poslovni osnovi in ali bi bile še naprej enostavno dostopne, če bi za ustrezen razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC začela veljati obveznost kliringa.

POGLAVJE V

JAVNI REGISTER

(člen 6(4) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 8

Podrobnosti, ki jih je treba vključiti v register organa ESMA

1.   Javni register organa ESMA za vsak razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa, vključuje naslednje:

| (a) | razred sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(a)

razred sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (b) | vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda; |
| --- | --- |

(b)

vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;

| (c) | osnovna sredstva pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda; |
| --- | --- |

(c)

osnovna sredstva pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;

| (d) | za osnovna sredstva, ki so finančni instrumenti, navedbo, ali je osnovno sredstvo enotni finančni instrument ali izdajatelj ali indeks ali portfelj; |
| --- | --- |

(d)

za osnovna sredstva, ki so finančni instrumenti, navedbo, ali je osnovno sredstvo enotni finančni instrument ali izdajatelj ali indeks ali portfelj;

| (e) | za druga osnovna sredstva, navedbo kategorije osnovnega sredstva; |
| --- | --- |

(e)

za druga osnovna sredstva, navedbo kategorije osnovnega sredstva;

| (f) | nominalno valuto in valuto poravnave pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda; |
| --- | --- |

(f)

nominalno valuto in valuto poravnave pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;

| (g) | razpon zapadlosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda; |
| --- | --- |

(g)

razpon zapadlosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;

| (h) | pogoje za poravnavo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda; |
| --- | --- |

(h)

pogoje za poravnavo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;

| (i) | razpon pogostosti plačil pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda; |
| --- | --- |

(i)

razpon pogostosti plačil pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;

| (j) | identifikator produkta ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(j)

identifikator produkta ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (k) | vse druge značilnosti, ki so potrebne za razlikovanje ene pogodbe znotraj ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC od drugih. |
| --- | --- |

(k)

vse druge značilnosti, ki so potrebne za razlikovanje ene pogodbe znotraj ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC od drugih.

2.   V zvezi s CNS, ki imajo dovoljenje za namene obveznosti kliringa ali so priznane kot za to pristojne, javni register organa ESMA za vsako CNS vključuje naslednje:

| (a) | identifikacijsko oznako v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1247/2012 (6); |
| --- | --- |

(a)

identifikacijsko oznako v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1247/2012 (6);

| (b) | polno ime; |
| --- | --- |

(b)

polno ime;

| (c) | državo ustanovitve; |
| --- | --- |

(c)

državo ustanovitve;

| (d) | pristojni organ, imenovan v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ, imenovan v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   V zvezi z datumi, od katerih velja obveznost kliringa, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem, javni register organa ESMA vključuje naslednje:

| (a) | navedbo kategorij nasprotnih strank, za katere se uporablja obdobje postopnega uvajanja; |
| --- | --- |

(a)

navedbo kategorij nasprotnih strank, za katere se uporablja obdobje postopnega uvajanja;

| (b) | kateri koli drug pogoj, ki se zahteva na podlagi regulativnih tehničnih standardov, sprejetih v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, da bi se uporabilo obdobje postopnega uvajanja. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli drug pogoj, ki se zahteva na podlagi regulativnih tehničnih standardov, sprejetih v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, da bi se uporabilo obdobje postopnega uvajanja.

4.   Javni register organa ESMA vključuje sklic na regulativne tehnične standarde, sprejete na podlagi člena 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, v skladu s katerimi so bile vzpostavljene posamezne obveznosti kliringa.

5.   V zvezi s CNS, o kateri je pristojni organ uradno obvestil organ ESMA, javni register organa ESMA vključuje najmanj naslednje:

| (a) | navedbo CNS; |
| --- | --- |

(a)

navedbo CNS;

| (b) | razred sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v uradnem obvestilu; |
| --- | --- |

(b)

razred sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v uradnem obvestilu;

| (c) | vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(c)

vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (d) | datum uradnega obvestila; |
| --- | --- |

(d)

datum uradnega obvestila;

| (e) | navedbo pristojnega organa, ki predloži uradno obvestilo. |
| --- | --- |

(e)

navedbo pristojnega organa, ki predloži uradno obvestilo.

POGLAVJE VI

DROBITEV LIKVIDNOSTI

(člen 8(5) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 9

Opredelitev pojma drobitve likvidnosti

1.   Do drobitve likvidnosti pride, kadar udeleženci mesta trgovanja ne morejo skleniti transakcije z enim ali več drugimi udeleženci tega mesta trgovanja zaradi odsotnosti ureditve kliringa, do katere imajo dostop vsi udeleženci.

2.   Dostop CNS do mesta trgovanja, na katerem storitve že opravlja druga CNS, ne povzroča drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja, če lahko vsi udeleženci mesta trgovanja, ne da bi bilo treba uvesti zahtevo, da prvotne CNS postanejo klirinški člani nove CNS, neposredno ali posredno opravijo kliring prek ene od naslednjih možnosti:

| (a) | najmanj ene skupne CNS; |
| --- | --- |

(a)

najmanj ene skupne CNS;

| (b) | ureditev kliringa, ki so jo vzpostavile CNS. |
| --- | --- |

(b)

ureditev kliringa, ki so jo vzpostavile CNS.

3.   Ureditev za izpolnjevanje pogojev iz točke (a) ali (b) odstavka 2 se vzpostavi, preden začne CNS, ki vloži zahtevek, opravljati klirinške storitve za zadevno mesto trgovanja.

4.   Dostop do skupne CNS iz točke (a) odstavka 2 se lahko vzpostavi prek dveh ali več klirinških članov ali dveh ali več strank ali prek posrednih ureditev kliringa.

5.   Ureditev kliringa iz točke (b) odstavka 2 lahko predvideva prenos transakcij, ki jih izvedejo taki udeleženci na trgu, na klirinške člane drugih CNS. Čeprav zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne bi smel biti pogojen z interoperabilnostjo, se lahko ureditev interoperabilnosti, o kateri so se dogovorile zadevne CNS in so jo potrdili ustrezni pristojni organi, uporabi za izpolnitev zahtev za dostop do skupnih ureditev kliringa.

POGLAVJE VII

NEFINANČNE NASPROTNE STRANKE

Člen 10

(člen 10(4)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno zmanjšujejo tveganja

1.   Za pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC se šteje, da objektivno merljivo zmanjšuje tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja nefinančne nasprotne stranke ali zadevne skupine, če samostojno ali v povezavi z drugimi pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, neposredno ali prek tesno medsebojno povezanih instrumentov, izpolnjuje eno od naslednjih meril:

| (a) | pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitne spremembe vrednosti sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti, ki jih ima nefinančna nasprotna stranka ali njena skupina v lasti, jih proizvaja, izdeluje, predeluje, opravlja, kupuje, trži, oddaja, prodaja ali prevzame ali razumno pričakuje, da jih bo imela v lasti, jih proizvajala, izdelovala, predelovala, opravljala, kupovala, tržila, oddajala, prodajala ali prevzela v okviru njenega običajnega poslovanja; |
| --- | --- |

(a)

pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitne spremembe vrednosti sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti, ki jih ima nefinančna nasprotna stranka ali njena skupina v lasti, jih proizvaja, izdeluje, predeluje, opravlja, kupuje, trži, oddaja, prodaja ali prevzame ali razumno pričakuje, da jih bo imela v lasti, jih proizvajala, izdelovala, predelovala, opravljala, kupovala, tržila, oddajala, prodajala ali prevzela v okviru njenega običajnega poslovanja;

| (b) | pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitnega posrednega učinka na vrednost sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti iz točke (a), ki so posledica nihanj obrestnih mer, stopenj inflacije, deviznih tečajev ali kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitnega posrednega učinka na vrednost sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti iz točke (a), ki so posledica nihanj obrestnih mer, stopenj inflacije, deviznih tečajev ali kreditnega tveganja;

| (c) | je zavarovalna pogodba v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP), sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(c)

je zavarovalna pogodba v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP), sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

Člen 11

(člen 10(4)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Pragi kliringa

Vrednosti pragov kliringa za namen obveznosti kliringa so naslednje:

| (a) | 1 milijarda EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(a)

1 milijarda EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (b) | 1 milijarda EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC na delnice; |
| --- | --- |

(b)

1 milijarda EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC na delnice;

| (c) | 3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(c)

3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (d) | 3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o valutnih izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(d)

3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o valutnih izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (e) | 3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o blagovnih izvedenih finančnih instrumentih OTC in druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso zajete v točkah (a) do (d). |
| --- | --- |

(e)

3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o blagovnih izvedenih finančnih instrumentih OTC in druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso zajete v točkah (a) do (d).

POGLAVJE VIII

TEHNIKE ZMANJŠEVANJA TVEGANJA ZA POGODBE O IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH OTC BREZ KLIRINGA PREK CNS

Člen 12

(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Pravočasna potrditev

1.   Pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjeno med finančnimi nasprotnimi strankami ali nefinančnimi nasprotnimi strankami iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki je brez kliringa prek CNS, se potrdi, če je to mogoče elektronsko, čim prej in najpozneje:

| (a) | za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene do vključno 28. februarja 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(a)

za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene do vključno 28. februarja 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (b) | za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 28. februarju 2014, do konca delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(b)

za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 28. februarju 2014, do konca delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (c) | za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca tretjega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(c)

za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca tretjega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;

| (d) | za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(d)

za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;

| (e) | za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

(e)

za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih.

2.   Pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjeno z nefinančno nasprotno stranko, ki ni zajeta v členu 10 Uredbe (EU) št. 648/2012, se potrdi čim prej, če je to mogoče elektronsko, in najpozneje:

| (a) | za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca petega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(a)

za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca petega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (b) | za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca tretjega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(b)

za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca tretjega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (c) | za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(c)

za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (d) | za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca sedmega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(d)

za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca sedmega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;

| (e) | za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca četrtega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih; |
| --- | --- |

(e)

za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca četrtega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;

| (f) | za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvedbe. |
| --- | --- |

(f)

za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvedbe.

3.   Če je transakcija iz odstavka 1 ali 2 sklenjena po 16:00 uri po lokalnem času ali z nasprotno stranko v drugem časovnem območju, kar ne omogoča potrditve do določenega roka, se potrditev izvede čim prej in najpozneje en delovni dan po roku iz odstavka 1 ali 2, kakor je ustrezno.

4.   Finančne nasprotne stranke imajo potreben postopek za mesečno poročanje števila nepotrjenih transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC iz odstavka 1 in 2, ki so odprte več kot pet delovnih dni, pristojnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8).

Člen 13

(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Usklajevanje portfelja

1.   Finančne in nefinančne nasprotne stranke v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC se pisno ali prek drugega enakovrednega elektronskega sredstva z vsako od svojih nasprotnih strank dogovorijo o ureditvi, v skladu s katero se usklajujejo portfelji. Tak dogovor se sprejme pred sklenitvijo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC.

2.   Usklajevanje portfelja med seboj izvedejo nasprotne stranke v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC ali usposobljena tretja stranka, ki ima za to ustrezno pooblastilo nasprotne stranke. Usklajevanje portfelja zajema ključne pogoje trgovanja, ki opredeljujejo vsako posamezno pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, in vključujejo najmanj vrednotenje, pripisano vsaki pogodbi, v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   Da bi se v zgodnji fazi ugotovilo vsako neskladje glede bistvene določbe pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z njenim vrednotenjem, se usklajevanje portfelja izvede:

| (a) | za finančno nasprotno stranko ali nefinančno nasprotno stranko iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012:






  (i) | vsak delovni dan, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi odprtih 500 ali več pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- | --- |

(a)

za finančno nasprotno stranko ali nefinančno nasprotno stranko iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012:

(i)

vsak delovni dan, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi odprtih 500 ali več pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (ii) | enkrat tedensko, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v tednu odprtih med 51 in 499 pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(ii)

enkrat tedensko, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v tednu odprtih med 51 in 499 pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (iii) | enkrat na četrtletje, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v četrtletju odprtih 50 ali manj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(iii)

enkrat na četrtletje, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v četrtletju odprtih 50 ali manj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (b) | za nefinančno nasprotno stranko, ki ni zajeta v členu 10 Uredbe (EU) št. 648/2012:






  (i) | enkrat na četrtletje, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v četrtletju odprtih več kot 100 pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- | --- |

(b)

za nefinančno nasprotno stranko, ki ni zajeta v členu 10 Uredbe (EU) št. 648/2012:

(i)

enkrat na četrtletje, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v četrtletju odprtih več kot 100 pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (ii) | enkrat letno, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi odprtih 100 ali manj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. |
| --- | --- |

(ii)

enkrat letno, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi odprtih 100 ali manj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC.

Člen 14

(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Stiskanje portfelja

Finančne nasprotne stranke ali nefinančne nasprotne stranke, ki imajo pri nasprotni stranki odprtih 500 ali več pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez centralnega kliringa, imajo postopke za redno, tj. najmanj dvakrat letno, analizo možnosti izvedbe stiskanja portfelja, da bi zmanjšale kreditno tveganje nasprotne stranke in izvedle takšno stiskanje portfelja.

Finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke zagotovijo, da lahko ustreznemu pristojnemu organu podajo razumno in veljavno razlago za odločitev, da izvedba stiskanja portfelja ni primerna.

Člen 15

(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Reševanje sporov

1.   Pri sklepanju medsebojnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC se finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke dogovorijo o podrobnih postopkih in procesih v zvezi z naslednjim:

| (a) | ugotavljanjem, evidentiranjem ter spremljanjem sporov, ki se nanašajo na priznanje ali vrednotenje pogodbe in izmenjavo zavarovanja med nasprotnimi strankami. Ti postopki evidentirajo vsaj čas trajanja spora, nasprotno stranko in znesek, ki je predmet spora; |
| --- | --- |

(a)

ugotavljanjem, evidentiranjem ter spremljanjem sporov, ki se nanašajo na priznanje ali vrednotenje pogodbe in izmenjavo zavarovanja med nasprotnimi strankami. Ti postopki evidentirajo vsaj čas trajanja spora, nasprotno stranko in znesek, ki je predmet spora;

| (b) | pravočasnim reševanjem sporov s posebnim postopkom za tiste spore, ki se ne rešijo v petih delovnih dneh. |
| --- | --- |

(b)

pravočasnim reševanjem sporov s posebnim postopkom za tiste spore, ki se ne rešijo v petih delovnih dneh.

2.   Finančne nasprotne stranke pristojnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES, poročajo o vseh sporih med nasprotnimi strankami, ki se nanašajo na pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC, njeno vrednotenje ali izmenjavo zavarovanja, za znesek ali vrednost, ki presega 15 milijonov EUR, in trajajo najmanj 15 delovnih dni.

Člen 16

(člen 11(14)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Tržni pogoji, ki preprečijo vrednotenje po tekočih tržnih cenah

1.   Tržni pogoji, ki preprečujejo, da se pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC vrednoti po tekočih tržnih cenah, nastanejo v kateri koli od naslednjih situacij:

| (a) | kadar je trg nedejaven; |
| --- | --- |

(a)

kadar je trg nedejaven;

| (b) | kadar je razpon ocen glede razumnih poštenih vrednosti znaten in verjetnosti različnih ocen ni mogoče razumno oceniti. |
| --- | --- |

(b)

kadar je razpon ocen glede razumnih poštenih vrednosti znaten in verjetnosti različnih ocen ni mogoče razumno oceniti.

2.   Trg za pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC je nedejaven, ko borzne cene niso enostavno in redno na voljo, tiste cene, ki so na voljo, pa ne predstavljajo dejanskih in rednih tržnih transakcij na strogo poslovni podlagi.

Člen 17

(člen 11(14)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Merila za uporabo vrednotenja na podlagi notranjega modela

Za uporabo vrednotenja na podlagi notranjega modela imajo finančne in nefinančne nasprotne stranke model, ki:

| (a) | vključuje vse dejavnike, ki bi jih nasprotne stranke upoštevale pri določanju cene, vključno s čim večjo uporabo informacij za vrednotenje po tekočih tržnih cenah; |
| --- | --- |

(a)

vključuje vse dejavnike, ki bi jih nasprotne stranke upoštevale pri določanju cene, vključno s čim večjo uporabo informacij za vrednotenje po tekočih tržnih cenah;

| (b) | je skladen s sprejetimi ekonomskimi metodologijami za oblikovanje cen finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

je skladen s sprejetimi ekonomskimi metodologijami za oblikovanje cen finančnih instrumentov;

| (c) | je umerjen in preizkušen za veljavnost z uporabo cen katerih koli opaznejših trenutnih tržnih transakcij z istim finančnim instrumentom ali temelji na katerih koli opaznejših tržnih podatkih, ki so na voljo; |
| --- | --- |

(c)

je umerjen in preizkušen za veljavnost z uporabo cen katerih koli opaznejših trenutnih tržnih transakcij z istim finančnim instrumentom ali temelji na katerih koli opaznejših tržnih podatkih, ki so na voljo;

| (d) | je potrjen in se spremlja neodvisno s strani drugega oddelka, kot je oddelek, ki prevzema tveganje; |
| --- | --- |

(d)

je potrjen in se spremlja neodvisno s strani drugega oddelka, kot je oddelek, ki prevzema tveganje;

| (e) | je ustrezno dokumentiran in odobren s strani upravnega odbora tako pogosto, kot je to potrebno, po vsaki bistveni spremembi in vsaj enkrat na leto. Ta odobritev se lahko prenese na odbor. |
| --- | --- |

(e)

je ustrezno dokumentiran in odobren s strani upravnega odbora tako pogosto, kot je to potrebno, po vsaki bistveni spremembi in vsaj enkrat na leto. Ta odobritev se lahko prenese na odbor.

Člen 18

(člen 11(14)(c) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Uradno obvestilo pristojnemu organu o podrobnostih transakcije znotraj skupine

1.   Vloga ali uradno obvestilo pristojnemu organu o podrobnostih transakcije znotraj skupine se predloži v pisni obliki in vključuje naslednje:

| (a) | pravne nasprotne stranke v transakcijah, vključno z njihovimi identifikatorji v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012; |
| --- | --- |

(a)

pravne nasprotne stranke v transakcijah, vključno z njihovimi identifikatorji v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012;

| (b) | korporacijski odnos med nasprotnimi strankami; |
| --- | --- |

(b)

korporacijski odnos med nasprotnimi strankami;

| (c) | podrobnosti o podpornih pogodbenih razmerjih med strankami; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o podpornih pogodbenih razmerjih med strankami;

| (d) | kategorijo transakcije znotraj skupine, kot je opredeljena v odstavku 1 in točkah (a) do (d) odstavka 2 člena 3 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(d)

kategorijo transakcije znotraj skupine, kot je opredeljena v odstavku 1 in točkah (a) do (d) odstavka 2 člena 3 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (e) | podrobnosti o transakcijah, za katere nasprotna stranka zahteva izvzetje, vključno z naslednjim:






  (i) | razredom sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- | --- |

(e)

podrobnosti o transakcijah, za katere nasprotna stranka zahteva izvzetje, vključno z naslednjim:

(i)

razredom sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (ii) | vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC; |
| --- | --- |

(ii)

vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;

| (iii) | vrsto osnovnih sredstev; |
| --- | --- |

(iii)

vrsto osnovnih sredstev;

| (iv) | nominalno valuto in valuto poravnave; |
| --- | --- |

(iv)

nominalno valuto in valuto poravnave;

| (v) | razponom rokov zapadlosti pogodb; |
| --- | --- |

(v)

razponom rokov zapadlosti pogodb;

| (vi) | vrsto poravnave; |
| --- | --- |

(vi)

vrsto poravnave;

| (vii) | pričakovano velikostjo, količino in pogostostjo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC na leto. |
| --- | --- |

(vii)

pričakovano velikostjo, količino in pogostostjo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC na leto.

2.   Kot del svoje vloge ali uradnega obvestila pristojnemu organu nasprotna stranka predloži tudi dodatne informacije, ki potrjujejo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 11(6) do (10) Uredbe (EU) št. 648/2012. Podporni dokumenti vključujejo kopije dokumentiranih postopkov obvladovanja tveganja, informacije o preteklih transakcijah, kopije ustreznih pogodb med strankami in lahko vključujejo pravno mnenje na zahtevo pristojnega organa.

Člen 19

(člen 11(14)(d) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Uradno obvestilo organu ESMA o podrobnostih transakcije znotraj skupine

1.   Uradno obvestilo pristojnega organa o podrobnostih transakcije znotraj skupine se organu ESMA predloži v pisni obliki:

| (a) | v enem mesecu od prejema uradnega obvestila v zvezi z uradnim obvestilom v skladu s členom 11(7) ali (9) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(a)

v enem mesecu od prejema uradnega obvestila v zvezi z uradnim obvestilom v skladu s členom 11(7) ali (9) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (b) | v enem mesecu od predložitve odločitve nasprotni stranki v zvezi z odločitvijo pristojnega organa v skladu s členom 11(6), (8) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(b)

v enem mesecu od predložitve odločitve nasprotni stranki v zvezi z odločitvijo pristojnega organa v skladu s členom 11(6), (8) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   Uradno obvestilo organu ESMA vključuje naslednje:

| (a) | informacije, navedene v členu 18; |
| --- | --- |

(a)

informacije, navedene v členu 18;

| (b) | ali je odločitev pozitivna ali negativna; |
| --- | --- |

(b)

ali je odločitev pozitivna ali negativna;

| (c) | v primeru pozitivne odločitve:






  (i) | povzetek utemeljitve mnenja, da so pogoji iz člena 11(6), (7), (8), (9) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor je ustrezno, izpolnjeni; |
| --- | --- | --- |

(c)

v primeru pozitivne odločitve:

(i)

povzetek utemeljitve mnenja, da so pogoji iz člena 11(6), (7), (8), (9) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor je ustrezno, izpolnjeni;

| (ii) | ali gre pri izvzetju za izvzetje v celoti ali za delno izvzetje v zvezi z uradnim obvestilom, povezanim s členom 11(6), (8) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(ii)

ali gre pri izvzetju za izvzetje v celoti ali za delno izvzetje v zvezi z uradnim obvestilom, povezanim s členom 11(6), (8) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (d) | v primeru negativne odločitve:






  (i) | navedbo pogojev iz člena 11(6), (7), (8), (9) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor je ustrezno, ki niso izpolnjeni; |
| --- | --- | --- |

(d)

v primeru negativne odločitve:

(i)

navedbo pogojev iz člena 11(6), (7), (8), (9) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor je ustrezno, ki niso izpolnjeni;

| (ii) | povzetek utemeljitve mnenja, da taki pogoji niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(ii)

povzetek utemeljitve mnenja, da taki pogoji niso izpolnjeni.

Člen 20

(člen 11(14)(d) Uredbe (EU) št. 648/2012)

Informacije o izvzetju znotraj skupine, ki jih je treba javno razkriti

Informacije o izvzetju znotraj skupine, ki jih je treba javno razkriti, vključujejo naslednje:

| (a) | pravne nasprotne stranke pri transakcijah, vključno z njihovimi identifikatorji v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012; |
| --- | --- |

(a)

pravne nasprotne stranke pri transakcijah, vključno z njihovimi identifikatorji v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012;

| (b) | razmerje med nasprotnimi strankami; |
| --- | --- |

(b)

razmerje med nasprotnimi strankami;

| (c) | ali gre pri izvzetju za izvzetje v celoti ali za delno izvzetje; |
| --- | --- |

(c)

ali gre pri izvzetju za izvzetje v celoti ali za delno izvzetje;

| (d) | nominalni skupni znesek pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se uporablja izvzetje znotraj skupine. |
| --- | --- |

(d)

nominalni skupni znesek pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se uporablja izvzetje znotraj skupine.

Člen 21

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 13, 14 in 15 začnejo veljati šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 166, 11.6.1998, str. 45.

3

(4)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

4

(5)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

5

(6)  UL L 352, 21.12.2012, str. 20.

6

(7)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

7

(8)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

8

---

| 23.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/25

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 150/2013

z dne 19. decembra 2012

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov, kar zadeva regulativne tehnične standarde, ki določajo podrobnosti vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2), zlasti člena 56(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Določiti bi bilo treba pravila glede informacij, ki jih je treba Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložiti kot del vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(1)

Določiti bi bilo treba pravila glede informacij, ki jih je treba Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložiti kot del vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov.

| (2) | Vsaka oseba, ki vloži vlogo za registracijo repozitorija sklenjenih poslov, bi morala navesti informacije o strukturi svojega notranjega nadzora in neodvisnosti svojih upravnih organov, da bi lahko organ ESMA ocenil, ali struktura upravljanja podjetja zagotavlja neodvisnost repozitorija sklenjenih poslov in ali so struktura ter postopki poročanja ustrezni. |
| --- | --- |

(2)

Vsaka oseba, ki vloži vlogo za registracijo repozitorija sklenjenih poslov, bi morala navesti informacije o strukturi svojega notranjega nadzora in neodvisnosti svojih upravnih organov, da bi lahko organ ESMA ocenil, ali struktura upravljanja podjetja zagotavlja neodvisnost repozitorija sklenjenih poslov in ali so struktura ter postopki poročanja ustrezni.

| (3) | Organ ESMA, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (3), je odgovoren za registracijo in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov v skladu z naslovom VI Uredbe (EU) št. 648/2012. Da bi lahko organ ESMA ocenil dober ugled ter izkušnje in strokovno znanje morebitnega višjega vodstva repozitorija sklenjenih poslov, bi moral repozitorij sklenjenih poslov prosilec zagotoviti ustrezne informacije za izvedbo take ocene. |
| --- | --- |

(3)

Organ ESMA, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (3), je odgovoren za registracijo in nadzor repozitorijev sklenjenih poslov v skladu z naslovom VI Uredbe (EU) št. 648/2012. Da bi lahko organ ESMA ocenil dober ugled ter izkušnje in strokovno znanje morebitnega višjega vodstva repozitorija sklenjenih poslov, bi moral repozitorij sklenjenih poslov prosilec zagotoviti ustrezne informacije za izvedbo take ocene.

| (4) | Repozitorij sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, bi moral organu ESMA dokazati, da ima na voljo finančna sredstva, potrebna za neprekinjeno izvajanje svojih nalog, in ustrezne ureditve za neprekinjeno poslovanje. |
| --- | --- |

(4)

Repozitorij sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, bi moral organu ESMA dokazati, da ima na voljo finančna sredstva, potrebna za neprekinjeno izvajanje svojih nalog, in ustrezne ureditve za neprekinjeno poslovanje.

| (5) | Ko repozitorij sklenjenih poslov deluje prek podružnic, te niso ločene pravne osebe, zato bi bilo treba organu ESMA predložiti ločene informacije o podružnicah, da bi lahko jasno opredelil njihov položaj v organizacijski strukturi repozitorija sklenjenih poslov, ocenil ustreznost in primernost višjega vodstva podružnic in ocenil, ali so nadzorni mehanizmi, funkcije zagotavljanja skladnosti in druge funkcije, ki so na voljo, dovolj trdni ter zadostujejo za ustrezno ugotavljanje, oceno in upravljanje tveganj podružnic. |
| --- | --- |

(5)

Ko repozitorij sklenjenih poslov deluje prek podružnic, te niso ločene pravne osebe, zato bi bilo treba organu ESMA predložiti ločene informacije o podružnicah, da bi lahko jasno opredelil njihov položaj v organizacijski strukturi repozitorija sklenjenih poslov, ocenil ustreznost in primernost višjega vodstva podružnic in ocenil, ali so nadzorni mehanizmi, funkcije zagotavljanja skladnosti in druge funkcije, ki so na voljo, dovolj trdni ter zadostujejo za ustrezno ugotavljanje, oceno in upravljanje tveganj podružnic.

| (6) | Pomembno je, da vlagatelj organu ESMA predloži informacije o pomožnih storitvah ali drugih poslovnih dejavnostih, ki jih repozitorij sklenjenih poslov ponuja poleg svoje osrednje dejavnosti poročanja o izvedenih finančnih instrumentih, zlasti kar zadeva njegovo osrednjo dejavnost regulativnega poročanja. |
| --- | --- |

(6)

Pomembno je, da vlagatelj organu ESMA predloži informacije o pomožnih storitvah ali drugih poslovnih dejavnostih, ki jih repozitorij sklenjenih poslov ponuja poleg svoje osrednje dejavnosti poročanja o izvedenih finančnih instrumentih, zlasti kar zadeva njegovo osrednjo dejavnost regulativnega poročanja.

| (7) | Da bi lahko organ ESMA ocenil neprekinjeno in pravilno delovanje tehnoloških sistemov repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, bi moral navedeni vlagatelj organu ESMA predložiti opise navedenih relevantnih tehnoloških sistemov in njihovega upravljanja. Vlagatelj bi moral opisati tudi vse dogovore o zunanjem izvajanju, ki so relevantni za njegove storitve. |
| --- | --- |

(7)

Da bi lahko organ ESMA ocenil neprekinjeno in pravilno delovanje tehnoloških sistemov repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, bi moral navedeni vlagatelj organu ESMA predložiti opise navedenih relevantnih tehnoloških sistemov in njihovega upravljanja. Vlagatelj bi moral opisati tudi vse dogovore o zunanjem izvajanju, ki so relevantni za njegove storitve.

| (8) | Pristojbine, povezane s storitvami, ki jih opravljajo repozitoriji sklenjenih poslov, so pomembne informacije, ki udeležencem na trgu omogočajo sprejemanje utemeljenih odločitev in bi morale biti zato del vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(8)

Pristojbine, povezane s storitvami, ki jih opravljajo repozitoriji sklenjenih poslov, so pomembne informacije, ki udeležencem na trgu omogočajo sprejemanje utemeljenih odločitev in bi morale biti zato del vloge za registracijo repozitorija sklenjenih poslov.

| (9) | Glede na to, da se udeleženci na trgu in regulativni organi zanašajo na podatke, ki jih hranijo repozitoriji sklenjenih poslov, bi morale biti v vlogi za registracijo repozitorija sklenjenih poslov strogo operativne zahteve jasno ločene od zahtev v zvezi z vodenjem evidenc. |
| --- | --- |

(9)

Glede na to, da se udeleženci na trgu in regulativni organi zanašajo na podatke, ki jih hranijo repozitoriji sklenjenih poslov, bi morale biti v vlogi za registracijo repozitorija sklenjenih poslov strogo operativne zahteve jasno ločene od zahtev v zvezi z vodenjem evidenc.

| (10) | Modeli za obvladovanje tveganj, povezani s storitvami, ki jih opravlja repozitorij sklenjenih poslov, so potrebne postavke v njegovi vlogi za registracijo zato, da bodo lahko udeleženci na trgu sprejemali utemeljene odločitve. |
| --- | --- |

(10)

Modeli za obvladovanje tveganj, povezani s storitvami, ki jih opravlja repozitorij sklenjenih poslov, so potrebne postavke v njegovi vlogi za registracijo zato, da bodo lahko udeleženci na trgu sprejemali utemeljene odločitve.

| (11) | Da bi zagotovili celovit dostop do repozitorija sklenjenih poslov, imajo zunanji ponudniki storitev odobren nediskriminatoren dostop do informacij, ki jih hrani repozitorij sklenjenih poslov, če so subjekt, ki zagotavlja podatke, in ustrezne nasprotne stranke predložile svoje soglasje. Repozitorij sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, bi moral zato organu ESMA predložiti informacije o svoji politiki in postopkih na področju dostopa. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili celovit dostop do repozitorija sklenjenih poslov, imajo zunanji ponudniki storitev odobren nediskriminatoren dostop do informacij, ki jih hrani repozitorij sklenjenih poslov, če so subjekt, ki zagotavlja podatke, in ustrezne nasprotne stranke predložile svoje soglasje. Repozitorij sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, bi moral zato organu ESMA predložiti informacije o svoji politiki in postopkih na področju dostopa.

| (12) | Da bi lahko organ ESMA svoje naloge v zvezi z izdajo dovoljenja izvajal učinkovito, bi moral od repozitorijev sklenjenih poslov, povezanih tretjih strani in tretjih strani, na katere so repozitoriji sklenjenih poslov prenesli operativne funkcije ter dejavnosti, prejeti vse informacije. Takšne informacije so potrebne za ocenjevanje ali zaključek ocene vloge za registracijo in njene dokumentacije. |
| --- | --- |

(12)

Da bi lahko organ ESMA svoje naloge v zvezi z izdajo dovoljenja izvajal učinkovito, bi moral od repozitorijev sklenjenih poslov, povezanih tretjih strani in tretjih strani, na katere so repozitoriji sklenjenih poslov prenesli operativne funkcije ter dejavnosti, prejeti vse informacije. Takšne informacije so potrebne za ocenjevanje ali zaključek ocene vloge za registracijo in njene dokumentacije.

| (13) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je organ ESMA predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je organ ESMA predložil Komisiji.

| (14) | Organ ESMA je v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 izvedel odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje Interesne skupine za vrednostne papirje in trge organa ESMA, ustanovljene v skladu s členom 37 navedene uredbe – |
| --- | --- |

(14)

Organ ESMA je v skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 izvedel odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje Interesne skupine za vrednostne papirje in trge organa ESMA, ustanovljene v skladu s členom 37 navedene uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

REGISTRACIJA

ODDELEK 1

Splošno

Člen 1

Identifikacija, pravni status in razred izvedenih finančnih instrumentov

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje informacije o vlagatelju in dejavnostih, ki jih namerava izvajati, zaradi česar se mora registrirati kot repozitorij sklenjenih poslov.

2.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje zlasti naslednje informacije:

| (a) | ime podjetja vlagatelja in pravni naslov v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

ime podjetja vlagatelja in pravni naslov v Uniji;

| (b) | izpisek iz ustreznega poslovnega ali sodnega registra ali drugo certificirano dokazilo o kraju pridobitve statusa pravne osebe in obsegu poslovanja vlagatelja na datum vložitve vloge; |
| --- | --- |

(b)

izpisek iz ustreznega poslovnega ali sodnega registra ali drugo certificirano dokazilo o kraju pridobitve statusa pravne osebe in obsegu poslovanja vlagatelja na datum vložitve vloge;

| (c) | informacije o razredih izvedenih finančnih instrumentov, za katere se želi vlagatelj registrirati; |
| --- | --- |

(c)

informacije o razredih izvedenih finančnih instrumentov, za katere se želi vlagatelj registrirati;

| (d) | statut in, kjer je ustrezno, drugo statutarno dokumentacijo, v kateri je navedeno, da bo vlagatelj izvajal storitve repozitorija sklenjenih poslov; |
| --- | --- |

(d)

statut in, kjer je ustrezno, drugo statutarno dokumentacijo, v kateri je navedeno, da bo vlagatelj izvajal storitve repozitorija sklenjenih poslov;

| (e) | zapisnik sestanka, na katerem je upravni odbor odobril vlogo; |
| --- | --- |

(e)

zapisnik sestanka, na katerem je upravni odbor odobril vlogo;

| (f) | ime in kontaktne podatke oseb, odgovornih za zagotavljanje skladnosti, ali katerih koli drugih zaposlenih, ki so vključeni v ocene skladnosti za vlagatelja; |
| --- | --- |

(f)

ime in kontaktne podatke oseb, odgovornih za zagotavljanje skladnosti, ali katerih koli drugih zaposlenih, ki so vključeni v ocene skladnosti za vlagatelja;

| (g) | program dejavnosti, vključno z navedbo mesta glavnih poslovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(g)

program dejavnosti, vključno z navedbo mesta glavnih poslovnih dejavnosti;

| (h) | opredelitev vseh hčerinskih družb in, kjer je ustrezno, strukturo skupine; |
| --- | --- |

(h)

opredelitev vseh hčerinskih družb in, kjer je ustrezno, strukturo skupine;

| (i) | vse storitve, ki jih namerava vlagatelj opravljati poleg funkcije repozitorija sklenjenih poslov; |
| --- | --- |

(i)

vse storitve, ki jih namerava vlagatelj opravljati poleg funkcije repozitorija sklenjenih poslov;

| (j) | vse informacije o vseh sodnih, upravnih, arbitražnih ali drugih sodnih postopkih v teku, ne glede na njihovo vrsto, v katerih je vlagatelj, zlasti zadeve na področju davkov in plačilne nesposobnosti ter kjer lahko pride do visokih finančnih stroškov ali grožnje ugledu, ali o končanih postopkih, ki lahko še vedno pomembno vplivajo na stroške repozitorija sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(j)

vse informacije o vseh sodnih, upravnih, arbitražnih ali drugih sodnih postopkih v teku, ne glede na njihovo vrsto, v katerih je vlagatelj, zlasti zadeve na področju davkov in plačilne nesposobnosti ter kjer lahko pride do visokih finančnih stroškov ali grožnje ugledu, ali o končanih postopkih, ki lahko še vedno pomembno vplivajo na stroške repozitorija sklenjenih poslov.

3.   Repozitoriji sklenjenih poslov na zahtevo organa ESMA med pregledom vloge za registracijo prav tako predložijo dodatne informacije, kadar so potrebne za ocenjevanje tega, ali vlagatelj izpolnjuje zahteve iz členov 56 do 59 Uredbe (EU) št. 648/2012, in zato, da organ ESMA lahko ustrezno razlaga in analizira dokumentacijo, ki jo je treba predložiti ali je že bila predložena.

4.   Kadar vlagatelj meni, da zahteva iz te uredbe zanj ne velja, jo v vlogi jasno navede in tudi razloži, zakaj ne.

Člen 2

Politike in postopki

Kadar je treba predložiti informacije o politikah in postopkih, vlagatelj zagotovi, da politike ali postopki vsebujejo ali so jim priložene naslednje informacije:

| (a) | navedba osebe, odgovorne za potrditev ter ohranjanje politik in postopkov; |
| --- | --- |

(a)

navedba osebe, odgovorne za potrditev ter ohranjanje politik in postopkov;

| (b) | opis tega, kako se bo zagotavljala in spremljala skladnost s politikami in postopki, ter za to odgovorno osebo; |
| --- | --- |

(b)

opis tega, kako se bo zagotavljala in spremljala skladnost s politikami in postopki, ter za to odgovorno osebo;

| (c) | opis ukrepov, ki se sprejmejo v primeru kršitve politik in postopkov; |
| --- | --- |

(c)

opis ukrepov, ki se sprejmejo v primeru kršitve politik in postopkov;

| (d) | navedba postopka za poročanje organu ESMA o vseh pomembnih kršitvah politik ali postopkov, ki lahko privedejo do neizpolnjevanja pogojev za začetno registracijo. |
| --- | --- |

(d)

navedba postopka za poročanje organu ESMA o vseh pomembnih kršitvah politik ali postopkov, ki lahko privedejo do neizpolnjevanja pogojev za začetno registracijo.

ODDELEK 2

Lastništvo

Člen 3

Lastništvo repozitorija sklenjenih poslov

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje:

| (a) | seznam vseh oseb ali subjektov, ki imajo posredno ali neposredno v lasti 5 ali več odstotkov kapitala ali glasovalnih pravic vlagatelja ali katerih delež jim omogoča, da znatno vplivajo na upravljanje vlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

seznam vseh oseb ali subjektov, ki imajo posredno ali neposredno v lasti 5 ali več odstotkov kapitala ali glasovalnih pravic vlagatelja ali katerih delež jim omogoča, da znatno vplivajo na upravljanje vlagatelja;

| (b) | seznam vseh podjetij, v katerih ima oseba iz točke (a) v lasti 5 ali več odstotkov kapitala ali glasovalnih pravic ali na upravljanje katere imajo znaten vpliv. |
| --- | --- |

(b)

seznam vseh podjetij, v katerih ima oseba iz točke (a) v lasti 5 ali več odstotkov kapitala ali glasovalnih pravic ali na upravljanje katere imajo znaten vpliv.

2.   Če ima vlagatelj nadrejeno podjetje:

| (a) | navede pravni naslov; |
| --- | --- |

(a)

navede pravni naslov;

| (b) | navede, ali ima nadrejeno podjetje dovoljenje ali je registrirano ter predmet nadzora, in v tem primeru navede kakršno koli referenčno številko in ime pristojnega nadzornega organa. |
| --- | --- |

(b)

navede, ali ima nadrejeno podjetje dovoljenje ali je registrirano ter predmet nadzora, in v tem primeru navede kakršno koli referenčno številko in ime pristojnega nadzornega organa.

Člen 4

Lastniška shema

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebujejo shemo, ki prikazuje lastniške povezave med nadrejenim podjetjem, hčerinskimi družbami in katerimi koli drugimi povezanimi subjekti ali podružnicami.

2.   Podjetja iz sheme iz odstavka 1 so navedene s polnim imenom, pravnim statusom in pravnim naslovom.

ODDELEK 3

Organizacijska struktura, upravljanje in skladnost

Člen 5

Organigram

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje organigram, ki natančno prikazuje organizacijsko strukturo vlagatelja, vključno s strukturo kakršnih koli pomožnih storitev.

2.   Organigram vključuje informacije o identiteti osebe, ki je odgovorna za vsako pomembno vlogo, vključno z višjimi vodstvom in osebami, ki vodijo dejavnosti podružnic.

Člen 6

Upravljanje podjetij

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje informacije o notranji politiki upravljanja podjetij ter postopkih in pooblastilih višjega vodstva, vključno z upravnim odborom, neodvisnimi člani in morebitnimi odbori.

2.   Te informacije vključujejo opis izbirnega postopka, imenovanja, ocenjevanja izvajanja in odpuščanja višjega vodstva ter članov upravnega odbora.

3.   Če vlagatelj spoštuje priznan pravilnik o upravljanju podjetij, ga navede v vlogi za registracijo repozitorija sklenjenih poslov ter opiše vsa morebitna odstopanja.

Člen 7

Notranji nadzor

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje pregled notranjega nadzora vlagatelja. To vključuje informacije o funkciji zagotavljanja skladnosti, funkciji pregledovanja, oceni tveganja, mehanizmih notranjega nadzora in ureditvi funkcije notranje revizije.

2.   Pregled vsebuje informacije o:

| (a) | politikah in postopkih vlagatelja na področju notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(a)

politikah in postopkih vlagatelja na področju notranjega nadzora;

| (b) | spremljanju in ocenjevanju ustreznosti ter učinkovitosti sistemov vlagatelja; |
| --- | --- |

(b)

spremljanju in ocenjevanju ustreznosti ter učinkovitosti sistemov vlagatelja;

| (c) | nadzoru in zaščiti sistemov vlagatelja za obdelavo informacij; |
| --- | --- |

(c)

nadzoru in zaščiti sistemov vlagatelja za obdelavo informacij;

| (d) | notranjih organih, odgovornih za ocenjevanje ugotovitev. |
| --- | --- |

(d)

notranjih organih, odgovornih za ocenjevanje ugotovitev.

3.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje informacije v zvezi s funkcijo notranje revizije vlagatelja:

| (a) | obrazložitev tega, kako razvija in uporablja metodologijo notranje revizije, pri čemer upošteva značilnosti dejavnosti, zapletenost in tveganja vlagatelja; |
| --- | --- |

(a)

obrazložitev tega, kako razvija in uporablja metodologijo notranje revizije, pri čemer upošteva značilnosti dejavnosti, zapletenost in tveganja vlagatelja;

| (b) | delovni načrt za tri leta po datumu vloge. |
| --- | --- |

(b)

delovni načrt za tri leta po datumu vloge.

Člen 8

Regulativna skladnost

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje informacije o politikah in postopkih vlagatelja za zagotavljanje skladnosti z Uredbo (EU) št. 648/2012:

| (a) | opis vlog oseb, odgovornih za zagotavljanje skladnosti, in katerih koli drugih zaposlenih, ki sodelujejo pri ocenah skladnosti, vključno z opisom tega, kako se bo zagotavljala neodvisnost funkcije zagotavljanja skladnosti od drugih poslovnih funkcij; |
| --- | --- |

(a)

opis vlog oseb, odgovornih za zagotavljanje skladnosti, in katerih koli drugih zaposlenih, ki sodelujejo pri ocenah skladnosti, vključno z opisom tega, kako se bo zagotavljala neodvisnost funkcije zagotavljanja skladnosti od drugih poslovnih funkcij;

| (b) | notranje politike in postopke, ki so zasnovani za zagotovitev, da vlagatelj, vključno z vodstvom in zaposlenimi, izpolnjuje določbe Uredbe (EU) št. 648/2012, vključno z opisom vloge upravnega odbora in višjega vodstva; |
| --- | --- |

(b)

notranje politike in postopke, ki so zasnovani za zagotovitev, da vlagatelj, vključno z vodstvom in zaposlenimi, izpolnjuje določbe Uredbe (EU) št. 648/2012, vključno z opisom vloge upravnega odbora in višjega vodstva;

| (c) | najnovejše notranje poročilo, če je na voljo, ki so ga pripravile osebe, odgovorne za skladnost, ali kateri koli drugi zaposleni, ki so vključeni v ocene skladnosti v okviru vlagatelja. |
| --- | --- |

(c)

najnovejše notranje poročilo, če je na voljo, ki so ga pripravile osebe, odgovorne za skladnost, ali kateri koli drugi zaposleni, ki so vključeni v ocene skladnosti v okviru vlagatelja.

Člen 9

Višje vodstvo in člani upravnega odbora

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje informacije o vseh članih višjega vodstva in upravnega odbora:

| (a) | izvod življenjepisa, ki omogoča oceno ustreznih izkušenj in znanja za ustrezno izvajanje njihovih odgovornosti; |
| --- | --- |

(a)

izvod življenjepisa, ki omogoča oceno ustreznih izkušenj in znanja za ustrezno izvajanje njihovih odgovornosti;

| (b) | natančne informacije o kazenskih obsodbah na področju opravljanja finančnih ali podatkovnih storitev ali v zvezi z dejanji goljufije ali poneverbe, zlasti prek uradnega potrdila, če je na voljo v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

natančne informacije o kazenskih obsodbah na področju opravljanja finančnih ali podatkovnih storitev ali v zvezi z dejanji goljufije ali poneverbe, zlasti prek uradnega potrdila, če je na voljo v zadevni državi članici;

| (c) | lastno izjavo o dobrem ugledu na področju opravljanja finančnih in podatkovnih storitev, v kateri vsak član višjega vodstva in upravnega odbora navede, ali:






  (i) | je bil obsojen kakršnega koli kaznivega dejanja na področju opravljanja finančnih ali podatkovnih storitev ali v zvezi z dejanji goljufije ali poneverbe; |
| --- | --- | --- |

(c)

lastno izjavo o dobrem ugledu na področju opravljanja finančnih in podatkovnih storitev, v kateri vsak član višjega vodstva in upravnega odbora navede, ali:

(i)

je bil obsojen kakršnega koli kaznivega dejanja na področju opravljanja finančnih ali podatkovnih storitev ali v zvezi z dejanji goljufije ali poneverbe;

| (ii) | je bil predmet neugodne odločitve v kakršnih koli disciplinskih postopkih, ki jih je sprožil regulativni organ ali vladni organi ali agencije, ali je predmet kakršnega koli takšnega postopka, ki še ni zaključen; |
| --- | --- |

(ii)

je bil predmet neugodne odločitve v kakršnih koli disciplinskih postopkih, ki jih je sprožil regulativni organ ali vladni organi ali agencije, ali je predmet kakršnega koli takšnega postopka, ki še ni zaključen;

| (iii) | je bil predmet neugodne sodne odločbe v civilnih postopkih pred sodiščem v zvezi z opravljanjem finančnih ali podatkovnih storitev ali zaradi neprimernosti ali goljufije pri upravljanju podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

je bil predmet neugodne sodne odločbe v civilnih postopkih pred sodiščem v zvezi z opravljanjem finančnih ali podatkovnih storitev ali zaradi neprimernosti ali goljufije pri upravljanju podjetja;

| (iv) | je član upravnega odbora ali višjega vodstva podjetja, katerega registracijo ali dovoljenje je preklical regulativni organ; |
| --- | --- |

(iv)

je član upravnega odbora ali višjega vodstva podjetja, katerega registracijo ali dovoljenje je preklical regulativni organ;

| (v) | mu je bila zavrnjena pravica do izvajanja dejavnosti, za katere se zahteva registracija ali dovoljenje regulativnega organa; |
| --- | --- |

(v)

mu je bila zavrnjena pravica do izvajanja dejavnosti, za katere se zahteva registracija ali dovoljenje regulativnega organa;

| (vi) | je bil član upravnega odbora ali višjega vodstva podjetja, ki je bilo v postopku insolventnosti ali likvidacije, medtem ko je bila zadevna oseba zaposlena v podjetju ali v enem letu od dne, ko oseba v podjetju ni bila več zaposlena; |
| --- | --- |

(vi)

je bil član upravnega odbora ali višjega vodstva podjetja, ki je bilo v postopku insolventnosti ali likvidacije, medtem ko je bila zadevna oseba zaposlena v podjetju ali v enem letu od dne, ko oseba v podjetju ni bila več zaposlena;

| (vii) | je bil član upravnega odbora ali višjega vodstva podjetja, ki mu je regulativni organ izrekel neugodno odločitev ali kazen; |
| --- | --- |

(vii)

je bil član upravnega odbora ali višjega vodstva podjetja, ki mu je regulativni organ izrekel neugodno odločitev ali kazen;

| (viii) | je bil kako drugače kaznovan, suspendiran ali je dobil prepoved ali je bil predmet druge sankcije v zvezi z goljufijo, utajo ali opravljanjem finančnih ali podatkovnih storitev s strani vlade, regulativnega organa ali strokovnega organa; |
| --- | --- |

(viii)

je bil kako drugače kaznovan, suspendiran ali je dobil prepoved ali je bil predmet druge sankcije v zvezi z goljufijo, utajo ali opravljanjem finančnih ali podatkovnih storitev s strani vlade, regulativnega organa ali strokovnega organa;

| (ix) | mu je bilo zaradi obtožb o neprimernem ravnanju ali zlorabi prepovedano opravljati nalogo direktorja oziroma katero koli drugo vodstveno funkcijo ali pa je bil razrešen z delovnega mesta oz. drugega položaja v podjetju; |
| --- | --- |

(ix)

mu je bilo zaradi obtožb o neprimernem ravnanju ali zlorabi prepovedano opravljati nalogo direktorja oziroma katero koli drugo vodstveno funkcijo ali pa je bil razrešen z delovnega mesta oz. drugega položaja v podjetju;

| (d) | izjavo o kakršnih koli morebitnih navzkrižjih interesov, ki jih imajo lahko višje vodstvo in člani upravnega odbora pri opravljanju svojih nalog, in o tem, kako se takšna navzkrižja obvladujejo. |
| --- | --- |

(d)

izjavo o kakršnih koli morebitnih navzkrižjih interesov, ki jih imajo lahko višje vodstvo in člani upravnega odbora pri opravljanju svojih nalog, in o tem, kako se takšna navzkrižja obvladujejo.

2.   Vse informacije, ki jih organ ESMA prejme v skladu z odstavkom 1, se uporabljajo le za namene registracije in stalne skladnosti s pogoji za registracijo repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo.

ODDELEK 4

Zaposlovanje in plačila

Člen 10

Kadrovske politike in postopki

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje politike in postopke:

| (a) | izvod plačne politike za višje vodstvo, člane odbora in zaposlene, zaposlene na funkcijah vlagatelja, ki zadevajo tveganje in nadzor; |
| --- | --- |

(a)

izvod plačne politike za višje vodstvo, člane odbora in zaposlene, zaposlene na funkcijah vlagatelja, ki zadevajo tveganje in nadzor;

| (b) | opis ukrepov, ki jih vlagatelj sprejme za zmanjšanje tveganja prekomerne odvisnosti od posameznih zaposlenih. |
| --- | --- |

(b)

opis ukrepov, ki jih vlagatelj sprejme za zmanjšanje tveganja prekomerne odvisnosti od posameznih zaposlenih.

Člen 11

Ustreznost in primernost

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje informacije o zaposlenih vlagatelja:

| (a) | splošni seznam zaposlenih, vključno z njihovo vlogo in kvalifikacijami za vlogo; |
| --- | --- |

(a)

splošni seznam zaposlenih, vključno z njihovo vlogo in kvalifikacijami za vlogo;

| (b) | podroben opis informacijske tehnologije, ki jo zaposleni uporabljajo za opravljanje storitev repozitorijev sklenjenih poslov, vključno z njihovo vlogo in kvalifikacijami vsakega posameznika; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis informacijske tehnologije, ki jo zaposleni uporabljajo za opravljanje storitev repozitorijev sklenjenih poslov, vključno z njihovo vlogo in kvalifikacijami vsakega posameznika;

| (c) | opis vlog in kvalifikacij vsakega posameznika, ki je odgovoren za notranjo revizijo, notranji nadzor, skladnost, oceno tveganja in notranji pregled; |
| --- | --- |

(c)

opis vlog in kvalifikacij vsakega posameznika, ki je odgovoren za notranjo revizijo, notranji nadzor, skladnost, oceno tveganja in notranji pregled;

| (d) | identifikacijo dodeljenih zaposlenih in tistih zaposlenih, ki delujejo v okviru zunanjega izvajanja; |
| --- | --- |

(d)

identifikacijo dodeljenih zaposlenih in tistih zaposlenih, ki delujejo v okviru zunanjega izvajanja;

| (e) | podatke o izobraževanju in razvoju s področja poslovanja repozitorijev sklenjenih poslov, vključno z izpiti ali drugimi vrstami formalnega ocenjevanja, ki se zahtevajo za izvajanje dejavnosti repozitorijev sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(e)

podatke o izobraževanju in razvoju s področja poslovanja repozitorijev sklenjenih poslov, vključno z izpiti ali drugimi vrstami formalnega ocenjevanja, ki se zahtevajo za izvajanje dejavnosti repozitorijev sklenjenih poslov.

ODDELEK 5

Finančna sredstva za izvajanje dejavnosti repozitorija sklenjenih poslov

Člen 12

Finančna poročila in poslovni načrti

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje finančne in poslovne informacije o vlagatelju:

| (a) | celoten sklop računovodskih izkazov, pripravljenih v skladu z mednarodnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (4); |
| --- | --- |

(a)

celoten sklop računovodskih izkazov, pripravljenih v skladu z mednarodnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (4);

| (b) | kadar se za računovodske izkaze vlagatelja opravi obvezna revizija v skladu s členom 2(1) Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (5), računovodska poročila vključujejo tudi revizijsko poročilo o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih; |
| --- | --- |

(b)

kadar se za računovodske izkaze vlagatelja opravi obvezna revizija v skladu s členom 2(1) Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (5), računovodska poročila vključujejo tudi revizijsko poročilo o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih;

| (c) | če je vlagatelj v postopku revizije, ime in nacionalno registrsko številko zunanjega revizorja; |
| --- | --- |

(c)

če je vlagatelj v postopku revizije, ime in nacionalno registrsko številko zunanjega revizorja;

| (d) | finančni poslovni načrt, v katerem so opredeljeni različni poslovni scenariji za storitve repozitorija sklenjenih poslov, in sicer v najmanj triletnem referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(d)

finančni poslovni načrt, v katerem so opredeljeni različni poslovni scenariji za storitve repozitorija sklenjenih poslov, in sicer v najmanj triletnem referenčnem obdobju.

2.   Kadar pretekle finančne informacije iz odstavka 1 niso na voljo, vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje informacije o vlagatelju:

| (a) | formalni obrazec z izjavo, ki prikazuje ustrezno raven sredstev in pričakovan poslovni položaj v šestih mesecih po odobritvi registracije; |
| --- | --- |

(a)

formalni obrazec z izjavo, ki prikazuje ustrezno raven sredstev in pričakovan poslovni položaj v šestih mesecih po odobritvi registracije;

| (b) | medletno računovodsko poročilo, če računovodski izkazi za zahtevano obdobje še niso na voljo; |
| --- | --- |

(b)

medletno računovodsko poročilo, če računovodski izkazi za zahtevano obdobje še niso na voljo;

| (c) | izkaz finančnega stanja, kot je bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz sprememb lastniškega kapitala in denarnih tokov ter opombe, ki vsebujejo povzetek računovodskih politik in druga pojasnila. |
| --- | --- |

(c)

izkaz finančnega stanja, kot je bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz sprememb lastniškega kapitala in denarnih tokov ter opombe, ki vsebujejo povzetek računovodskih politik in druga pojasnila.

3.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje revidirane letne računovodske izkaze vsakega nadrejenega podjetja za tri proračunska leta pred datumom vložitve vloge.

4.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje tudi naslednje finančne informacije o vlagatelju:

| (a) | navedbo prihodnjih načrtov za ustanovitev hčerinskih družb in njihove lokacije; |
| --- | --- |

(a)

navedbo prihodnjih načrtov za ustanovitev hčerinskih družb in njihove lokacije;

| (b) | opis načrtovanih poslovnih dejavnosti vlagatelja z navedbo dejavnosti hčerinskih družb ali podružnic. |
| --- | --- |

(b)

opis načrtovanih poslovnih dejavnosti vlagatelja z navedbo dejavnosti hčerinskih družb ali podružnic.

ODDELEK 6

Navzkrižja interesov

Člen 13

Obvladovanje navzkrižij interesov

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje naslednje informacije o politikah in postopkih vlagatelja za obvladovanje navzkrižij interesov:

| (a) | politike in postopke za ugotavljanje, obvladovanje in razkrivanje navzkrižij interesov ter opis postopka, ki se uporablja za zagotavljanje, da jih zadevne osebe poznajo; |
| --- | --- |

(a)

politike in postopke za ugotavljanje, obvladovanje in razkrivanje navzkrižij interesov ter opis postopka, ki se uporablja za zagotavljanje, da jih zadevne osebe poznajo;

| (b) | vse druge ukrepe in nadzor, vzpostavljene za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz točke (a) o obvladovanju navzkrižij interesov. |
| --- | --- |

(b)

vse druge ukrepe in nadzor, vzpostavljene za zagotavljanje izpolnjevanja zahtev iz točke (a) o obvladovanju navzkrižij interesov.

Člen 14

Zaupnost

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje notranje politike in mehanizme, ki preprečujejo kakršno koli uporabo informacij, ki jih hrani morebitni repozitorij sklenjenih poslov:

| (a) | za nezakonite namene; |
| --- | --- |

(a)

za nezakonite namene;

| (b) | za razkritje zaupnih informacij; |
| --- | --- |

(b)

za razkritje zaupnih informacij;

| (c) | ki niso dovoljene za komercialno uporabo. |
| --- | --- |

(c)

ki niso dovoljene za komercialno uporabo.

2.   Slednje vključuje opis notranjih postopkov glede dovoljenj za uporabo gesel za dostop do podatkov za zaposlene, ki podrobno opredeljuje namen zaposlenih, obseg razpoložljivih podatkov in kakršne koli omejitve glede uporabe podatkov.

3.   Vlagatelji organu ESMA posredujejo informacije o postopkih za vodenje dnevnika, ki opredeljujejo vsakega zaposlenega, ki ima dostop do podatkov, čas dostopa do podatkov, značilnosti pregledanih podatkov in namen.

Člen 15

Popis in reševanje navzkrižij interesov

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje posodobljen popis obstoječih pomembnih navzkrižij interesov v času vložitve vloge v zvezi s katerimi koli pomožnimi ali drugimi povezanimi storitvami, ki jih opravlja vlagatelj, ter opis njihovega obvladovanja.

2.   Kadar je vlagatelj del skupine, popis vključuje vsa pomembna navzkrižja interesov, ki izhajajo iz drugih podjetij v skupini, in kako se obvladujejo.

ODDELEK 7

Viri in postopki

Člen 16

Viri informacijske tehnologije in zunanje izvajanje

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje opis naslednjih zadev:

| (a) | sistemov in naprav za uporabnika, ki jih je vlagatelj razvil za opravljanje storitev za stranke, vključno z izvodom vseh priročnikov in notranjih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

sistemov in naprav za uporabnika, ki jih je vlagatelj razvil za opravljanje storitev za stranke, vključno z izvodom vseh priročnikov in notranjih postopkov;

| (b) | politik na področju vlaganja in posodabljanja virov informacijske tehnologije vlagatelja; |
| --- | --- |

(b)

politik na področju vlaganja in posodabljanja virov informacijske tehnologije vlagatelja;

| (c) | dogovorov o zunanjem izvajanju, ki jih je sklenil vlagatelj, skupaj z metodami, ki se uporabljajo za spremljanje storitvene ravni funkcij zunanjega izvajanja, ter izvodov pogodb, ki urejajo takšne dogovore. |
| --- | --- |

(c)

dogovorov o zunanjem izvajanju, ki jih je sklenil vlagatelj, skupaj z metodami, ki se uporabljajo za spremljanje storitvene ravni funkcij zunanjega izvajanja, ter izvodov pogodb, ki urejajo takšne dogovore.

Člen 17

Pomožne storitve

Kadar vlagatelj, podjetje znotraj svoje skupine ali podjetje, s katerim je vlagatelj sklenil pomemben dogovor v zvezi s trgovalnimi ali potrgovalnimi storitvami, ponuja ali namerava ponuditi kakršne koli pomožne storitve, njegova vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje opis:

| (a) | pomožnih storitev, ki jih opravlja vlagatelj ali njegova nadrejena skupina, ter opis kakršnih koli dogovorov, ki jih je repozitorij sklenjenih poslov morda sklenil s podjetji, ki ponujajo trgovalne, potrgovalne in druge povezane storitve, ter izvode takšnih dogovorov; |
| --- | --- |

(a)

pomožnih storitev, ki jih opravlja vlagatelj ali njegova nadrejena skupina, ter opis kakršnih koli dogovorov, ki jih je repozitorij sklenjenih poslov morda sklenil s podjetji, ki ponujajo trgovalne, potrgovalne in druge povezane storitve, ter izvode takšnih dogovorov;

| (b) | postopkov in politik, ki bodo zagotavljali operativno ločevanje storitev repozitorija sklenjenih poslov in drugih poslovnih dejavnosti vlagatelja, vključno v primeru, da drugo poslovno dejavnost izvaja repozitorij sklenjenih poslov, podjetje, ki je del njegovega krovnega podjetja, ali katero koli drugo podjetje, s katerim je sklenil pomemben dogovor v okviru trgovalne ali potrgovalne verige ali poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

postopkov in politik, ki bodo zagotavljali operativno ločevanje storitev repozitorija sklenjenih poslov in drugih poslovnih dejavnosti vlagatelja, vključno v primeru, da drugo poslovno dejavnost izvaja repozitorij sklenjenih poslov, podjetje, ki je del njegovega krovnega podjetja, ali katero koli drugo podjetje, s katerim je sklenil pomemben dogovor v okviru trgovalne ali potrgovalne verige ali poslovne dejavnosti.

ODDELEK 8

Pravila dostopa

Člen 18

Preglednost pravil dostopa

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje:

| (a) | politike in postopke dostopa, v skladu s katerimi uporabniki dostopajo do podatkov v repozitoriju sklenjenih poslov, vključno z vsemi postopki, v skladu s katerimi bi uporabniki morda morali spremeniti registrirane pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

politike in postopke dostopa, v skladu s katerimi uporabniki dostopajo do podatkov v repozitoriju sklenjenih poslov, vključno z vsemi postopki, v skladu s katerimi bi uporabniki morda morali spremeniti registrirane pogodbe;

| (b) | izvod pogojev, ki določajo pravice in obveznosti uporabnikov; |
| --- | --- |

(b)

izvod pogojev, ki določajo pravice in obveznosti uporabnikov;

| (c) | opis različnih kategorij dostopa, ki so na voljo uporabnikom, če je na voljo več kot ena kategorija; |
| --- | --- |

(c)

opis različnih kategorij dostopa, ki so na voljo uporabnikom, če je na voljo več kot ena kategorija;

| (d) | politike in postopke dostopa, v skladu s katerimi bi drugi ponudniki storitev lahko imeli nediskriminatoren dostop do informacij, ki jih hrani repozitorij sklenjenih poslov, če so zadevne stranke predložile svoje soglasje. |
| --- | --- |

(d)

politike in postopke dostopa, v skladu s katerimi bi drugi ponudniki storitev lahko imeli nediskriminatoren dostop do informacij, ki jih hrani repozitorij sklenjenih poslov, če so zadevne stranke predložile svoje soglasje.

Člen 19

Preglednost ureditev za zagotavljanje skladnosti in točnosti podatkov

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje postopke vlagatelja, da se preveri:

| (a) | skladnost poročanja nasprotne stranke ali subjekta, ki vlaga vlogo, z zahtevami glede poročanja; |
| --- | --- |

(a)

skladnost poročanja nasprotne stranke ali subjekta, ki vlaga vlogo, z zahtevami glede poročanja;

| (b) | točnost poročanih informacij; |
| --- | --- |

(b)

točnost poročanih informacij;

| (c) | ali je mogoče uskladiti podatke med repozitoriji sklenjenih poslov, če nasprotne stranke poročajo različnim repozitorijem sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(c)

ali je mogoče uskladiti podatke med repozitoriji sklenjenih poslov, če nasprotne stranke poročajo različnim repozitorijem sklenjenih poslov.

Člen 20

Preglednost cenovne politike

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje opis vlagateljevih:

| (a) | cenovne politike, vključno z vsemi obstoječimi popusti in rabati ter pogoji upravičenosti do takšnih znižanj; |
| --- | --- |

(a)

cenovne politike, vključno z vsemi obstoječimi popusti in rabati ter pogoji upravičenosti do takšnih znižanj;

| (b) | strukture pristojbin za opravljanje kakršnih koli pomožnih storitev, vključno z ocenjenimi stroški storitev repozitorija sklenjenih poslov in pomožnih storitev, skupaj s podrobnostmi o metodah za izračun ločenih stroškov, ki jih ima lahko vlagatelj pri opravljanju storitev repozitorija sklenjenih poslov in pomožnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

strukture pristojbin za opravljanje kakršnih koli pomožnih storitev, vključno z ocenjenimi stroški storitev repozitorija sklenjenih poslov in pomožnih storitev, skupaj s podrobnostmi o metodah za izračun ločenih stroškov, ki jih ima lahko vlagatelj pri opravljanju storitev repozitorija sklenjenih poslov in pomožnih storitev;

| (c) | metod, ki se uporabljajo za omogočanje dostopa strank do informacij, in sicer subjektov poročanja in morebitnih strank, vključno z izvodom strukture pristojbin, v kateri so storitve repozitorija sklenjenih poslov in pomožne storitve ločene. |
| --- | --- |

(c)

metod, ki se uporabljajo za omogočanje dostopa strank do informacij, in sicer subjektov poročanja in morebitnih strank, vključno z izvodom strukture pristojbin, v kateri so storitve repozitorija sklenjenih poslov in pomožne storitve ločene.

ODDELEK 9

Operativna zanesljivost

Člen 21

Operativno tveganje

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje:

| (a) | natančen opis razpoložljivih sredstev in postopkov za ugotavljanje ter zmanjšanje operativnega tveganja in katerega koli drugega pomembnega tveganja, ki mu je vlagatelj izpostavljen, vključno z izvodom vseh zadevnih priročnikov in notranjih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

natančen opis razpoložljivih sredstev in postopkov za ugotavljanje ter zmanjšanje operativnega tveganja in katerega koli drugega pomembnega tveganja, ki mu je vlagatelj izpostavljen, vključno z izvodom vseh zadevnih priročnikov in notranjih postopkov;

| (b) | opis likvidnih neto sredstev, ki se financirajo z lastniškim kapitalom, za kritje morebitnih splošnih poslovnih izgub, da bi še naprej lahko opravljali storitve kot delujoče podjetje, in oceno ustreznosti njegovih finančnih sredstev za namene kritja operativnih stroškov pri prenehanju ali reorganizaciji ključnih dejavnosti in storitev v obdobju najmanj 6 mesecev; |
| --- | --- |

(b)

opis likvidnih neto sredstev, ki se financirajo z lastniškim kapitalom, za kritje morebitnih splošnih poslovnih izgub, da bi še naprej lahko opravljali storitve kot delujoče podjetje, in oceno ustreznosti njegovih finančnih sredstev za namene kritja operativnih stroškov pri prenehanju ali reorganizaciji ključnih dejavnosti in storitev v obdobju najmanj 6 mesecev;

| (c) | načrt neprekinjenega poslovanja vlagatelja in opis politike za posodobitev načrta. Načrt zlasti vključuje:






  (i) | vse poslovne procese, postopke stopnjevanja in s tem povezane sisteme, ki so ključni za zagotavljanje storitev repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, vključno z vsemi ustreznimi zunanjimi storitvami in strategijo, politiko ter cilji repozitorija sklenjenih poslov za neprekinjeno izvajanje navedenih procesov; |
| --- | --- | --- |

(c)

načrt neprekinjenega poslovanja vlagatelja in opis politike za posodobitev načrta. Načrt zlasti vključuje:

(i)

vse poslovne procese, postopke stopnjevanja in s tem povezane sisteme, ki so ključni za zagotavljanje storitev repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, vključno z vsemi ustreznimi zunanjimi storitvami in strategijo, politiko ter cilji repozitorija sklenjenih poslov za neprekinjeno izvajanje navedenih procesov;

| (ii) | dogovore, sklenjene z drugimi ponudniki infrastrukture finančnega trga, vključno z drugimi repozitoriji sklenjenih poslov; |
| --- | --- |

(ii)

dogovore, sklenjene z drugimi ponudniki infrastrukture finančnega trga, vključno z drugimi repozitoriji sklenjenih poslov;

| (iii) | dogovore za zagotavljanje minimalne ravni delovanja ključnih funkcij in pričakovano obdobje, potrebno za ponovno vzpostavitev navedenih procesov; |
| --- | --- |

(iii)

dogovore za zagotavljanje minimalne ravni delovanja ključnih funkcij in pričakovano obdobje, potrebno za ponovno vzpostavitev navedenih procesov;

| (iv) | najdaljše sprejemljivo obdobje za ponovno vzpostavitev poslovnih procesov in sistemov, ob upoštevanju roka za poročanje repozitorijem sklenjenih poslov iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012 in količine podatkov, ki jih mora repozitorij sklenjenih poslov obdelati dnevno; |
| --- | --- |

(iv)

najdaljše sprejemljivo obdobje za ponovno vzpostavitev poslovnih procesov in sistemov, ob upoštevanju roka za poročanje repozitorijem sklenjenih poslov iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012 in količine podatkov, ki jih mora repozitorij sklenjenih poslov obdelati dnevno;

| (v) | postopke za obravnavo evidentiranja izrednih dogodkov in pregledov; |
| --- | --- |

(v)

postopke za obravnavo evidentiranja izrednih dogodkov in pregledov;

| (vi) | program preskušanja in rezultate kakršnih koli preskusov; |
| --- | --- |

(vi)

program preskušanja in rezultate kakršnih koli preskusov;

| (vii) | številna druga razpoložljiva tehnična in operativna mesta, njihovo lokacijo in vire v primerjavi z glavnim mestom ter razpoložljive postopke neprekinjenega poslovanja v primeru, da je treba uporabiti nadomestna mesta; |
| --- | --- |

(vii)

številna druga razpoložljiva tehnična in operativna mesta, njihovo lokacijo in vire v primerjavi z glavnim mestom ter razpoložljive postopke neprekinjenega poslovanja v primeru, da je treba uporabiti nadomestna mesta;

| (viii) | informacije o dostopu do sekundarnega poslovnega mesta, ki zaposlenim omogoča neprekinjeno izvajanje storitev, če mesto glavne pisarne ni na voljo; |
| --- | --- |

(viii)

informacije o dostopu do sekundarnega poslovnega mesta, ki zaposlenim omogoča neprekinjeno izvajanje storitev, če mesto glavne pisarne ni na voljo;

| (d) | opis ureditev za zagotavljanje izvajanja dejavnosti repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, v primeru motenj ter vključenosti uporabnikov repozitorija sklenjenih poslov in drugih tretjih strani v njih. |
| --- | --- |

(d)

opis ureditev za zagotavljanje izvajanja dejavnosti repozitorija sklenjenih poslov, ki vlaga vlogo, v primeru motenj ter vključenosti uporabnikov repozitorija sklenjenih poslov in drugih tretjih strani v njih.

ODDELEK 10

Vodenje evidenc

Člen 22

Politika vodenja evidenc

1.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje informacije o prejemu in upravljanju podatkov, vključno z vsemi politikami in postopki vlagatelja za zagotovitev:

| (a) | pravočasne in točne registracije poročanih informacij; |
| --- | --- |

(a)

pravočasne in točne registracije poročanih informacij;

| (b) | hrambe podatkov na spletu in zunaj njega; |
| --- | --- |

(b)

hrambe podatkov na spletu in zunaj njega;

| (c) | ustreznega razmnoževanja podatkov za namene neprekinjenega poslovanja. |
| --- | --- |

(c)

ustreznega razmnoževanja podatkov za namene neprekinjenega poslovanja.

2.   Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje opis sistemov, politik in postopkov za vodenje evidenc, ki se uporabljajo za zagotovitev, da se informacije ustrezno spreminjajo in da se pozicije pravilno izračunajo v skladu z ustreznimi zakonodajnimi ali regulativnimi zahtevami.

ODDELEK 11

Razpoložljivost podatkov

Člen 23

Mehanizmi za razpoložljivost podatkov

Vloga za registracijo repozitorija sklenjenih poslov vsebuje opis virov, metod in kanalov, ki jih bo vlagatelj uporabil za lažji dostop do informacij v skladu s členom 81(1), (3) in (5) Uredbe (EU) št. 648/2012 glede preglednosti in razpoložljivosti podatkov, skupaj z:

| (a) | opisom virov, metod in kanalov, ki jih bo repozitorij sklenjenih poslov uporabil za lažji dostop javnosti do vsebovanih podatkov v skladu s členom 81(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, in pogostosti posodobitev, skupaj z izvodom posebnih priročnikov in notranjih politik; |
| --- | --- |

(a)

opisom virov, metod in kanalov, ki jih bo repozitorij sklenjenih poslov uporabil za lažji dostop javnosti do vsebovanih podatkov v skladu s členom 81(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, in pogostosti posodobitev, skupaj z izvodom posebnih priročnikov in notranjih politik;

| (b) | opisom virov, metod in naprav, ki jih bo repozitorij sklenjenih poslov uporabil za lažji dostop zadevnih organov do svojih informacij v skladu s členom 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, pogostosti posodobitev ter nadzora in preverjanj, ki jih repozitorij sklenjenih poslov lahko vzpostavi za postopek filtriranja dostopa, skupaj z izvodom posebnih priročnikov in notranjih politik; |
| --- | --- |

(b)

opisom virov, metod in naprav, ki jih bo repozitorij sklenjenih poslov uporabil za lažji dostop zadevnih organov do svojih informacij v skladu s členom 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, pogostosti posodobitev ter nadzora in preverjanj, ki jih repozitorij sklenjenih poslov lahko vzpostavi za postopek filtriranja dostopa, skupaj z izvodom posebnih priročnikov in notranjih politik;

| (c) | opisom virov, metod in kanalov, ki jih bo repozitorij sklenjenih poslov uporabil za lažji dostop nasprotnih strank do svojih informacij v skladu s členom 80(5) Uredbe (EU) št. 648/2012, in pogostosti posodobitev, skupaj z izvodom posebnih priročnikov in notranjih politik. |
| --- | --- |

(c)

opisom virov, metod in kanalov, ki jih bo repozitorij sklenjenih poslov uporabil za lažji dostop nasprotnih strank do svojih informacij v skladu s členom 80(5) Uredbe (EU) št. 648/2012, in pogostosti posodobitev, skupaj z izvodom posebnih priročnikov in notranjih politik.

Člen 24

Preverjanje točnosti in popolnosti vloge

1.   Vse informacije, predložene organu ESMA med postopkom registracije, imajo priložen dopis, ki ga podpišeta člana upravnega odbora repozitorija sklenjenih poslov in višjega vodstva, s čimer se potrdi točnost in popolnost predloženih informacij po njuni najboljši vednosti, in sicer od datuma navedene predložitve.

2.   Informacije imajo priloženo tudi, kadar je ustrezno, ustrezno pravno poslovno dokumentacijo, ki potrjuje točnost podatkov.

Člen 25

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

3

(4)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.

5

---

| 23.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/33

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 151/2013

z dne 19. decembra 2012

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov glede regulativnih tehničnih standardov, ki določajo podatke, ki jih morajo repozitoriji sklenjenih poslov javno objaviti in predložiti, ter operativne standarde za zbiranje, primerjavo in dostop do podatkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2) zlasti člena 81(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pomembno je, da se jasno opredelijo ustrezne pogodbe in njihove ustrezne nasprotne stranke. V skladu s funkcionalnim pristopom bi bilo treba subjekte, ki dostopajo do podatkov, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, obravnavati glede na njihove pristojnosti in funkcije, ki jih opravljajo. |
| --- | --- |

(1)

Pomembno je, da se jasno opredelijo ustrezne pogodbe in njihove ustrezne nasprotne stranke. V skladu s funkcionalnim pristopom bi bilo treba subjekte, ki dostopajo do podatkov, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, obravnavati glede na njihove pristojnosti in funkcije, ki jih opravljajo.

| (2) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) bi moral imeti dostop do vseh podatkov o transakcijah, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, za nadzor nad repozitoriji sklenjenih poslov, da lahko zahteva informacije, sprejme ustrezne nadzorne ukrepe in tudi spremlja, ali bi bilo treba registracijo repozitorija sklenjenih poslov ohraniti ali odvzeti. |
| --- | --- |

(2)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) bi moral imeti dostop do vseh podatkov o transakcijah, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, za nadzor nad repozitoriji sklenjenih poslov, da lahko zahteva informacije, sprejme ustrezne nadzorne ukrepe in tudi spremlja, ali bi bilo treba registracijo repozitorija sklenjenih poslov ohraniti ali odvzeti.

| (3) | Organu ESMA bi bilo treba glede na njegove pristojnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (3) in Uredbo (EU) št. 648/2012 podeliti dostop glede na različne naloge, ki so mu dodeljene. Dostop do podatkov za posamezne člane osebja organa ESMA bi moral biti v skladu z vsako od teh posebnih nalog. |
| --- | --- |

(3)

Organu ESMA bi bilo treba glede na njegove pristojnosti v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (3) in Uredbo (EU) št. 648/2012 podeliti dostop glede na različne naloge, ki so mu dodeljene. Dostop do podatkov za posamezne člane osebja organa ESMA bi moral biti v skladu z vsako od teh posebnih nalog.

| (4) | Evropski odbor za sistemska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESRB), organ ESMA in zadevne članice Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB), vključno z nekaterimi nacionalnimi centralnimi bankami in ustreznimi organi Unije za vrednostne papirje in trge, imajo nalogo spremljati in ohranjati finančno stabilnosti v Uniji ter bi torej morali imeti dostop do podatkov o transakcijah za vse nasprotne stranke za namen njihovih različnih s tem povezanih nalog. |
| --- | --- |

(4)

Evropski odbor za sistemska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESRB), organ ESMA in zadevne članice Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB), vključno z nekaterimi nacionalnimi centralnimi bankami in ustreznimi organi Unije za vrednostne papirje in trge, imajo nalogo spremljati in ohranjati finančno stabilnosti v Uniji ter bi torej morali imeti dostop do podatkov o transakcijah za vse nasprotne stranke za namen njihovih različnih s tem povezanih nalog.

| (5) | Nadzorniki in pregledovalci centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) potrebujejo dostop, da se jim omogoči učinkovito opravljanje njihovih nalog pri teh subjektih, in bi zato morali imeti dostop do vseh informacij, potrebnih za take naloge. |
| --- | --- |

(5)

Nadzorniki in pregledovalci centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) potrebujejo dostop, da se jim omogoči učinkovito opravljanje njihovih nalog pri teh subjektih, in bi zato morali imeti dostop do vseh informacij, potrebnih za take naloge.

| (6) | Dostop zadevnih članic ESCB je namenjen izpolnjevanju njihovih osnovnih nalog, še zlasti nalog centralne banke izdaje, njihovih nalog glede finančne stabilnosti in v nekaterih primerih bonitetnega nadzora nekaterih nasprotnih strank. Ker imajo v skladu z nacionalno zakonodajo nekatere članice ESCB drugačne naloge, bi jim bilo treba dostop do podatkov odobriti v skladu z različnimi nalogami, navedenimi v členu 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

Dostop zadevnih članic ESCB je namenjen izpolnjevanju njihovih osnovnih nalog, še zlasti nalog centralne banke izdaje, njihovih nalog glede finančne stabilnosti in v nekaterih primerih bonitetnega nadzora nekaterih nasprotnih strank. Ker imajo v skladu z nacionalno zakonodajo nekatere članice ESCB drugačne naloge, bi jim bilo treba dostop do podatkov odobriti v skladu z različnimi nalogami, navedenimi v členu 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (7) | Glavna naloga ustreznih organov Unije za vrednostne papirje in trge je zaščita vlagateljev v njihovih zadevnih jurisdikcijah ter bi jim bilo treba odobriti dostop do podatkov o transakcijah glede trgov, udeležencev, produktov in osnovnih sredstev, ki sodijo pod njihov nadzor in izvršilne naloge. |
| --- | --- |

(7)

Glavna naloga ustreznih organov Unije za vrednostne papirje in trge je zaščita vlagateljev v njihovih zadevnih jurisdikcijah ter bi jim bilo treba odobriti dostop do podatkov o transakcijah glede trgov, udeležencev, produktov in osnovnih sredstev, ki sodijo pod njihov nadzor in izvršilne naloge.

| (8) | Organom, imenovanim v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (4), bi bilo treba odobriti dostop do transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti na delnice, pri katerih je osnovno sredstvo bodisi sprejeto v trgovanje na reguliranem trgu v njihovi jurisdikciji, ima pravni naslov v njihovi jurisdikciji ali je ponudnik za podjetje, sprejeto v trgovanje na reguliranem trgu v njihovi jurisdikciji, in nadomestilo, ki ga ponuja, vključuje vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(8)

Organom, imenovanim v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (4), bi bilo treba odobriti dostop do transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti na delnice, pri katerih je osnovno sredstvo bodisi sprejeto v trgovanje na reguliranem trgu v njihovi jurisdikciji, ima pravni naslov v njihovi jurisdikciji ali je ponudnik za podjetje, sprejeto v trgovanje na reguliranem trgu v njihovi jurisdikciji, in nadomestilo, ki ga ponuja, vključuje vrednostne papirje.

| (9) | Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: agencija ACER) bi bilo treba odobriti dostop za spremljanje veleprodajnih energetskih trgov z namenom odkrivanja in odvračanja od zlorab trga v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi ter spremljanje veleprodajnih energetskih trgov z namenom odkrivanja in odvračanja od zlorab trga v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (5) (v nadaljnjem besedilu: REMIT). Agencija ACER bi zato morala imeti dostop do vseh podatkov, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, v zvezi z energetskimi izvedenimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(9)

Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: agencija ACER) bi bilo treba odobriti dostop za spremljanje veleprodajnih energetskih trgov z namenom odkrivanja in odvračanja od zlorab trga v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi ter spremljanje veleprodajnih energetskih trgov z namenom odkrivanja in odvračanja od zlorab trga v skladu z Uredbo (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (5) (v nadaljnjem besedilu: REMIT). Agencija ACER bi zato morala imeti dostop do vseh podatkov, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, v zvezi z energetskimi izvedenimi finančnimi instrumenti.

| (10) | Uredba (EU) št. 648/2012 pokriva samo podatke o trgovanju, ne pa podatkov pred trgovanjem, kot so naročila za trgovanje v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1227/2011. Zato se v tem pogledu repozitoriji sklenjenih poslov ne bi smeli šteti kot ustrezen vir informacij za agencijo ACER. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (EU) št. 648/2012 pokriva samo podatke o trgovanju, ne pa podatkov pred trgovanjem, kot so naročila za trgovanje v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1227/2011. Zato se v tem pogledu repozitoriji sklenjenih poslov ne bi smeli šteti kot ustrezen vir informacij za agencijo ACER.

| (11) | V okviru funkcionalnega pristopa za dostop do podatkov, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, je bonitetni nadzor bistven sestavni del. Podobno imajo lahko nalogo bonitetnega nadzora različni organi. Zato bi bilo treba dostop do podatkov o transakcijah za zadevne subjekte zagotoviti vsem organom, navedenim v členu 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

V okviru funkcionalnega pristopa za dostop do podatkov, shranjenih v repozitorijih sklenjenih poslov, je bonitetni nadzor bistven sestavni del. Podobno imajo lahko nalogo bonitetnega nadzora različni organi. Zato bi bilo treba dostop do podatkov o transakcijah za zadevne subjekte zagotoviti vsem organom, navedenim v členu 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (12) | Subjekti, ki dostopajo do podatkov, shranjenih v repozitoriju sklenjenih poslov, v skladu s členom 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morali zagotoviti, da imajo in izvajajo politike za zagotovitev, da do podatkov dostopajo samo ustrezne osebe za natančno določen in pravno utemeljen namen, pri čemer bi moralo biti jasno tudi, katere morebitne druge osebe so pooblaščene za dostop do takih podatkov. |
| --- | --- |

(12)

Subjekti, ki dostopajo do podatkov, shranjenih v repozitoriju sklenjenih poslov, v skladu s členom 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, bi morali zagotoviti, da imajo in izvajajo politike za zagotovitev, da do podatkov dostopajo samo ustrezne osebe za natančno določen in pravno utemeljen namen, pri čemer bi moralo biti jasno tudi, katere morebitne druge osebe so pooblaščene za dostop do takih podatkov.

| (13) | Dostop do podatkov bi bilo treba obravnavati v okviru treh zbirnih ravni. Podatki o transakcijah bi morali vključevati podrobnosti o posameznih poslih, podatki o pozicijah bi se morali nanašati na podatke o zbirnih pozicijah glede na osnovno sredstvo/produkt za posamezne nasprotne stranke, zbirni nominalni podatki pa bi morali ustrezati zbirnim pozicijam glede na osnovno sredstvo/produkt brez podatkov o nasprotnih strankah. Dostop do podatkov o transakcijah bi dovoljeval tudi dostop do ravni pozicij in zbirnih podatkov. Dostop do podatkov o pozicijah bi dovoljeval tudi dostop do zbirnih podatkov, ne pa dostopa do ravni podatkov o transakcijah. Nasprotno pa bi moral biti dostop do zbirnih nominalnih podatkov manj prepustna kategorija in ne bi smel omogočati dostopa do ravni podatkov o pozicijah ali transakcijah. |
| --- | --- |

(13)

Dostop do podatkov bi bilo treba obravnavati v okviru treh zbirnih ravni. Podatki o transakcijah bi morali vključevati podrobnosti o posameznih poslih, podatki o pozicijah bi se morali nanašati na podatke o zbirnih pozicijah glede na osnovno sredstvo/produkt za posamezne nasprotne stranke, zbirni nominalni podatki pa bi morali ustrezati zbirnim pozicijam glede na osnovno sredstvo/produkt brez podatkov o nasprotnih strankah. Dostop do podatkov o transakcijah bi dovoljeval tudi dostop do ravni pozicij in zbirnih podatkov. Dostop do podatkov o pozicijah bi dovoljeval tudi dostop do zbirnih podatkov, ne pa dostopa do ravni podatkov o transakcijah. Nasprotno pa bi moral biti dostop do zbirnih nominalnih podatkov manj prepustna kategorija in ne bi smel omogočati dostopa do ravni podatkov o pozicijah ali transakcijah.

| (14) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(14)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (15) | V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 se je organ ESMA pred predložitvijo osnutkov regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, posvetoval z zadevnimi organi in članicami Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB), poleg tega pa je organ ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov opravil tudi javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine organa ESMA za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 zadevne uredbe – |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 se je organ ESMA pred predložitvijo osnutkov regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, posvetoval z zadevnimi organi in članicami Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB), poleg tega pa je organ ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov opravil tudi javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine organa ESMA za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 zadevne uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Objava zbirnih podatkov

1.   Repozitoriji sklenjenih poslov objavijo podatke iz člena 81(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, ki vključujejo najmanj naslednje:

| (a) | razčlembo zbirnih odprtih pozicij po razredih izvedenih finančnih instrumentov kot sledi:






  (i) | blago; |
| --- | --- | --- |

(a)

razčlembo zbirnih odprtih pozicij po razredih izvedenih finančnih instrumentov kot sledi:

(i)

blago;

| (ii) | kredit; |
| --- | --- |

(ii)

kredit;

| (iii) | tuja valuta; |
| --- | --- |

(iii)

tuja valuta;

| (iv) | lastniški kapital; |
| --- | --- |

(iv)

lastniški kapital;

| (v) | obrestna mera; |
| --- | --- |

(v)

obrestna mera;

| (vi) | drugo; |
| --- | --- |

(vi)

drugo;

| (b) | razčlembo zbirnih obsegov transakcij po razredih izvedenih finančnih instrumentov kot sledi:






  (i) | blago; |
| --- | --- | --- |

(b)

razčlembo zbirnih obsegov transakcij po razredih izvedenih finančnih instrumentov kot sledi:

(i)

blago;

| (ii) | kredit; |
| --- | --- |

(ii)

kredit;

| (iii) | tuja valuta; |
| --- | --- |

(iii)

tuja valuta;

| (iv) | lastniški kapital; |
| --- | --- |

(iv)

lastniški kapital;

| (v) | obrestna mera; |
| --- | --- |

(v)

obrestna mera;

| (vi) | drugo; |
| --- | --- |

(vi)

drugo;

| (c) | razčlembo zbirnih vrednosti po razredih izvedenih finančnih instrumentov kot sledi:






  (i) | blago; |
| --- | --- | --- |

(c)

razčlembo zbirnih vrednosti po razredih izvedenih finančnih instrumentov kot sledi:

(i)

blago;

| (ii) | kredit; |
| --- | --- |

(ii)

kredit;

| (iii) | tuja valuta; |
| --- | --- |

(iii)

tuja valuta;

| (iv) | lastniški kapital; |
| --- | --- |

(iv)

lastniški kapital;

| (v) | obrestna mera; |
| --- | --- |

(v)

obrestna mera;

| (vi) | drugo. |
| --- | --- |

(vi)

drugo.

2.   Podatki se objavijo na spletni strani ali spletnem portalu, ki je enostavno dostopen javnosti, in se posodabljajo najmanj enkrat na teden.

Člen 2

Dostop do podatkov za ustrezne organe

1.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi dostop do vseh podatkov o transakcijah Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA) za izvajanje njegovih nadzornih pristojnosti.

2.   Organ ESMA sprejme notranje postopke za zagotovitev ustreznega dostopa osebja in vseh potrebnih omejitev dostopa glede dejavnosti, ki niso nadzorne, v okviru nalog organa ESMA.

3.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi Agenciji za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: agencija ACER) dostop do vseh podatkov o transakcijah v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, pri katerih so osnovno sredstvo energija ali emisijski kuponi.

4.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi pristojnemu organu, ki nadzoruje CNS, in zadevni članici Evropskega sistema centralnih bank (v nadaljnjem besedilu: ESCB), ki pregleduje CNS, kadar je primerno, dostop do vseh podatkov o transakcijah, za katere je CNS opravila kliring ali je o njih poročala.

5.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi pristojnemu organu, ki nadzoruje mesta izvršitve pogodb, o katerih se poroča, dostop do vseh podatkov o transakcijah za pogodbe, izvršene na zadevnih mestih trgovanja.

6.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi pristojnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 4 Direktive 2004/25/ES, dostop do vseh podatkov o transakcijah za izvršene finančne instrumente, pri katerih je osnovno sredstvo vrednostni papir, ki ga je izdalo podjetje, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

| (a) | sprejeto je v trgovanje na reguliranem trgu znotraj njegove jurisdikcije; |
| --- | --- |

(a)

sprejeto je v trgovanje na reguliranem trgu znotraj njegove jurisdikcije;

| (b) | ima registrirani sedež ali, če nima registriranega sedeža, glavni sedež v njegovi jurisdikciji; |
| --- | --- |

(b)

ima registrirani sedež ali, če nima registriranega sedeža, glavni sedež v njegovi jurisdikciji;

| (c) | gre za ponudnika za subjekte iz točke (a) ali (b) in nadomestilo, ki ga ponuja, vključuje vrednostne papirje. |
| --- | --- |

(c)

gre za ponudnika za subjekte iz točke (a) ali (b) in nadomestilo, ki ga ponuja, vključuje vrednostne papirje.

7.   Podatki, ki jih je treba predložiti v skladu z odstavkom 6, vključujejo informacije o naslednjem:

| (a) | osnovnih vrednostnih papirjih; |
| --- | --- |

(a)

osnovnih vrednostnih papirjih;

| (b) | razredu izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

razredu izvedenih finančnih instrumentov;

| (c) | predznaku pozicije; |
| --- | --- |

(c)

predznaku pozicije;

| (d) | številu referenčnih vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(d)

številu referenčnih vrednostnih papirjev;

| (e) | nasprotnih strankah pri izvedenem finančnem instrumentu. |
| --- | --- |

(e)

nasprotnih strankah pri izvedenem finančnem instrumentu.

8.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi ustreznim organom Unije za vrednostne papirje in trge iz člena 81(3)(h) Uredbe (EU) št. 648/2012 dostop do vseh podatkov o transakcijah za trge, udeležence, pogodbe in osnovna sredstva, ki spadajo pod pristojnost zadevnega organa v skladu z njegovimi nadzornimi odgovornostmi in nalogami.

9.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi Evropskemu odboru za sistemska tveganja, organu ESMA in zadevnim članicam ESCB podatke o transakcijah:

| (a) | za vse nasprotne stranke znotraj njihovih zadevnih jurisdikcij; |
| --- | --- |

(a)

za vse nasprotne stranke znotraj njihovih zadevnih jurisdikcij;

| (b) | za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, kadar se referenčni subjekt pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih nahaja znotraj njihovih zadevnih jurisdikcij ali kadar je referenčna obveznost državni dolg zadevne jurisdikcije. |
| --- | --- |

(b)

za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, kadar se referenčni subjekt pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih nahaja znotraj njihovih zadevnih jurisdikcij ali kadar je referenčna obveznost državni dolg zadevne jurisdikcije.

10.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi ustrezni članici ESCB dostop do podatkov o pozicijah za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih v valuti, ki jo izdaja ta članica.

11.   Repozitorij sklenjenih poslov zaradi bonitetnega nadzora nasprotnih strank, za katere velja obveznost poročanja, zagotovi ustreznim organom iz člena 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 dostop do vseh podatkov o transakcijah takih nasprotnih strank.

Člen 3

Organi tretje države

1.   V zvezi z ustreznim organom tretje države, ki je z Unijo sklenila mednarodni sporazum v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 648/2012, repozitorij sklenjenih poslov zagotovi dostop do podatkov ob upoštevanju nalog in pristojnosti organa tretje države ter v skladu z določbami zadevnega mednarodnega sporazuma.

2.   V zvezi z ustreznim organom tretje države, ki je z organom ESMA sklenila dogovor o sodelovanju v skladu s členom 76 Uredbe (EU) št. 648/2012, repozitorij sklenjenih poslov zagotovi dostop do podatkov ob upoštevanju nalog in pristojnosti organa tretje države ter v skladu z določbami zadevnega dogovora o sodelovanju.

Člen 4

Operativni standardi za zbiranje in primerjavo podatkov

1.   Repozitorij sklenjenih poslov zagotovi subjektom iz člena 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 dostop v skladu s postopki komuniciranja, standardi za sporočanje in referenčnimi podatki, ki se splošno uporabljajo na mednarodni ravni.

2.   Nasprotne stranke v posameznem poslu ustvarijo edinstven identifikator sklenjenega posla za vsako pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih, da repozitorijem sklenjenih poslov omogočijo zbiranje in primerjavo podatkov med različnimi repozitoriji sklenjenih poslov.

Člen 5

Operativni standardi za dostop do podatkov

1.   Repozitorij sklenjenih poslov evidentira informacije o dostopu do podatkov, zagotovljenem subjektom iz člena 81(3) Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   Informacije iz odstavka 1 vključujejo naslednje:

| (a) | obseg podatkov, do katerih se je dostopilo; |
| --- | --- |

(a)

obseg podatkov, do katerih se je dostopilo;

| (b) | sklic na pravne določbe, ki dovoljujejo dostop do takih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 in to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

sklic na pravne določbe, ki dovoljujejo dostop do takih podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 in to uredbo.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

3

(4)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

4

(5)  UL L 326, 8.12.2011, str. 1.

5

---

| 23.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/37

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 152/2013

z dne 19. decembra 2012

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede kapitalskih zahtev za centralne nasprotne stranke

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2), zlasti člena 16(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 648/2012 med drugim uvaja bonitetne zahteve za centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) za zagotovitev, da so varne in vedno izpolnjujejo kapitalske zahteve. Glede na to, da so tveganja, ki izhajajo iz dejavnosti kliringa, v veliki meri krita s posebnimi finančnimi sredstvi, bi morale take kapitalske zahteve zagotoviti ustrezno in stalno kapitalizacijo CNS za nekrita kreditna tveganja, tveganja nasprotnih strank, tržna tveganja, operativna, pravna in poslovna tveganja, ki jih navedena posebna finančna sredstva še ne krijejo, ter da lahko CNS po potrebi in v skladu s predpisi preneha poslovati ali prestrukturira svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 648/2012 med drugim uvaja bonitetne zahteve za centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS) za zagotovitev, da so varne in vedno izpolnjujejo kapitalske zahteve. Glede na to, da so tveganja, ki izhajajo iz dejavnosti kliringa, v veliki meri krita s posebnimi finančnimi sredstvi, bi morale take kapitalske zahteve zagotoviti ustrezno in stalno kapitalizacijo CNS za nekrita kreditna tveganja, tveganja nasprotnih strank, tržna tveganja, operativna, pravna in poslovna tveganja, ki jih navedena posebna finančna sredstva še ne krijejo, ter da lahko CNS po potrebi in v skladu s predpisi preneha poslovati ali prestrukturira svoje dejavnosti.

| (2) | Pri tehničnih standardih bi bilo treba zlasti upoštevati kapitalsko obravnavo kreditnih institucij in investicijskih družb, saj so CNS pri opravljanju nekritih dejavnosti izpostavljeni tveganjem, ki so podobna tveganjem kreditnih institucij in investicijskih družb. Upoštevati bi bilo treba tudi ustrezne dele načel za infrastrukturo finančnega trga, ki sta jih izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: načela CPSS–IOSCO). CNS bi za zagotovitev ustrezne priprave prenehanja ali prestrukturiranja dejavnosti v skladu s predpisi morali imeti zadostna finančna sredstva za kritje operativnih stroškov v ustreznem časovnem obdobju. CNS bi moral biti v takšnem obdobju sposoben uvesti kakršne koli ukrepe za reorganizacijo svojih kritičnih dejavnosti, vključno z dokapitalizacijo, zamenjavo upravnih organov, revidiranjem svojih poslovnih strategij, stroškovnih struktur ali struktur pristojbin, prestrukturiranjem storitev, ki jih opravlja, likvidacijo svojega klirinškega portfelja ali združitvijo z drugim CNS ali prenosom svojih klirinških dejavnosti na drug CNS. Med prenehanjem ali prestrukturiranjem mora CNS še vedno nadaljevati svoje dejavnosti. Medtem ko se pri tem nekateri stroški, kot so stroški trženja, lahko zmanjšajo, se lahko drugi, na primer pravni stroški, povečajo. Zato se uporaba bruto letnih operativnih stroškov šteje za ustrezen približek dejanskih stroškov prenehanja ali prestrukturiranja dejavnosti CNS. Da bi se upoštevale različne računovodske prakse med CNS, bi bilo treba operativne stroške obravnavati v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (3), ali v skladu s številnimi drugimi omejenimi pravili na tem področju, kot navaja zakonodaja Unije. |
| --- | --- |

(2)

Pri tehničnih standardih bi bilo treba zlasti upoštevati kapitalsko obravnavo kreditnih institucij in investicijskih družb, saj so CNS pri opravljanju nekritih dejavnosti izpostavljeni tveganjem, ki so podobna tveganjem kreditnih institucij in investicijskih družb. Upoštevati bi bilo treba tudi ustrezne dele načel za infrastrukturo finančnega trga, ki sta jih izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme in Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (v nadaljnjem besedilu: načela CPSS–IOSCO). CNS bi za zagotovitev ustrezne priprave prenehanja ali prestrukturiranja dejavnosti v skladu s predpisi morali imeti zadostna finančna sredstva za kritje operativnih stroškov v ustreznem časovnem obdobju. CNS bi moral biti v takšnem obdobju sposoben uvesti kakršne koli ukrepe za reorganizacijo svojih kritičnih dejavnosti, vključno z dokapitalizacijo, zamenjavo upravnih organov, revidiranjem svojih poslovnih strategij, stroškovnih struktur ali struktur pristojbin, prestrukturiranjem storitev, ki jih opravlja, likvidacijo svojega klirinškega portfelja ali združitvijo z drugim CNS ali prenosom svojih klirinških dejavnosti na drug CNS. Med prenehanjem ali prestrukturiranjem mora CNS še vedno nadaljevati svoje dejavnosti. Medtem ko se pri tem nekateri stroški, kot so stroški trženja, lahko zmanjšajo, se lahko drugi, na primer pravni stroški, povečajo. Zato se uporaba bruto letnih operativnih stroškov šteje za ustrezen približek dejanskih stroškov prenehanja ali prestrukturiranja dejavnosti CNS. Da bi se upoštevale različne računovodske prakse med CNS, bi bilo treba operativne stroške obravnavati v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (3), ali v skladu s številnimi drugimi omejenimi pravili na tem področju, kot navaja zakonodaja Unije.

| (3) | Ker mora kapital ves čas zadostovati za zagotavljanje prenehanja v skladu s predpisi in ustrezno zaščito pred pomembnimi tveganji, kot zahteva člen 16(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, je treba vzpostaviti orodje za zgodnje opozarjanje, ki bo pristojnim organom omogočilo pridobivanje znanja dovolj časa pred položajem, ko se kapital CNS začne približevati kapitalski zahtevi, in sicer z uvedbo praga za obveščanje, ki znaša 110 % kapitalske zahteve. |
| --- | --- |

(3)

Ker mora kapital ves čas zadostovati za zagotavljanje prenehanja v skladu s predpisi in ustrezno zaščito pred pomembnimi tveganji, kot zahteva člen 16(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, je treba vzpostaviti orodje za zgodnje opozarjanje, ki bo pristojnim organom omogočilo pridobivanje znanja dovolj časa pred položajem, ko se kapital CNS začne približevati kapitalski zahtevi, in sicer z uvedbo praga za obveščanje, ki znaša 110 % kapitalske zahteve.

| (4) | Ne glede na težave pri ocenjevanju izpostavljenosti operativnemu tveganju je Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (4) ustrezno merilo za namene določitve kapitalskih zahtev za CNS. V skladu z Direktivo 2006/48/ES bi opredelitev operativnega tveganja morala vključevati pravno tveganje glede na tehnične standarde o kapitalskih zahtevah za nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(4)

Ne glede na težave pri ocenjevanju izpostavljenosti operativnemu tveganju je Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (4) ustrezno merilo za namene določitve kapitalskih zahtev za CNS. V skladu z Direktivo 2006/48/ES bi opredelitev operativnega tveganja morala vključevati pravno tveganje glede na tehnične standarde o kapitalskih zahtevah za nasprotne stranke.

| (5) | Direktiva 2006/48/ES in Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (5) sta ustrezno merilo za namen določitve kapitalskih zahtev za kritje kreditnega tveganja, tveganja nasprotne stranke in tržnega tveganja, ki jih posebna finančna sredstva ne krijejo, saj so podobna tveganjem kreditnih institucij ali investicijskih družb. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2006/48/ES in Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (5) sta ustrezno merilo za namen določitve kapitalskih zahtev za kritje kreditnega tveganja, tveganja nasprotne stranke in tržnega tveganja, ki jih posebna finančna sredstva ne krijejo, saj so podobna tveganjem kreditnih institucij ali investicijskih družb.

| (6) | CNS-ju ni treba imeti kapitala za izpostavljenost pri trgovanju in prispevke v jamstveni sklad, ki izhajajo iz dogovora o interoperabilnosti, če sta izpolnjena člena 52 in 53 Uredbe (EU) št. 648/2012. Kadar pa te zahteve niso izpolnjene, bi povezave med CNS lahko povzročile njihovo izpostavljenost dodatnemu tveganju, če njihovo zavarovanje ni v celoti zaščiteno in njegova vrednost ni odvisna od tega ali če so ogroženi prispevki v jamstveni sklad, v primeru da klirinški član CNS prejemnika ne izpolni obveznosti. Zato bi v takih primerih za prispevke v jamstveni sklad in izpostavljenost pri trgovanju z drugimi CNS morale veljati kapitalske zahteve. Da bi se izognili učinkom širitve, bi obravnava prispevkov v jamstveni sklad za druge CNS na splošno morala biti bolj konzervativna od obravnave izpostavljenosti kreditnih institucij do CNS. Lastna sredstva CNS, ki se uporabljajo za prispevke v jamstveni sklad drugega CNS, se ne bi smela upoštevati za namene člena 16(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, saj niso vložena v skladu z njegovo naložbeno politiko. Prav tako se ne bi smela šteti dvakrat za namene izračuna tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhajajo iz teh prispevkov. |
| --- | --- |

(6)

CNS-ju ni treba imeti kapitala za izpostavljenost pri trgovanju in prispevke v jamstveni sklad, ki izhajajo iz dogovora o interoperabilnosti, če sta izpolnjena člena 52 in 53 Uredbe (EU) št. 648/2012. Kadar pa te zahteve niso izpolnjene, bi povezave med CNS lahko povzročile njihovo izpostavljenost dodatnemu tveganju, če njihovo zavarovanje ni v celoti zaščiteno in njegova vrednost ni odvisna od tega ali če so ogroženi prispevki v jamstveni sklad, v primeru da klirinški član CNS prejemnika ne izpolni obveznosti. Zato bi v takih primerih za prispevke v jamstveni sklad in izpostavljenost pri trgovanju z drugimi CNS morale veljati kapitalske zahteve. Da bi se izognili učinkom širitve, bi obravnava prispevkov v jamstveni sklad za druge CNS na splošno morala biti bolj konzervativna od obravnave izpostavljenosti kreditnih institucij do CNS. Lastna sredstva CNS, ki se uporabljajo za prispevke v jamstveni sklad drugega CNS, se ne bi smela upoštevati za namene člena 16(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, saj niso vložena v skladu z njegovo naložbeno politiko. Prav tako se ne bi smela šteti dvakrat za namene izračuna tveganju prilagojenih izpostavljenosti, ki izhajajo iz teh prispevkov.

| (7) | Čas, potreben za prenehanje v skladu s predpisi, je strogo odvisen od klirinških storitev, ki jih opravlja posamezni CNS, in tržnega okolja, v katerem deluje, zlasti v primeru, ko lahko drug CNS prevzame njegove storitve. Zato bi moralo število mesecev, potrebnih za prenehanje, temeljiti na lastni oceni CNS, ki jo mora odobriti pristojni organ. Uvesti je treba najkrajše obdobje šestih mesecev, da se zagotovi varna raven kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(7)

Čas, potreben za prenehanje v skladu s predpisi, je strogo odvisen od klirinških storitev, ki jih opravlja posamezni CNS, in tržnega okolja, v katerem deluje, zlasti v primeru, ko lahko drug CNS prevzame njegove storitve. Zato bi moralo število mesecev, potrebnih za prenehanje, temeljiti na lastni oceni CNS, ki jo mora odobriti pristojni organ. Uvesti je treba najkrajše obdobje šestih mesecev, da se zagotovi varna raven kapitalskih zahtev.

| (8) | Poslovno tveganje zadeva tveganje, ki ga CNS prevzame zaradi svoje učinkovitosti in morebitnih sprememb splošnih pogojev poslovanja, ki bi lahko škodovale njegovemu finančnemu položaju zaradi upada prihodkov ali povečanja stroškov, kar bi povzročilo izgubo, ki jo mora pokriti njegov kapital. Ker je stopnja poslovnega tveganja zelo odvisna od individualnega položaja posameznega CNS in je lahko posledica različnih dejavnikov, kot so neučinkoviti postopki, neugodno tržno okolje, neučinkovito odzivanje na tehnološki napredek ali slabo izvajanje poslovnih strategij, bi morale kapitalske zahteve temeljiti na lastni oceni CNS, ki jo mora odobriti pristojni organ. Uvesti je treba minimalno raven, da se zagotovi varna raven kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(8)

Poslovno tveganje zadeva tveganje, ki ga CNS prevzame zaradi svoje učinkovitosti in morebitnih sprememb splošnih pogojev poslovanja, ki bi lahko škodovale njegovemu finančnemu položaju zaradi upada prihodkov ali povečanja stroškov, kar bi povzročilo izgubo, ki jo mora pokriti njegov kapital. Ker je stopnja poslovnega tveganja zelo odvisna od individualnega položaja posameznega CNS in je lahko posledica različnih dejavnikov, kot so neučinkoviti postopki, neugodno tržno okolje, neučinkovito odzivanje na tehnološki napredek ali slabo izvajanje poslovnih strategij, bi morale kapitalske zahteve temeljiti na lastni oceni CNS, ki jo mora odobriti pristojni organ. Uvesti je treba minimalno raven, da se zagotovi varna raven kapitalskih zahtev.

| (9) | Evropski bančni organ (EBA) je, preden je predložil osnutke tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, tesno sodeloval z Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB) in se posvetoval z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA). Opravil je tudi odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(9)

Evropski bančni organ (EBA) je, preden je predložil osnutke tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, tesno sodeloval z Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB) in se posvetoval z Evropskim organom za vrednostne papirje in trge (ESMA). Opravil je tudi odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za bančništvo, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (10) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) predložil Evropski komisiji – |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) predložil Evropski komisiji –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Kapitalske zahteve

1.   CNS ima kapital, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami, ki je vedno večji ali enak znesku:

| (a) | kapitalskih zahtev CNS za prenehanje ali prestrukturiranje dejavnosti, izračunanih v skladu s členom 2; |
| --- | --- |

(a)

kapitalskih zahtev CNS za prenehanje ali prestrukturiranje dejavnosti, izračunanih v skladu s členom 2;

| (b) | kapitalskih zahtev CNS za operativno in pravno tveganje, izračunanih v skladu s členom 3; |
| --- | --- |

(b)

kapitalskih zahtev CNS za operativno in pravno tveganje, izračunanih v skladu s členom 3;

| (c) | kapitalskih zahtev CNS za kreditno tveganje, tveganje nasprotne stranke in tržno tveganje, izračunanih v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(c)

kapitalskih zahtev CNS za kreditno tveganje, tveganje nasprotne stranke in tržno tveganje, izračunanih v skladu s členom 4;

| (d) | kapitalskih zahtev CNS za poslovno tveganje, izračunanih v skladu s členom 5. |
| --- | --- |

(d)

kapitalskih zahtev CNS za poslovno tveganje, izračunanih v skladu s členom 5.

2.   CNS ima vzpostavljene postopke za ugotavljanje vseh virov tveganj, ki bi lahko vplivali na njegove tekoče naloge, in upošteva verjetnost potencialnih škodljivih učinkov na njegove prihodke ali odhodke ter raven kapitala.

3.   Če je znesek kapitala, ki ga ima CNS v skladu z odstavkom 1, nižji od 110 % kapitalskih zahtev ali 110 % od 7,5 milijona EUR („prag za obveščanje“), CNS o tem takoj obvesti pristojni organ in ga nato o tem vsaj enkrat tedensko obvešča, dokler se znesek kapitala, ki ga ima CNS, ne dvigne nad prag za obveščanje.

4.   Navedeno obvestilo se poda pisno in vsebuje naslednje elemente:

| (a) | razloge za to, da je kapital CNS pod pragom za obveščanje, in opis kratkoročnega finančnega stanja CNS; |
| --- | --- |

(a)

razloge za to, da je kapital CNS pod pragom za obveščanje, in opis kratkoročnega finančnega stanja CNS;

| (b) | celovit opis ukrepov, ki jih namerava sprejeti CNS za zagotovitev stalne skladnosti s kapitalskimi zahtevami. |
| --- | --- |

(b)

celovit opis ukrepov, ki jih namerava sprejeti CNS za zagotovitev stalne skladnosti s kapitalskimi zahtevami.

Člen 2

Kapitalske zahteve za prenehanje ali prestrukturiranje

1.   CNS deli svoje letne bruto operativne stroške z dvanajst, da izračuna svoje mesečne bruto operativne stroške, in dobljeno število pomnoži s časom, potrebnim za prenehanje ali prestrukturiranje njegovih dejavnosti v skladu z odstavkom 2. Rezultat tega izračuna je kapital, potreben za zagotovitev prenehanja ali prestrukturiranja dejavnosti CNS v skladu s predpisi.

2.   CNS pri določitvi obdobja za prenehanje ali prestrukturiranje dejavnosti iz odstavka 1 pristojnemu organu v skladu z njegovimi pooblastili na podlagi naslova III Uredbe (EU) št. 648/2012 predloži v odobritev svojo oceno ustreznega obdobja za prenehanje ali prestrukturiranje svojih dejavnosti. Ocenjeno obdobje zadostuje za zagotovitev prenehanja ali prestrukturiranja njegovih dejavnosti v skladu s predpisi, reorganizacije njegovih dejavnosti, likvidacije njegovega klirinškega portfelja ali prenosa njegovih klirinških dejavnosti na drug CNS, in sicer tudi v izjemnih tržnih pogojih. Ocena upošteva likvidnost, velikost, strukturo zapadlosti in morebitne čezmejne ovire pozicij CNS ter vrsto produktov, pri katerih se opravi kliring. Za obdobje za prenehanje ali prestrukturiranje njegovih dejavnosti, ki se uporablja za izračun kapitalske zahteve, velja omejitev najmanj šestih mesecev.

3.   CNS posodobi svojo oceno ustreznega obdobja za prenehanje ali prestrukturiranje svojih dejavnosti, kadar koli pride do pomembne spremembe v predpostavkah ocenjevanja, in to novo oceno predloži pristojnemu organu v odobritev.

4.   Za namene tega člena se operativni stroški obravnavajo v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, ali v skladu z direktivami Sveta 78/660/EGS (7), 83/349/EGS (8) in 86/635/EGS (9) ali splošno sprejetimi računovodskimi načeli tretje države, ki so enakovredni MSRP v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1569/2007 (10) (ali računovodskim standardom tretje države, katerih uporaba je dovoljena v skladu s členom 4 navedene uredbe), kjer je primerno. CNS uporabljajo najnovejše revidirane informacije iz svojih letnih računovodskih izkazov.

Člen 3

Kapitalske zahteve za operativno in pravno tveganje

1.   CNS kapitalske zahteve za operativno in pravno tveganje iz člena 1 izračuna z uporabo enostavnega ali naprednih pristopov, kot je določeno v Direktivi 2006/48/ES, ob spoštovanju omejitev iz odstavkov 2 do 7.

2.   CNS lahko uporabi enostaven pristop, da svoje kapitalske zahteve za operativno tveganje izračuna v skladu s členom 103 Direktive 2006/48/ES.

3.   CNS ima vzpostavljen dobro dokumentiran sistem ocenjevanja in upravljanja operativnega tveganja z jasnimi odgovornostmi, dodeljenimi za ta sistem. Ugotovi svojo izpostavljenost operativnemu tveganju in spremlja ustrezne podatke o operativnem tveganju, vključno s podatki o pomembni izgubi. Ta sistem je predmet rednih pregledov, ki jih opravi neodvisna stran, ki ima potrebno znanje za njihovo izvedbo.

4.   Sistem ocenjevanja operativnega tveganja CNS je tesno povezan s postopki upravljanja tveganja CNS. Njegovi rezultati so sestavni del postopka spremljanja in nadzorovanja profila operativnega tveganja CNS.

5.   CNS uvede sistem poročanja višjemu vodstvu, s katerim se ustreznim službam v institucijah zagotavljajo poročila o operativnem tveganju. CNS ima vzpostavljene postopke za ustrezno ukrepanje v skladu z informacijami iz poročil vodstvu.

6.   CNS lahko pristojni organ tudi zaprosi za dovoljenje za uporabo naprednih pristopov. Pristojni organ lahko CNS dovoli uporabo naprednih pristopov, in sicer na podlagi njegovih lastnih sistemov za merjenje operativnega tveganja v skladu s členom 105 Direktive 2006/48/ES.

7.   CNS, ki za izračun lastnih kapitalskih zahtev za operativna tveganja uporabljajo napredne pristope iz odstavka 6, imajo kapital, ki je vedno večji ali enak 80 % kapitala, ki se zahteva pri uporabi enostavnega pristopa v skladu z odstavkom 2.

Člen 4

Kapitalske zahteve za kreditno tveganje, kreditno tveganje nasprotne stranke in tržno tveganje, ki jih posebna finančna sredstva iz členov 41 do 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 še ne krijejo

1.   CNS svoje kapitalske zahteve iz člena 1 izračuna kot vsoto 8 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in kreditno tveganje nasprotne stranke ter kapitalskih zahtev za tržno tveganje, izračunanih v skladu z direktivama 2006/48/ES in 2006/49/ES, ob spoštovanju omejitev iz odstavkov 2 do 5.

2.   CNS pri izračunu kapitalskih zahtev za tržno tveganje, ki ga posebna finančna sredstva iz členov 41 do 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 še ne krijejo, uporablja metode iz prilog I do IV k Direktivi 2006/49/ES.

3.   CNS pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje, ki ga posebna finančna sredstva iz členov 41 do 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 še ne krijejo, uporablja standardizirani pristop za kreditno tveganje iz členov 78 do 83 Direktive 2006/48/ES.

4.   CNS pri izračunu zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje nasprotne stranke, ki ga posebna finančna sredstva iz členov 41 do 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 še ne krijejo, uporablja metodo tekoče izpostavljenosti iz dela 3 Priloge III k Direktivi 2006/48/ES in razvito metodo za izračun učinkov zavarovanja s finančnim premoženjem, ki uporablja nadzorniško prilagoditev za nestanovitnost, iz dela 3 Priloge VIII k Direktivi 2006/48/ES.

5.   Kadar vsi pogoji iz členov 52 in 53 Uredbe (EU) št. 648/2012 niso izpolnjeni in CNS ne uporablja lastnih sredstev, za svojo izpostavljenost, ki izhaja iz prispevkov v jamstveni sklad drugega CNS, uporabi utež tveganja v višini 1 250 %, in za svojo trgovinsko izpostavljenost z drugim CNS utež tveganja v višini 2 %.

Člen 5

Kapitalske zahteve za poslovno tveganje

1.   CNS pristojnemu organu v skladu z njegovimi pooblastili na podlagi naslova III Uredbe (EU) št. 648/2012 predloži v odobritev svojo oceno kapitala, potrebnega za kritje izgub zaradi poslovnega tveganja, ki temelji na razumno predvidljivih neugodnih scenarijih, relevantnih za njihov poslovni model.

2.   Kapitalska zahteva za poslovno tveganje je enaka odobreni oceni in je predmet najnižjega zneska, ki znaša 25 % njegovih letnih bruto operativnih stroškov. Za namene tega člena se bruto operativni stroški obravnavajo v skladu s členom 2(4).

Člen 6

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 177, 30.6.2006, str. 201.

5

(6)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

6

(7)  UL L 222, 14.8.1978, str. 11.

7

(8)  UL L 193, 18.7.1983, str. 1.

8

(9)  UL L 372, 31.12.1986, str. 1.

9

(10)  UL L 340, 22.12.2007, str. 66.

10

---

| 23.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 52/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 52/41

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 153/2013

z dne 19. decembra 2012

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede zahtev za centralne nasprotne stranke

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2), zlasti člena 25(8), člena 26(9), člena 29(4), člena 34(3), člena 41(5), člena 42(5), člena 44(2), člena 45(5), člena 46(3), člena 47(8) in člena 49(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Določbe iz te uredbe so tesno povezane, saj obravnavajo organizacijske zahteve, vključno z vodenjem evidenc in neprekinjenim poslovanjem, bonitetne zahteve, vključno v zvezi s kritji, jamstveni sklad, kontrole likvidnostnega tveganja, kaskadni pristop k neplačilom, zavarovanje s premoženjem, naložbeno politiko, pregled modelov, testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, je zaželeno, da se vsi regulativni tehnični standardi, ki se zahtevajo v skladu z naslovom III in naslovom IV Uredbe (EU) št. 648/2012, vključijo v eno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Določbe iz te uredbe so tesno povezane, saj obravnavajo organizacijske zahteve, vključno z vodenjem evidenc in neprekinjenim poslovanjem, bonitetne zahteve, vključno v zvezi s kritji, jamstveni sklad, kontrole likvidnostnega tveganja, kaskadni pristop k neplačilom, zavarovanje s premoženjem, naložbeno politiko, pregled modelov, testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, je zaželeno, da se vsi regulativni tehnični standardi, ki se zahtevajo v skladu z naslovom III in naslovom IV Uredbe (EU) št. 648/2012, vključijo v eno uredbo.

| (2) | Glede na globalno naravo finančnih trgov bi morala ta uredba upoštevati načela za infrastrukturo za finančni trg, ki sta jih izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme ter Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (načela CPSS-IOSCO) in služijo kot globalno merilo za regulativne zahteve za centralne nasprotne stranke (CNS). |
| --- | --- |

(2)

Glede na globalno naravo finančnih trgov bi morala ta uredba upoštevati načela za infrastrukturo za finančni trg, ki sta jih izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme ter Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (načela CPSS-IOSCO) in služijo kot globalno merilo za regulativne zahteve za centralne nasprotne stranke (CNS).

| (3) | Za zagotavljanje, da so CNS varne in stabilne v vseh tržnih pogojih, je pomembno, da CNS sprejmejo postopke za preudarno upravljanje tveganj, ki ustrezno zajemajo vsa tveganja, ki so jim lahko ali so jim izpostavljene CNS. V zvezi s tem bi morali biti standardi upravljanja tveganj, ki jih dejansko izvajajo CNS, strožji od tistih, ki so določeni v tej uredbi, če se za namene upravljanja tveganj to zdi primerno. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotavljanje, da so CNS varne in stabilne v vseh tržnih pogojih, je pomembno, da CNS sprejmejo postopke za preudarno upravljanje tveganj, ki ustrezno zajemajo vsa tveganja, ki so jim lahko ali so jim izpostavljene CNS. V zvezi s tem bi morali biti standardi upravljanja tveganj, ki jih dejansko izvajajo CNS, strožji od tistih, ki so določeni v tej uredbi, če se za namene upravljanja tveganj to zdi primerno.

| (4) | Zaradi pojasnitve omejenega števila pojmov, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in opredelitve tehničnih izrazov, ki so potrebni za pripravo tega tehničnega standarda, bi bilo treba opredeliti nekatere izraze. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi pojasnitve omejenega števila pojmov, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in opredelitve tehničnih izrazov, ki so potrebni za pripravo tega tehničnega standarda, bi bilo treba opredeliti nekatere izraze.

| (5) | Pomembno je zagotoviti, da priznane CNS iz tretjih držav ne motijo pravilnega delovanja trgov Unije. Zaradi tega je bistveno, da priznane CNS ne morejo znižati svojih zahtev glede upravljanja tveganj pod standarde Unije, kar bi lahko privedlo do regulatorne arbitraže. Informacije, ki se posredujejo organu ESMA o priznanju CNS iz tretje države, bi mu morale omogočiti, da oceni, ali CNS v celoti upošteva bonitetne zahteve, ki se uporabljajo v zadevni tretji državi. Poleg tega bi morala Komisija z ugotavljanjem enakovrednosti zagotoviti, da so zakoni in drugi predpisi v tretji državi enakovredni določbam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012 in iz te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je zagotoviti, da priznane CNS iz tretjih držav ne motijo pravilnega delovanja trgov Unije. Zaradi tega je bistveno, da priznane CNS ne morejo znižati svojih zahtev glede upravljanja tveganj pod standarde Unije, kar bi lahko privedlo do regulatorne arbitraže. Informacije, ki se posredujejo organu ESMA o priznanju CNS iz tretje države, bi mu morale omogočiti, da oceni, ali CNS v celoti upošteva bonitetne zahteve, ki se uporabljajo v zadevni tretji državi. Poleg tega bi morala Komisija z ugotavljanjem enakovrednosti zagotoviti, da so zakoni in drugi predpisi v tretji državi enakovredni določbam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012 in iz te uredbe.

| (6) | Da se zagotovi ustrezna raven zaščite vlagateljev, lahko Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pri priznavanju CNS iz tretjih držav zahteva dodatne informacije poleg tistih, ki so nujno potrebne za oceno, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi ustrezna raven zaščite vlagateljev, lahko Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) pri priznavanju CNS iz tretjih držav zahteva dodatne informacije poleg tistih, ki so nujno potrebne za oceno, ali so izpolnjeni pogoji iz Uredbe (EU) št. 648/2012.

| (7) | Stalno ocenjevanje, ali CNS iz tretjih držav v celoti upoštevajo bonitetne zahteve iz teh tretjih držav, je dolžnost pristojnega organa iz tretje države. Namen informacij, ki jih posreduje CNS vlagateljica iz tretje države organu ESMA, ne bi smela biti ponovna ocena pristojnega organa iz tretje države, ampak zagotavljanje, da za CNS veljata učinkovit nadzor in izvrševanje v tretji državi, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev. |
| --- | --- |

(7)

Stalno ocenjevanje, ali CNS iz tretjih držav v celoti upoštevajo bonitetne zahteve iz teh tretjih držav, je dolžnost pristojnega organa iz tretje države. Namen informacij, ki jih posreduje CNS vlagateljica iz tretje države organu ESMA, ne bi smela biti ponovna ocena pristojnega organa iz tretje države, ampak zagotavljanje, da za CNS veljata učinkovit nadzor in izvrševanje v tretji državi, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev.

| (8) | Da bi organ ESMA lahko opravil celovito oceno, bi bilo treba informacije, ki jih zagotovi CNS vlagateljica iz tretje države, dopolniti z informacijami, potrebnimi za oceno učinkovitosti stalnega nadzora, izvršilnih pooblastil in ukrepov, ki jih sprejme pristojni organ iz tretje države. Take informacije bi bilo treba zagotoviti v okviru dogovora o sodelovanju, sklenjenega v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Takšen dogovor o sodelovanju bi moral zagotoviti, da je organ ESMA pravočasno obveščen o vseh nadzornih ali izvršilnih ukrepih glede CNS vlagateljice, o vseh spremembah pogojev, pod katerimi se izda dovoljenje zadevni CNS, in o vseh zadevnih posodobitvah informacij, ki jih je CNS prvotno zagotovila v okviru postopka priznavanja. |
| --- | --- |

(8)

Da bi organ ESMA lahko opravil celovito oceno, bi bilo treba informacije, ki jih zagotovi CNS vlagateljica iz tretje države, dopolniti z informacijami, potrebnimi za oceno učinkovitosti stalnega nadzora, izvršilnih pooblastil in ukrepov, ki jih sprejme pristojni organ iz tretje države. Take informacije bi bilo treba zagotoviti v okviru dogovora o sodelovanju, sklenjenega v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Takšen dogovor o sodelovanju bi moral zagotoviti, da je organ ESMA pravočasno obveščen o vseh nadzornih ali izvršilnih ukrepih glede CNS vlagateljice, o vseh spremembah pogojev, pod katerimi se izda dovoljenje zadevni CNS, in o vseh zadevnih posodobitvah informacij, ki jih je CNS prvotno zagotovila v okviru postopka priznavanja.

| (9) | Zahteve iz Uredbe (EU) št. 648/2012, ki se nanašajo na notranje zahteve glede poročanja o tveganjih, je treba podrobneje določiti, da se izvaja okvir upravljanja tveganj, ki vključuje strukturo, pravice in odgovornosti notranjega postopka za upravljanje s tveganji. Ureditve upravljanja bi morale upoštevati različne ureditve prava družb v Uniji za zagotovitev, da CNS delujejo znotraj trdnega pravnega okvira. |
| --- | --- |

(9)

Zahteve iz Uredbe (EU) št. 648/2012, ki se nanašajo na notranje zahteve glede poročanja o tveganjih, je treba podrobneje določiti, da se izvaja okvir upravljanja tveganj, ki vključuje strukturo, pravice in odgovornosti notranjega postopka za upravljanje s tveganji. Ureditve upravljanja bi morale upoštevati različne ureditve prava družb v Uniji za zagotovitev, da CNS delujejo znotraj trdnega pravnega okvira.

| (10) | Za zagotovitev, da CNS izvaja ustrezne postopke za upoštevanje te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1249/2012 (3), bi bilo treba določiti vlogo in odgovornosti funkcije za zagotavljanje skladnosti CNS. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev, da CNS izvaja ustrezne postopke za upoštevanje te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1249/2012 (3), bi bilo treba določiti vlogo in odgovornosti funkcije za zagotavljanje skladnosti CNS.

| (11) | Treba je jasno opredeliti odgovornosti organa upravljanja in višjega vodstva ter minimalne zahteve za delovanje organa upravljanja za zagotovitev, da organizacijska struktura CNS omogoča stalno in urejeno izvajanje njenih storitev in dejavnosti. Poleg tega je treba tudi določiti jasne in neposredne zahteve glede poročanja, da se zagotovi odgovornost. |
| --- | --- |

(11)

Treba je jasno opredeliti odgovornosti organa upravljanja in višjega vodstva ter minimalne zahteve za delovanje organa upravljanja za zagotovitev, da organizacijska struktura CNS omogoča stalno in urejeno izvajanje njenih storitev in dejavnosti. Poleg tega je treba tudi določiti jasne in neposredne zahteve glede poročanja, da se zagotovi odgovornost.

| (12) | Pomembno je, da politika prejemkov ne spodbuja čezmernega tveganja, da se zagotovi zanesljivo in preudarno upravljanje CNS. Da bi politika prejemkov dosegla nameravane učinke, bi jo moral ustrezno spremljati in pregledovati organ upravljanja, ki bi moral ustanoviti poseben odbor za ustrezno nadzorovanje izpolnjevanja politike prejemkov. |
| --- | --- |

(12)

Pomembno je, da politika prejemkov ne spodbuja čezmernega tveganja, da se zagotovi zanesljivo in preudarno upravljanje CNS. Da bi politika prejemkov dosegla nameravane učinke, bi jo moral ustrezno spremljati in pregledovati organ upravljanja, ki bi moral ustanoviti poseben odbor za ustrezno nadzorovanje izpolnjevanja politike prejemkov.

| (13) | Za zagotavljanje, da CNS poslujejo s potrebno ravnjo človeških virov za izpolnjevanje vseh svojih obveznosti, da so odgovorne za izvajanje svojih dejavnosti in da imajo pristojni organi ustrezne kontakte znotraj CNS, ki jih nadzirajo, bi CNS morale imeti vsaj vodilnega za tveganja, vodilnega za zagotavljanje skladnosti s predpisi in vodilnega za tehnologijo. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotavljanje, da CNS poslujejo s potrebno ravnjo človeških virov za izpolnjevanje vseh svojih obveznosti, da so odgovorne za izvajanje svojih dejavnosti in da imajo pristojni organi ustrezne kontakte znotraj CNS, ki jih nadzirajo, bi CNS morale imeti vsaj vodilnega za tveganja, vodilnega za zagotavljanje skladnosti s predpisi in vodilnega za tehnologijo.

| (14) | CNS bi morale ustrezno ocenjevati in spremljati, v kolikšni meri imajo člani organov upravljanja različnih gospodarskih subjektov navzkrižja interesov bodisi znotraj bodisi zunaj skupine CNS. Članom organa upravljanja se ne bi smelo preprečiti, da sedijo v različnih organih upravljanja, razen če to povzroča navzkrižja interesov. |
| --- | --- |

(14)

CNS bi morale ustrezno ocenjevati in spremljati, v kolikšni meri imajo člani organov upravljanja različnih gospodarskih subjektov navzkrižja interesov bodisi znotraj bodisi zunaj skupine CNS. Članom organa upravljanja se ne bi smelo preprečiti, da sedijo v različnih organih upravljanja, razen če to povzroča navzkrižja interesov.

| (15) | Za doseganje učinkovite revizijske funkcije, bi morala CNS opredeliti zahteve glede odgovornosti in poročanja svojih notranjih revizorjev, da bi lahko organ upravljanja CNS in pristojni organi pravočasno obravnavali zadevna vprašanja. Pri uvedbi in ohranjanju funkcije notranje revizije bi bilo treba jasno opredeliti njeno misijo, neodvisnost in objektivnost, področje dela in dolžnosti, pristojnost, odgovornost in standarde poslovanja. |
| --- | --- |

(15)

Za doseganje učinkovite revizijske funkcije, bi morala CNS opredeliti zahteve glede odgovornosti in poročanja svojih notranjih revizorjev, da bi lahko organ upravljanja CNS in pristojni organi pravočasno obravnavali zadevna vprašanja. Pri uvedbi in ohranjanju funkcije notranje revizije bi bilo treba jasno opredeliti njeno misijo, neodvisnost in objektivnost, področje dela in dolžnosti, pristojnost, odgovornost in standarde poslovanja.

| (16) | Da bi lahko zadevni pristojni organ učinkovito izvajal svoje dolžnosti, bi mu bilo treba zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij za ugotavljanje, ali CNS izpolnjuje pogoje za izdajo dovoljenja. Takšne informacije bi morala CNS dati takoj na voljo. |
| --- | --- |

(16)

Da bi lahko zadevni pristojni organ učinkovito izvajal svoje dolžnosti, bi mu bilo treba zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij za ugotavljanje, ali CNS izpolnjuje pogoje za izdajo dovoljenja. Takšne informacije bi morala CNS dati takoj na voljo.

| (17) | Evidence, ki jih hrani CNS, bi morale omogočiti temeljito poznavanje kreditne izpostavljenosti CNS do klirinških članov in spremljanje implicitnega sistemskega tveganja. Prav tako bi morale omogočiti pristojnim organom, organu ESMA in zadevnim članom Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) ustrezno rekonstrukcijo klirinškega procesa, da se oceni skladnost s predpisanimi zahtevami, vključno z zahtevami glede poročanja. Ko so ti podatki evidentirani, so koristni tudi za CNS pri izpolnjevanju regulativnih zahtev in obveznosti do klirinških članov in pri reševanju sporov. |
| --- | --- |

(17)

Evidence, ki jih hrani CNS, bi morale omogočiti temeljito poznavanje kreditne izpostavljenosti CNS do klirinških članov in spremljanje implicitnega sistemskega tveganja. Prav tako bi morale omogočiti pristojnim organom, organu ESMA in zadevnim članom Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) ustrezno rekonstrukcijo klirinškega procesa, da se oceni skladnost s predpisanimi zahtevami, vključno z zahtevami glede poročanja. Ko so ti podatki evidentirani, so koristni tudi za CNS pri izpolnjevanju regulativnih zahtev in obveznosti do klirinških članov in pri reševanju sporov.

| (18) | Podatke, ki jih CNS sporočajo v repozitorije sklenjenih poslov, bi bilo treba evidentirati, tako da se pristojnim organom omogoči preverjanje, ali CNS spoštujejo obveznosti glede poročanja iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in da se olajša dostop do informacij v primerih, ko jih ni mogoče najti v repozitorijih sklenjenih poslov. |
| --- | --- |

(18)

Podatke, ki jih CNS sporočajo v repozitorije sklenjenih poslov, bi bilo treba evidentirati, tako da se pristojnim organom omogoči preverjanje, ali CNS spoštujejo obveznosti glede poročanja iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in da se olajša dostop do informacij v primerih, ko jih ni mogoče najti v repozitorijih sklenjenih poslov.

| (19) | Pri zahtevah glede vodenja evidenc v zvezi s trgovino bi bilo treba uporabiti enake koncepte, kot se uporabljajo pri obveznostih poročanja iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, da se zagotovi ustrezno poročanje s strani CNS. |
| --- | --- |

(19)

Pri zahtevah glede vodenja evidenc v zvezi s trgovino bi bilo treba uporabiti enake koncepte, kot se uporabljajo pri obveznostih poročanja iz člena 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, da se zagotovi ustrezno poročanje s strani CNS.

| (20) | Da se zagotovi neprekinjeno poslovanje v času motenj, bi se morala sekundarna lokacija za obdelavo CNS nahajati dovolj daleč stran in na geografsko dovolj ločeni lokaciji od primarne lokacije, tako da ne bi bila podvržena istim motnjam, ki bi povzročile nerazpoložljivost primarne lokacije. Treba bi bilo pripraviti scenarije za analizo učinka krize na ključne storitve, vključno s scenariji, ki predvidevajo nerazpoložljivost sistemov zaradi naravne nesreče. Te analize bi bilo treba redno pregledovati. |
| --- | --- |

(20)

Da se zagotovi neprekinjeno poslovanje v času motenj, bi se morala sekundarna lokacija za obdelavo CNS nahajati dovolj daleč stran in na geografsko dovolj ločeni lokaciji od primarne lokacije, tako da ne bi bila podvržena istim motnjam, ki bi povzročile nerazpoložljivost primarne lokacije. Treba bi bilo pripraviti scenarije za analizo učinka krize na ključne storitve, vključno s scenariji, ki predvidevajo nerazpoložljivost sistemov zaradi naravne nesreče. Te analize bi bilo treba redno pregledovati.

| (21) | CNS so sistemsko pomembna infrastruktura finančnega trga in ključne funkcije bi se jim morale povrniti v dveh urah, rezervni sistemi pa naj bi v idealnem primeru začeli z obdelavo podatkov takoj po incidentu. CNS bi morale tudi z zelo visoko zanesljivostjo zagotoviti, da nobeni podatki ne bodo izgubljeni. |
| --- | --- |

(21)

CNS so sistemsko pomembna infrastruktura finančnega trga in ključne funkcije bi se jim morale povrniti v dveh urah, rezervni sistemi pa naj bi v idealnem primeru začeli z obdelavo podatkov takoj po incidentu. CNS bi morale tudi z zelo visoko zanesljivostjo zagotoviti, da nobeni podatki ne bodo izgubljeni.

| (22) | Pomembno je, da v primeru neplačila klirinškega člana niso povzročene velike izgube za druge udeležence na trgu. Zato se od CNS zahteva, da s kritji neplačnika pokrijejo vsaj ustrezen delež izgube, ki jo lahko ima CNS med postopkom zapiranja pozicije. Pravila bi morala določiti najnižji odstotek kritja za različne razrede finančnih instrumentov. Poleg tega bi morale CNS upoštevati načela za ustrezno prilagoditev stopenj kritja značilnostim vsakega finančnega instrumenta ali portfelja, za katerega opravijo kliring. |
| --- | --- |

(22)

Pomembno je, da v primeru neplačila klirinškega člana niso povzročene velike izgube za druge udeležence na trgu. Zato se od CNS zahteva, da s kritji neplačnika pokrijejo vsaj ustrezen delež izgube, ki jo lahko ima CNS med postopkom zapiranja pozicije. Pravila bi morala določiti najnižji odstotek kritja za različne razrede finančnih instrumentov. Poleg tega bi morale CNS upoštevati načela za ustrezno prilagoditev stopenj kritja značilnostim vsakega finančnega instrumenta ali portfelja, za katerega opravijo kliring.

| (23) | CNS naj ne bi zmanjšale kritja na raven, ki zaradi zelo konkurenčnega okolja ogroža njihovo varnost. Zaradi tega bi se morale pri izračunu kritja v osnovnih komponentah upoštevati posebne zahteve. Kritja bi torej morala upoštevati celo vrsto tržnih pogojev, vključno z obdobji izjemnih situacij. |
| --- | --- |

(23)

CNS naj ne bi zmanjšale kritja na raven, ki zaradi zelo konkurenčnega okolja ogroža njihovo varnost. Zaradi tega bi se morale pri izračunu kritja v osnovnih komponentah upoštevati posebne zahteve. Kritja bi torej morala upoštevati celo vrsto tržnih pogojev, vključno z obdobji izjemnih situacij.

| (24) | Treba bi bilo določiti pravila za opredelitev ustreznega odstotka in časovnih obdobij za obdobje unovčenja in izračun pretekle nestanovitnosti. Vendar je za zagotovitev, da CNS ustrezno obvladujejo tveganja, s katerimi se soočajo, zaželeno, da ta uredba ne opredeljuje pristopa, ki bi ga morala izbrati CNS za izračun zahtev glede kritja iz teh parametrov. Iz istih razlogov se CNS ne bi smelo preprečiti, da uporabijo različne zanesljive metodološke pristope za razvoj portfeljskega kritja, in bi jim bilo treba dovoliti, da uporabijo metode, ki temeljijo na korelacijah med različnimi cenovnimi tveganji finančnega instrumenta ali sklopa finančnih instrumentov, za katere se opravi kliring, ter ustrezne metode, ki temeljijo na enakovrednih statističnih parametrih odvisnosti. |
| --- | --- |

(24)

Treba bi bilo določiti pravila za opredelitev ustreznega odstotka in časovnih obdobij za obdobje unovčenja in izračun pretekle nestanovitnosti. Vendar je za zagotovitev, da CNS ustrezno obvladujejo tveganja, s katerimi se soočajo, zaželeno, da ta uredba ne opredeljuje pristopa, ki bi ga morala izbrati CNS za izračun zahtev glede kritja iz teh parametrov. Iz istih razlogov se CNS ne bi smelo preprečiti, da uporabijo različne zanesljive metodološke pristope za razvoj portfeljskega kritja, in bi jim bilo treba dovoliti, da uporabijo metode, ki temeljijo na korelacijah med različnimi cenovnimi tveganji finančnega instrumenta ali sklopa finančnih instrumentov, za katere se opravi kliring, ter ustrezne metode, ki temeljijo na enakovrednih statističnih parametrih odvisnosti.

| (25) | CNS bi morala pri določitvi obdobja, v katerem je izpostavljena tržnemu tveganju v zvezi z upravljanjem pozicij neplačnika, upoštevati ustrezne značilnosti finančnih instrumentov ali portfelja, za katerega je bil opravljen kliring, kot so raven likvidnosti in velikost pozicije ali njena koncentracija. CNS bi morala preudarno oceniti čas, ki je potreben za popolno zaprtje pozicije neplačnika od zadnjega zbiranja podatkov o kritju, velikosti pozicije in njeni koncentraciji. |
| --- | --- |

(25)

CNS bi morala pri določitvi obdobja, v katerem je izpostavljena tržnemu tveganju v zvezi z upravljanjem pozicij neplačnika, upoštevati ustrezne značilnosti finančnih instrumentov ali portfelja, za katerega je bil opravljen kliring, kot so raven likvidnosti in velikost pozicije ali njena koncentracija. CNS bi morala preudarno oceniti čas, ki je potreben za popolno zaprtje pozicije neplačnika od zadnjega zbiranja podatkov o kritju, velikosti pozicije in njeni koncentraciji.

| (26) | Da bi se izognili povzročanju finančne nestabilnosti ali njenemu povečevanju, bi morale CNS, kolikor je to izvedljivo, sprejeti v prihodnost usmerjene metodologije za izračun kritja, ki omejujejo verjetnost procikličnih sprememb v zahtevah po kritju, ne da bi pri tem ogrozile prilagodljivost CNS. |
| --- | --- |

(26)

Da bi se izognili povzročanju finančne nestabilnosti ali njenemu povečevanju, bi morale CNS, kolikor je to izvedljivo, sprejeti v prihodnost usmerjene metodologije za izračun kritja, ki omejujejo verjetnost procikličnih sprememb v zahtevah po kritju, ne da bi pri tem ogrozile prilagodljivost CNS.

| (27) | Večji interval zaupanja za izvedene finančne instrumente OTC je običajno upravičen, ker je lahko določanje cen pri teh proizvodih manj zanesljivo in je na voljo manj preteklih podatkov, na podlagi katerih se oceni izpostavljenost. CNS lahko opravijo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki jih to ne zadeva in imajo enake značilnosti tveganja, kakor finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi, in bi morale biti sposobne opraviti kliring teh proizvodov dosledno, ne glede na metodo izvrševanja. |
| --- | --- |

(27)

Večji interval zaupanja za izvedene finančne instrumente OTC je običajno upravičen, ker je lahko določanje cen pri teh proizvodih manj zanesljivo in je na voljo manj preteklih podatkov, na podlagi katerih se oceni izpostavljenost. CNS lahko opravijo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki jih to ne zadeva in imajo enake značilnosti tveganja, kakor finančni instrumenti, ki kotirajo na borzi, in bi morale biti sposobne opraviti kliring teh proizvodov dosledno, ne glede na metodo izvrševanja.

| (28) | Primerna opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, je temeljni sestavni del upravljanja tveganj CNS. Da se okvir upravljanja tveganj CNS posodablja, se skrajne, vendar možne tržne razmere, ne bi smele obravnavati kot statičen koncept, ampak kot pogoji, ki se sčasoma razvijajo in se po trgih razlikujejo. Neki tržen scenarij je lahko skrajen, vendar možen za eno CNS, za drugo CNS pa nima večjega pomena. CNS bi morala vzpostaviti trden okvir notranje politike za opredelitev trgov, ki jim je izpostavljena, in uporabljati skupen minimalen sklop standardov za opredelitev skrajnih, vendar možnih razmer na vsakem opredeljenem trgu. Objektivno bi morala tudi preučiti možnost hkratnih pritiskov na več trgih. |
| --- | --- |

(28)

Primerna opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, je temeljni sestavni del upravljanja tveganj CNS. Da se okvir upravljanja tveganj CNS posodablja, se skrajne, vendar možne tržne razmere, ne bi smele obravnavati kot statičen koncept, ampak kot pogoji, ki se sčasoma razvijajo in se po trgih razlikujejo. Neki tržen scenarij je lahko skrajen, vendar možen za eno CNS, za drugo CNS pa nima večjega pomena. CNS bi morala vzpostaviti trden okvir notranje politike za opredelitev trgov, ki jim je izpostavljena, in uporabljati skupen minimalen sklop standardov za opredelitev skrajnih, vendar možnih razmer na vsakem opredeljenem trgu. Objektivno bi morala tudi preučiti možnost hkratnih pritiskov na več trgih.

| (29) | Da bi se zagotovilo sprejetje primernih in zanesljivih ureditev upravljanja, bi moral odbor za tveganja razpravljati o okviru, ki ga uporablja CNS za opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, odobriti pa bi ga moral organ upravljanja. Treba bi ga bilo pregledati vsaj enkrat letno, o rezultatih pa bi moral razpravljati odbor za tveganja in jih nato sporočiti organu upravljanja. Pregled bi moral zagotoviti, da se spremembe obsega in koncentracije izpostavljenosti CNS ter razvoj na trgih, na katerih deluje, odražajo v opredelitvi skrajnih, vendar možnih tržnih razmer. Ta pregled pa ne bi smel biti nadomestilo za stalno ocenjevanje ustreznosti jamstvenega sklada s strani CNS, in sicer glede na spreminjajoče se tržne razmere. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se zagotovilo sprejetje primernih in zanesljivih ureditev upravljanja, bi moral odbor za tveganja razpravljati o okviru, ki ga uporablja CNS za opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, odobriti pa bi ga moral organ upravljanja. Treba bi ga bilo pregledati vsaj enkrat letno, o rezultatih pa bi moral razpravljati odbor za tveganja in jih nato sporočiti organu upravljanja. Pregled bi moral zagotoviti, da se spremembe obsega in koncentracije izpostavljenosti CNS ter razvoj na trgih, na katerih deluje, odražajo v opredelitvi skrajnih, vendar možnih tržnih razmer. Ta pregled pa ne bi smel biti nadomestilo za stalno ocenjevanje ustreznosti jamstvenega sklada s strani CNS, in sicer glede na spreminjajoče se tržne razmere.

| (30) | Da bi zagotovili učinkovito upravljanje likvidnostnega tveganja, bi se moralo od CNS zahtevati, da vzpostavijo okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja. Ta okvir bi moral biti odvisen od narave njenih obveznosti in obravnavati orodja, ki jih ima CNS na voljo za oceno likvidnostnega tveganja, s katerim se sooča, določanje verjetnih likvidnostnih pritiskov in zagotavljanje ustreznosti njenih likvidnih sredstev. |
| --- | --- |

(30)

Da bi zagotovili učinkovito upravljanje likvidnostnega tveganja, bi se moralo od CNS zahtevati, da vzpostavijo okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja. Ta okvir bi moral biti odvisen od narave njenih obveznosti in obravnavati orodja, ki jih ima CNS na voljo za oceno likvidnostnega tveganja, s katerim se sooča, določanje verjetnih likvidnostnih pritiskov in zagotavljanje ustreznosti njenih likvidnih sredstev.

| (31) | Od CNS bi bilo treba zahtevati, da pri ocenjevanju ustreznosti svojih likvidnih sredstev upošteva velikost in likvidnost sredstev, ki jih ima v lasti, ter morebitno koncentracijo tveganja teh sredstev. Pomembno je, da lahko CNS identificirajo vse glavne vrste koncentracij likvidnostnega tveganja znotraj svojih sredstev, tako da so lahko likvidnostna sredstva CNS po potrebi takoj na voljo. CNS bi morala upoštevati tudi dodatna tveganja, ki izhajajo iz večkratnih razmerij, soodvisnosti in koncentracije. |
| --- | --- |

(31)

Od CNS bi bilo treba zahtevati, da pri ocenjevanju ustreznosti svojih likvidnih sredstev upošteva velikost in likvidnost sredstev, ki jih ima v lasti, ter morebitno koncentracijo tveganja teh sredstev. Pomembno je, da lahko CNS identificirajo vse glavne vrste koncentracij likvidnostnega tveganja znotraj svojih sredstev, tako da so lahko likvidnostna sredstva CNS po potrebi takoj na voljo. CNS bi morala upoštevati tudi dodatna tveganja, ki izhajajo iz večkratnih razmerij, soodvisnosti in koncentracije.

| (32) | Ker morajo biti likvidna sredstva takoj na voljo za transakcije, ki se poravnajo na isti dan, ali celo za enodnevne transakcije, lahko CNS uporablja denarna sredstva centralne banke izdajateljice, denarna sredstva posojilno sposobnih poslovnih bank, zavezujoče kreditne linije, zavezujoče repo posle, zelo tržljivo zavarovanje s premoženjem, ki se hrani pri CNS, in naložbe, ki so takoj na voljo in jih je mogoče pretvoriti v denarna sredstva z vnaprej določenimi in visoko zanesljivimi ureditvami financiranja, in sicer tudi v izjemnih tržnih razmerah. Takšna denarna sredstva in zavarovanje s premoženjem bi bilo pod določenimi pogoji mogoče šteti kot del vnaprej določenih likvidnih finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(32)

Ker morajo biti likvidna sredstva takoj na voljo za transakcije, ki se poravnajo na isti dan, ali celo za enodnevne transakcije, lahko CNS uporablja denarna sredstva centralne banke izdajateljice, denarna sredstva posojilno sposobnih poslovnih bank, zavezujoče kreditne linije, zavezujoče repo posle, zelo tržljivo zavarovanje s premoženjem, ki se hrani pri CNS, in naložbe, ki so takoj na voljo in jih je mogoče pretvoriti v denarna sredstva z vnaprej določenimi in visoko zanesljivimi ureditvami financiranja, in sicer tudi v izjemnih tržnih razmerah. Takšna denarna sredstva in zavarovanje s premoženjem bi bilo pod določenimi pogoji mogoče šteti kot del vnaprej določenih likvidnih finančnih sredstev.

| (33) | Da bi se izognili regulatorni arbitraži in ustrezno spodbudili CNS, da določi bonitetne zahteve in ohranja ta znesek na ustrezni ravni, je pomembno določiti skupno metodologijo za izračun in ohranjanje določenega zneska namenskih lastnih sredstev, ki jih mora imeti CNS na voljo za uporabo pri kaskadnem pristopu k neplačilom. Ključnega pomena je, da so ta sredstva, ki krijejo izgube iz naslova neplačil, ločena od minimalnih kapitalskih zahtev CNS, ki zajemajo drugačna tveganja, ki jim je lahko izpostavljena CNS, in imajo drugačno funkcijo od teh minimalnih kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

(33)

Da bi se izognili regulatorni arbitraži in ustrezno spodbudili CNS, da določi bonitetne zahteve in ohranja ta znesek na ustrezni ravni, je pomembno določiti skupno metodologijo za izračun in ohranjanje določenega zneska namenskih lastnih sredstev, ki jih mora imeti CNS na voljo za uporabo pri kaskadnem pristopu k neplačilom. Ključnega pomena je, da so ta sredstva, ki krijejo izgube iz naslova neplačil, ločena od minimalnih kapitalskih zahtev CNS, ki zajemajo drugačna tveganja, ki jim je lahko izpostavljena CNS, in imajo drugačno funkcijo od teh minimalnih kapitalskih zahtev.

| (34) | Pomembno je, da CNS uporabljajo usklajeno metodologijo za izračun lastnih sredstev, ki jo je treba uporabiti pri kaskadnem pristopu k neplačilom, da se zagotovijo enaki pogoji med CNS. Če se CNS dovoli lastna presoja pri izvajanju metodologije, ki ni dovolj jasna, bi to privedlo do zelo različnih rezultatov med CNS ter tako spodbudilo regulatorno arbitražo. Zato je bistvenega pomena, da metodologija ne omogoča lastne presoje CNS. Zaradi tega bi bilo ustrezno uporabiti enostaven odstotek, ki temelji na jasno opredeljivi meri, in jasno metodologijo za zagotavljanje usklajenega izračuna lastnih sredstev CNS, ki se uporabijo pri kaskadnem pristopu k neplačilom. |
| --- | --- |

(34)

Pomembno je, da CNS uporabljajo usklajeno metodologijo za izračun lastnih sredstev, ki jo je treba uporabiti pri kaskadnem pristopu k neplačilom, da se zagotovijo enaki pogoji med CNS. Če se CNS dovoli lastna presoja pri izvajanju metodologije, ki ni dovolj jasna, bi to privedlo do zelo različnih rezultatov med CNS ter tako spodbudilo regulatorno arbitražo. Zato je bistvenega pomena, da metodologija ne omogoča lastne presoje CNS. Zaradi tega bi bilo ustrezno uporabiti enostaven odstotek, ki temelji na jasno opredeljivi meri, in jasno metodologijo za zagotavljanje usklajenega izračuna lastnih sredstev CNS, ki se uporabijo pri kaskadnem pristopu k neplačilom.

| (35) | Treba bi bilo določiti minimalen sklop meril za zagotovitev visoke likvidnosti sprejemljivega zavarovanja s premoženjem, ki se lahko hitro in z minimalnim učinkom na cene pretvori v denarna sredstva. Ta merila bi se morala nanašati na izdajatelja zavarovanja s premoženjem, obseg, v katerem se lahko unovči na trgu, in na to, ali je njegova vrednost povezana s kreditno sposobnostjo člana, ki nudi zavarovanje s premoženjem, da se poskrbi za morebitno tveganje zaradi neugodnih gibanj. CNS bi morala imeti možnost, da po potrebi uporabi dodatna merila za doseganje želene ravni trdnosti. |
| --- | --- |

(35)

Treba bi bilo določiti minimalen sklop meril za zagotovitev visoke likvidnosti sprejemljivega zavarovanja s premoženjem, ki se lahko hitro in z minimalnim učinkom na cene pretvori v denarna sredstva. Ta merila bi se morala nanašati na izdajatelja zavarovanja s premoženjem, obseg, v katerem se lahko unovči na trgu, in na to, ali je njegova vrednost povezana s kreditno sposobnostjo člana, ki nudi zavarovanje s premoženjem, da se poskrbi za morebitno tveganje zaradi neugodnih gibanj. CNS bi morala imeti možnost, da po potrebi uporabi dodatna merila za doseganje želene ravni trdnosti.

| (36) | CNS bi morala sprejeti le visoko likvidno zavarovanje s premoženjem z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem. Za zagotavljanje, da zavarovanje s premoženjem CNS ostane ves čas zelo likvidno, mora CNS vzpostaviti pregledne in predvidljive politike in postopke za ocenjevanje in stalno spremljanje likvidnosti sredstev, sprejetih kot zavarovanje s premoženjem, in izvajati ustrezne metodologije vrednotenja. V ta namen bi morale CNS uporabljati tudi omejitve koncentracije, namenjene ohranjanju zadostne razpršenosti zavarovanja s premoženjem, za zagotavljanje, da se lahko takoj unovči, ne da bi na njegovo vrednost vplivalo znatno tržno tveganje. Pri določanju politik glede primernega zavarovanja in omejitev koncentracije bi morale upoštevati globalno razpoložljivost takšnega zavarovanja s premoženjem glede na potencialne makroekonomske učinke politik. |
| --- | --- |

(36)

CNS bi morala sprejeti le visoko likvidno zavarovanje s premoženjem z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem. Za zagotavljanje, da zavarovanje s premoženjem CNS ostane ves čas zelo likvidno, mora CNS vzpostaviti pregledne in predvidljive politike in postopke za ocenjevanje in stalno spremljanje likvidnosti sredstev, sprejetih kot zavarovanje s premoženjem, in izvajati ustrezne metodologije vrednotenja. V ta namen bi morale CNS uporabljati tudi omejitve koncentracije, namenjene ohranjanju zadostne razpršenosti zavarovanja s premoženjem, za zagotavljanje, da se lahko takoj unovči, ne da bi na njegovo vrednost vplivalo znatno tržno tveganje. Pri določanju politik glede primernega zavarovanja in omejitev koncentracije bi morale upoštevati globalno razpoložljivost takšnega zavarovanja s premoženjem glede na potencialne makroekonomske učinke politik.

| (37) | Da bi se izognili tveganju zaradi neugodnih gibanj, klirinškim članom na splošno ne bi smelo biti dovoljeno, da kot zavarovanje s premoženjem uporabijo svoje vrednostne papirje ali vrednostne papirje, ki jih izda subjekt iz iste skupine. Vendar bi CNS moralo biti omogočeno, da klirinškim članom dovoli izdajo kritih obveznic, ki ščitijo pred insolventnostjo izdajatelja. Osnovno zavarovanje s premoženjem pa bi moralo biti kljub temu ustrezno ločeno od izdajatelja in izpolnjevati minimalna merila za sprejemljivost zavarovanja s premoženjem. Klirinški član ne bi smel izdati finančnih instrumentov predvsem za to, da bi jih drug klirinški član uporabil kot zavarovanje s premoženjem. |
| --- | --- |

(37)

Da bi se izognili tveganju zaradi neugodnih gibanj, klirinškim članom na splošno ne bi smelo biti dovoljeno, da kot zavarovanje s premoženjem uporabijo svoje vrednostne papirje ali vrednostne papirje, ki jih izda subjekt iz iste skupine. Vendar bi CNS moralo biti omogočeno, da klirinškim članom dovoli izdajo kritih obveznic, ki ščitijo pred insolventnostjo izdajatelja. Osnovno zavarovanje s premoženjem pa bi moralo biti kljub temu ustrezno ločeno od izdajatelja in izpolnjevati minimalna merila za sprejemljivost zavarovanja s premoženjem. Klirinški član ne bi smel izdati finančnih instrumentov predvsem za to, da bi jih drug klirinški član uporabil kot zavarovanje s premoženjem.

| (38) | Za zagotovitev varnosti CNS bi morala CNS sprejeti garancijo poslovne banke kot zavarovanje s premoženjem šele po temeljiti oceni izdajatelja ter pravnega, pogodbenega in operativnega okvira garancije. Treba bi se bilo izogniti nezavarovanim izpostavljenostim CNS poslovnim bankam. Zato se lahko garancije poslovnih bank sprejmejo le pod strogimi pogoji. Ti pogoji so na splošno izpolnjeni na trgih, za katere je značilna visoka koncentracija poslovnih bank, ki so pripravljene dati posojilo nefinančnim klirinškim članom. Zato bi bilo treba v teh primerih dovoliti višjo omejitev koncentracije. |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev varnosti CNS bi morala CNS sprejeti garancijo poslovne banke kot zavarovanje s premoženjem šele po temeljiti oceni izdajatelja ter pravnega, pogodbenega in operativnega okvira garancije. Treba bi se bilo izogniti nezavarovanim izpostavljenostim CNS poslovnim bankam. Zato se lahko garancije poslovnih bank sprejmejo le pod strogimi pogoji. Ti pogoji so na splošno izpolnjeni na trgih, za katere je značilna visoka koncentracija poslovnih bank, ki so pripravljene dati posojilo nefinančnim klirinškim članom. Zato bi bilo treba v teh primerih dovoliti višjo omejitev koncentracije.

| (39) | Za omejitev tržnega tveganja bi bilo treba od CNS zahtevati, da vsaj enkrat dnevno ovrednoti svoje zavarovanje s premoženjem. Uporabljati bi morala skrbne odbitke, ki odražajo potencialno zmanjšanje vrednosti zavarovanja s premoženjem v intervalu med zadnjim prevrednotenjem in časom, do katerega se zavarovanje s premoženjem lahko upravičeno šteje za unovčenega v izjemnih tržnih pogojih. Stopnja zavarovanja s premoženjem bi morala upoštevati tudi potencialne izpostavljenosti tveganju zaradi neugodnih gibanj. |
| --- | --- |

(39)

Za omejitev tržnega tveganja bi bilo treba od CNS zahtevati, da vsaj enkrat dnevno ovrednoti svoje zavarovanje s premoženjem. Uporabljati bi morala skrbne odbitke, ki odražajo potencialno zmanjšanje vrednosti zavarovanja s premoženjem v intervalu med zadnjim prevrednotenjem in časom, do katerega se zavarovanje s premoženjem lahko upravičeno šteje za unovčenega v izjemnih tržnih pogojih. Stopnja zavarovanja s premoženjem bi morala upoštevati tudi potencialne izpostavljenosti tveganju zaradi neugodnih gibanj.

| (40) | Uporaba odbitkov bi morala CNS omogočiti izogibanje velikim in nepričakovanim prilagoditvam znesku zahtevanega zavarovanja s premoženjem, da se tako izognejo procikličnim učinkom, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

(40)

Uporaba odbitkov bi morala CNS omogočiti izogibanje velikim in nepričakovanim prilagoditvam znesku zahtevanega zavarovanja s premoženjem, da se tako izognejo procikličnim učinkom, kolikor je to mogoče.

| (41) | CNS ne bi smela koncentrirati zavarovanja s premoženjem na omejeno število izdajateljev ali omejeno število sredstev, da se izogne morebitnim znatnim škodljivim učinkom na cene v primeru unovčenja zavarovanja s premoženjem v kratkem času. Zaradi tega se koncentrirane pozicije v zavarovanju s premoženjem ne bi smele šteti za zelo likvidne. |
| --- | --- |

(41)

CNS ne bi smela koncentrirati zavarovanja s premoženjem na omejeno število izdajateljev ali omejeno število sredstev, da se izogne morebitnim znatnim škodljivim učinkom na cene v primeru unovčenja zavarovanja s premoženjem v kratkem času. Zaradi tega se koncentrirane pozicije v zavarovanju s premoženjem ne bi smele šteti za zelo likvidne.

| (42) | Likvidnostno, kreditno in tržno tveganje bi bilo treba obravnavati na ravni portfelja in na ravni posameznega finančnega instrumenta. Koncentriran portfelj ima lahko znaten negativen učinek na likvidnost zavarovanja s premoženjem ali finančnih instrumentov, v katere lahko CNS vlaga svoja finančna sredstva, saj prodaja velikih pozicij v izjemnih tržnih pogojih verjetno ni izvedljiva brez pritiska na tržne cene. Zaradi istega razloga bi bilo treba spremljati zavarovanje s premoženjem, ki ga drži CNS, ter ga stalno vrednotiti, da ostane likvidno. |
| --- | --- |

(42)

Likvidnostno, kreditno in tržno tveganje bi bilo treba obravnavati na ravni portfelja in na ravni posameznega finančnega instrumenta. Koncentriran portfelj ima lahko znaten negativen učinek na likvidnost zavarovanja s premoženjem ali finančnih instrumentov, v katere lahko CNS vlaga svoja finančna sredstva, saj prodaja velikih pozicij v izjemnih tržnih pogojih verjetno ni izvedljiva brez pritiska na tržne cene. Zaradi istega razloga bi bilo treba spremljati zavarovanje s premoženjem, ki ga drži CNS, ter ga stalno vrednotiti, da ostane likvidno.

| (43) | Trgi izvedenih finančnih instrumentov na energente kažejo posebno močno povezavo s promptnimi blagovnimi trgi in na teh trgih izvedenih finančnih instrumentov je delež nefinančnih klirinških članov visok. Na teh trgih je veliko udeležencev tudi proizvajalcev osnovnega blaga. Dostop do zadostnega zavarovanja s premoženjem, da se v celoti krijejo garancije poslovnih bank, bi lahko zahteval znatno odprodajo trenutnih pozicij teh nefinančnih klirinških članov ali bi jih lahko oviral, da kot neposredni klirinški člani CNS nadaljujejo kliring pozicij. Ta proces bi lahko – če se uvede takoj po začetku veljavnosti te uredbe – povzročal motnje na energetskih trgih, kar zadeva likvidnost in raznolikost udeležencev na trgu. Zato bi bilo treba njegovo uporabo preložiti v skladu z dobro izdelanim časovnim okvirom. |
| --- | --- |

(43)

Trgi izvedenih finančnih instrumentov na energente kažejo posebno močno povezavo s promptnimi blagovnimi trgi in na teh trgih izvedenih finančnih instrumentov je delež nefinančnih klirinških članov visok. Na teh trgih je veliko udeležencev tudi proizvajalcev osnovnega blaga. Dostop do zadostnega zavarovanja s premoženjem, da se v celoti krijejo garancije poslovnih bank, bi lahko zahteval znatno odprodajo trenutnih pozicij teh nefinančnih klirinških članov ali bi jih lahko oviral, da kot neposredni klirinški člani CNS nadaljujejo kliring pozicij. Ta proces bi lahko – če se uvede takoj po začetku veljavnosti te uredbe – povzročal motnje na energetskih trgih, kar zadeva likvidnost in raznolikost udeležencev na trgu. Zato bi bilo treba njegovo uporabo preložiti v skladu z dobro izdelanim časovnim okvirom.

| (44) | Za zagotovitev dosledne uporabe okvira, določenega v Uredbi (EU) št. 648/2012, bi morale za vse sektorje veljati podobne zahteve v končni obliki predpisov, ki se zanje uporabljajo. Energetska podjetja trenutno delujejo v dobro uveljavljenem okviru, ki bo potreboval čas za prilagoditev določenim novim zahtevam, da bi se preprečili negativni učinki na realno gospodarstvo. Zato je zaželeno, da se določi datum začetka uporabe za to vrsto trgov, ki omogoča ustrezen prehod s trenutne tržne prakse, ne da bi to neupravičeno vplivalo na strukturo trga in likvidnost. |
| --- | --- |

(44)

Za zagotovitev dosledne uporabe okvira, določenega v Uredbi (EU) št. 648/2012, bi morale za vse sektorje veljati podobne zahteve v končni obliki predpisov, ki se zanje uporabljajo. Energetska podjetja trenutno delujejo v dobro uveljavljenem okviru, ki bo potreboval čas za prilagoditev določenim novim zahtevam, da bi se preprečili negativni učinki na realno gospodarstvo. Zato je zaželeno, da se določi datum začetka uporabe za to vrsto trgov, ki omogoča ustrezen prehod s trenutne tržne prakse, ne da bi to neupravičeno vplivalo na strukturo trga in likvidnost.

| (45) | Naložbena politika CNS bi morala prednostno obravnavati načeli ohranitve kapitala in maksimizacije likvidnosti. Naložbena politika bi morala tudi zagotoviti, da ne prihaja do navzkrižja interesov s poslovnimi interesi CNS. |
| --- | --- |

(45)

Naložbena politika CNS bi morala prednostno obravnavati načeli ohranitve kapitala in maksimizacije likvidnosti. Naložbena politika bi morala tudi zagotoviti, da ne prihaja do navzkrižja interesov s poslovnimi interesi CNS.

| (46) | Merila, ki bi jih morali izpolnjevati finančni instrumenti, da bi se šteli za primerne naložbe za CNS, bi morala upoštevati načelo 16 CPSS-IOSCO, da se zagotovi mednarodna usklajenost. Od CNS bi se moralo zlasti zahtevati, da uporablja stroge standarde glede izdajatelja finančnega instrumenta, prenosljivosti finančnega instrumenta ter kreditnega in tržnega tveganja, tveganja nestanovitnosti in valutnega tveganja finančnega instrumenta. CNS bi morala zagotoviti, da ne omejuje učinkovitosti ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti naložb tveganju, s tem ko ohranja čezmerno izpostavljenost kateremu koli posameznemu finančnemu instrumentu, tipu finančnega instrumenta, posameznemu izdajatelju, tipu izdajatelja ali posameznemu skrbniku. |
| --- | --- |

(46)

Merila, ki bi jih morali izpolnjevati finančni instrumenti, da bi se šteli za primerne naložbe za CNS, bi morala upoštevati načelo 16 CPSS-IOSCO, da se zagotovi mednarodna usklajenost. Od CNS bi se moralo zlasti zahtevati, da uporablja stroge standarde glede izdajatelja finančnega instrumenta, prenosljivosti finančnega instrumenta ter kreditnega in tržnega tveganja, tveganja nestanovitnosti in valutnega tveganja finančnega instrumenta. CNS bi morala zagotoviti, da ne omejuje učinkovitosti ukrepov, sprejetih za omejitev izpostavljenosti naložb tveganju, s tem ko ohranja čezmerno izpostavljenost kateremu koli posameznemu finančnemu instrumentu, tipu finančnega instrumenta, posameznemu izdajatelju, tipu izdajatelja ali posameznemu skrbniku.

| (47) | Z uporabo izvedenih finančnih instrumentov je CNS izpostavljena dodatnim kreditnim in tržnim tveganjem in zato je treba določiti strog niz okoliščin, v katerih lahko CNS investira svoja finančna sredstva v izvedene finančne instrumente. Glede na to, da bi moral biti cilj CNS ničelna pozicija, kar zadeva tržno tveganje, bi morala biti edina tveganja, pred katerimi bi se morala zavarovati CNS, tista, ki se nanašajo na zavarovanje s premoženjem, ki ga sprejme, ali tveganja, ki izhajajo iz neplačila klirinškega člana. Tveganja v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, ki ga sprejme CNS, se lahko zadovoljivo upravljajo prek odbitkov in ne zdi se potrebno, da CNS v zvezi s tem uporablja izvedene finančne instrumente. CNS bi morala uporabljati izvedene finančne instrumente samo za upravljanje likvidnostnega tveganja, ki izhaja iz izpostavljenosti različnim valutam, in za varovanje portfelja klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, in samo, kadar postopki CNS v primeru neizpolnjevanja obveznosti predvidevajo takšno uporabo. |
| --- | --- |

(47)

Z uporabo izvedenih finančnih instrumentov je CNS izpostavljena dodatnim kreditnim in tržnim tveganjem in zato je treba določiti strog niz okoliščin, v katerih lahko CNS investira svoja finančna sredstva v izvedene finančne instrumente. Glede na to, da bi moral biti cilj CNS ničelna pozicija, kar zadeva tržno tveganje, bi morala biti edina tveganja, pred katerimi bi se morala zavarovati CNS, tista, ki se nanašajo na zavarovanje s premoženjem, ki ga sprejme, ali tveganja, ki izhajajo iz neplačila klirinškega člana. Tveganja v zvezi z zavarovanjem s premoženjem, ki ga sprejme CNS, se lahko zadovoljivo upravljajo prek odbitkov in ne zdi se potrebno, da CNS v zvezi s tem uporablja izvedene finančne instrumente. CNS bi morala uporabljati izvedene finančne instrumente samo za upravljanje likvidnostnega tveganja, ki izhaja iz izpostavljenosti različnim valutam, in za varovanje portfelja klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, in samo, kadar postopki CNS v primeru neizpolnjevanja obveznosti predvidevajo takšno uporabo.

| (48) | Za zagotavljanje varnosti CNS bi jim moralo biti dovoljeno, da ohranjajo le majhen del denarnih sredstev v nezavarovanih vlogah. Pri varovanju svojih denarnih sredstev bi morale CNS vedno zagotoviti, da so ustrezno zaščitene pred likvidnostnim tveganjem. |
| --- | --- |

(48)

Za zagotavljanje varnosti CNS bi jim moralo biti dovoljeno, da ohranjajo le majhen del denarnih sredstev v nezavarovanih vlogah. Pri varovanju svojih denarnih sredstev bi morale CNS vedno zagotoviti, da so ustrezno zaščitene pred likvidnostnim tveganjem.

| (49) | Treba je določiti stroge zahteve za testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj za zagotovitev, da modeli CNS, njihove metodologije in okvir upravljanja likvidnostnega tveganja delujejo pravilno, ob upoštevanju vseh tveganj, ki jim je izpostavljena CNS, tako da ima CNS ves čas ustrezna sredstva za kritje teh tveganj. |
| --- | --- |

(49)

Treba je določiti stroge zahteve za testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj za zagotovitev, da modeli CNS, njihove metodologije in okvir upravljanja likvidnostnega tveganja delujejo pravilno, ob upoštevanju vseh tveganj, ki jim je izpostavljena CNS, tako da ima CNS ves čas ustrezna sredstva za kritje teh tveganj.

| (50) | Za zagotovitev usklajene uporabe zahtev za CNS je treba določiti podrobne določbe glede vrste testov, ki jih je treba izvesti, vključno s testiranjem izjemnih situacij in testiranjem za nazaj. Potreben je pristop, ki temelji na merilih, da se zajame širok niz pogodb o vrednostnih papirjih in izvedenih finančnih instrumentih, za katere se bo morda v prihodnosti opravil kliring, odražajo razlike v pristopih k poslovanju CNS in upravljanju tveganj, omogoča obravnavanje prihodnjega razvoja in novih tveganj ter dovoli zadostna prožnost. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev usklajene uporabe zahtev za CNS je treba določiti podrobne določbe glede vrste testov, ki jih je treba izvesti, vključno s testiranjem izjemnih situacij in testiranjem za nazaj. Potreben je pristop, ki temelji na merilih, da se zajame širok niz pogodb o vrednostnih papirjih in izvedenih finančnih instrumentih, za katere se bo morda v prihodnosti opravil kliring, odražajo razlike v pristopih k poslovanju CNS in upravljanju tveganj, omogoča obravnavanje prihodnjega razvoja in novih tveganj ter dovoli zadostna prožnost.

| (51) | Pri ovrednotenju modelov CNS, njihovih metodologij in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja je pomembno, da se uporabi ustrezna neodvisna stranka, tako da je pred izvajanjem mogoče najti vse potrebne korektivne ukrepe in jih izvesti ter da se preprečijo vsa bistvena navzkrižja interesov. Neodvisna stranka bi morala biti dovolj ločena od dela poslovne dejavnosti CNS, ki razvija in izvaja ter bo upravljal model ali politike, ki se pregledujejo, in ne bi smela imeti bistvenega navzkrižja interesov. Te pogoje bi lahko izpolnjevala notranja stranka, ki ima ločene zahteve glede poročanja, ali zunanja stranka. |
| --- | --- |

(51)

Pri ovrednotenju modelov CNS, njihovih metodologij in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja je pomembno, da se uporabi ustrezna neodvisna stranka, tako da je pred izvajanjem mogoče najti vse potrebne korektivne ukrepe in jih izvesti ter da se preprečijo vsa bistvena navzkrižja interesov. Neodvisna stranka bi morala biti dovolj ločena od dela poslovne dejavnosti CNS, ki razvija in izvaja ter bo upravljal model ali politike, ki se pregledujejo, in ne bi smela imeti bistvenega navzkrižja interesov. Te pogoje bi lahko izpolnjevala notranja stranka, ki ima ločene zahteve glede poročanja, ali zunanja stranka.

| (52) | Različni vidiki finančnih sredstev CNS, zlasti stopnja pokritosti, jamstveni skladi ali druga finančna sredstva, so namenjeni kritju različnih scenarijev in ciljev. Zato je treba določiti posebne zahteve, ki bodo odražale te cilje in zagotovile usklajeno uporabo po CNS. CNS pri ocenjevanju potrebnega kritja ne bi smela izravnati nobenih izpostavljenosti med klirinškimi člani, ki so v zaostanku s plačili, da bi se tako izognila zmanjšanju potencialnih učinkov, ki bi jih lahko imele te izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(52)

Različni vidiki finančnih sredstev CNS, zlasti stopnja pokritosti, jamstveni skladi ali druga finančna sredstva, so namenjeni kritju različnih scenarijev in ciljev. Zato je treba določiti posebne zahteve, ki bodo odražale te cilje in zagotovile usklajeno uporabo po CNS. CNS pri ocenjevanju potrebnega kritja ne bi smela izravnati nobenih izpostavljenosti med klirinškimi člani, ki so v zaostanku s plačili, da bi se tako izognila zmanjšanju potencialnih učinkov, ki bi jih lahko imele te izpostavljenosti.

| (53) | Različne vrste finančnih instrumentov, za katere CNS lahko opravlja kliring, so podvržene različnim posebnim tveganjem. Od CNS bi bilo zato treba zahtevati, da preuči vsa tveganja, ki so pomembna za trge, katerim zagotavlja storitve kliringa, v svojih modelih, metodologiji in okviru upravljanja likvidnostnega tveganja, da bi ustrezno merila svoje potencialne prihodnje izpostavljenosti. Da bi se ustrezno upoštevala takšna tveganja, bi morale zahteve za testiranje izjemnih situacij vključevati od različnih vrst finančnih instrumentov odvisna tveganja, ki se nanašajo na različne vrste finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(53)

Različne vrste finančnih instrumentov, za katere CNS lahko opravlja kliring, so podvržene različnim posebnim tveganjem. Od CNS bi bilo zato treba zahtevati, da preuči vsa tveganja, ki so pomembna za trge, katerim zagotavlja storitve kliringa, v svojih modelih, metodologiji in okviru upravljanja likvidnostnega tveganja, da bi ustrezno merila svoje potencialne prihodnje izpostavljenosti. Da bi se ustrezno upoštevala takšna tveganja, bi morale zahteve za testiranje izjemnih situacij vključevati od različnih vrst finančnih instrumentov odvisna tveganja, ki se nanašajo na različne vrste finančnih instrumentov.

| (54) | Da bi CNS zagotovila, da njen model za izračun začetnega kritja ustrezno odraža njene potencialne izpostavljenosti, bi morala poleg dnevnega testiranja za nazaj svoje stopnje pokritosti, ki obravnava ustreznost zahtevanega kritja, testirati za nazaj tudi ključne parametre in postavke modela. To je bistveno za zagotavljanje, da se z modeli CNS natančno izračuna začetno kritje. |
| --- | --- |

(54)

Da bi CNS zagotovila, da njen model za izračun začetnega kritja ustrezno odraža njene potencialne izpostavljenosti, bi morala poleg dnevnega testiranja za nazaj svoje stopnje pokritosti, ki obravnava ustreznost zahtevanega kritja, testirati za nazaj tudi ključne parametre in postavke modela. To je bistveno za zagotavljanje, da se z modeli CNS natančno izračuna začetno kritje.

| (55) | Natančna analiza občutljivosti zahtev za kritje lahko pridobi na pomenu, ko so trgi nelikvidni ali nestanovitni, in bi se morala uporabljati za določanje učinka različnih pomembnih parametrov modela. Analiza občutljivosti je učinkovito orodje za raziskovanje skritih pomanjkljivosti, ki jih ni mogoče odkriti s testiranjem za nazaj. |
| --- | --- |

(55)

Natančna analiza občutljivosti zahtev za kritje lahko pridobi na pomenu, ko so trgi nelikvidni ali nestanovitni, in bi se morala uporabljati za določanje učinka različnih pomembnih parametrov modela. Analiza občutljivosti je učinkovito orodje za raziskovanje skritih pomanjkljivosti, ki jih ni mogoče odkriti s testiranjem za nazaj.

| (56) | Če se testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj ne izvajata redno, bi to lahko privedlo do tega, da finančna in likvidna sredstva CNS ne bodo zadostna za pokrivanje dejanskih tveganj, ki jim je izpostavljena. Ustrezni testi bodo tudi omogočili modelom CNS, njihovim metodologijam in okviru za upravljanje likvidnostnega tveganja, da se takoj začnejo ukvarjati s spreminjajočimi trgi in novimi tveganji. CNS bi morale zato takoj uporabiti rezultate testiranja za pregled modelov, metodologij in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja. |
| --- | --- |

(56)

Če se testiranje izjemnih situacij in testiranje za nazaj ne izvajata redno, bi to lahko privedlo do tega, da finančna in likvidna sredstva CNS ne bodo zadostna za pokrivanje dejanskih tveganj, ki jim je izpostavljena. Ustrezni testi bodo tudi omogočili modelom CNS, njihovim metodologijam in okviru za upravljanje likvidnostnega tveganja, da se takoj začnejo ukvarjati s spreminjajočimi trgi in novimi tveganji. CNS bi morale zato takoj uporabiti rezultate testiranja za pregled modelov, metodologij in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja.

| (57) | Modeliranje skrajnih tržnih razmer lahko pomaga CNS pri določanju meja trenutnih modelov, okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja ter finančnih in likvidnih sredstev. Vendar od CNS zahteva, da pri modeliranju različnih trgov in proizvodov izvede oceno. Povratno testiranje izjemnih situacij bi bilo treba obravnavati kot koristno, čeprav ne glavno orodje za določanje ustrezne ravni finančnih sredstev. |
| --- | --- |

(57)

Modeliranje skrajnih tržnih razmer lahko pomaga CNS pri določanju meja trenutnih modelov, okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja ter finančnih in likvidnih sredstev. Vendar od CNS zahteva, da pri modeliranju različnih trgov in proizvodov izvede oceno. Povratno testiranje izjemnih situacij bi bilo treba obravnavati kot koristno, čeprav ne glavno orodje za določanje ustrezne ravni finančnih sredstev.

| (58) | Vključenost klirinških članov, strank in drugih ustreznih zainteresiranih strani v testiranje postopkov CNS v primeru neplačila s simulacijskimi vajami, je bistveno za zagotovitev, da imajo razumevanje in operativne zmogljivosti za uspešno sodelovanje pri upravljanju v primeru neplačila. Simulacijske vaje bi morale posnemati scenarij v primeru neplačila za prikaz vloge in odgovornosti klirinških članov, strank in drugih ustreznih zainteresiranih strani. Poleg tega je pomembno, da ima CNS ustrezne mehanizme, ki ji omogočajo, da preveri, ali so potrebni korektivni ukrepi, in opredeli morebitne nejasnosti v postopkih in pravilih ali možnosti lastne presoje, ki jo dovoljujejo pravila in postopki. Testiranje postopkov CNS v primeru neplačila je zlasti pomembno, če se opira na klirinške člane ali tretje stranke, ki izpolnjujejo obveznosti, za pomoč pri postopku zaprtja pozicij ali če se postopki v primeru neizpolnjevanja obveznosti niso nikoli testirali pri dejanskem dogodku neplačila. |
| --- | --- |

(58)

Vključenost klirinških članov, strank in drugih ustreznih zainteresiranih strani v testiranje postopkov CNS v primeru neplačila s simulacijskimi vajami, je bistveno za zagotovitev, da imajo razumevanje in operativne zmogljivosti za uspešno sodelovanje pri upravljanju v primeru neplačila. Simulacijske vaje bi morale posnemati scenarij v primeru neplačila za prikaz vloge in odgovornosti klirinških članov, strank in drugih ustreznih zainteresiranih strani. Poleg tega je pomembno, da ima CNS ustrezne mehanizme, ki ji omogočajo, da preveri, ali so potrebni korektivni ukrepi, in opredeli morebitne nejasnosti v postopkih in pravilih ali možnosti lastne presoje, ki jo dovoljujejo pravila in postopki. Testiranje postopkov CNS v primeru neplačila je zlasti pomembno, če se opira na klirinške člane ali tretje stranke, ki izpolnjujejo obveznosti, za pomoč pri postopku zaprtja pozicij ali če se postopki v primeru neizpolnjevanja obveznosti niso nikoli testirali pri dejanskem dogodku neplačila.

| (59) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(59)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.

| (60) | Organ ESMA se je pred predložitvijo osnutka tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, po potrebi posvetoval z Evropskim bančnim organom (EBA), Evropskim odborom za sistemska tveganja in člani ESCB. V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (4) je organ ESMA opravil odprta javna posvetovanja o takšnem osnutku regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 – |
| --- | --- |

(60)

Organ ESMA se je pred predložitvijo osnutka tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, po potrebi posvetoval z Evropskim bančnim organom (EBA), Evropskim odborom za sistemska tveganja in člani ESCB. V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (4) je organ ESMA opravil odprta javna posvetovanja o takšnem osnutku regulativnih tehničnih standardov, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNO

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „bazično tveganje“ pomeni tveganje, ki izhaja iz nepopolno soodvisnih gibanj dveh ali več sredstev ali pogodb, za katere CNS opravi kliring; |
| --- | --- |

1.

„bazično tveganje“ pomeni tveganje, ki izhaja iz nepopolno soodvisnih gibanj dveh ali več sredstev ali pogodb, za katere CNS opravi kliring;

| 2. | „interval zaupanja“ pomeni odstotek sprememb v izpostavljenostih za vsak finančni instrument, za katerega se opravi kliring, s sklicevanjem na posebno obdobje zajema podatkov, ki ga mora pokriti CNS v določenem obdobju unovčenja; |
| --- | --- |

2.

„interval zaupanja“ pomeni odstotek sprememb v izpostavljenostih za vsak finančni instrument, za katerega se opravi kliring, s sklicevanjem na posebno obdobje zajema podatkov, ki ga mora pokriti CNS v določenem obdobju unovčenja;

| 3. | „donosnost uporabnosti“ pomeni koristi iz neposrednega lastništva nad fizičnim blagom, nanj pa vplivajo tako tržne razmere kot tudi dejavniki, kot so stvarni stroški skladiščenja; |
| --- | --- |

3.

„donosnost uporabnosti“ pomeni koristi iz neposrednega lastništva nad fizičnim blagom, nanj pa vplivajo tako tržne razmere kot tudi dejavniki, kot so stvarni stroški skladiščenja;

| 4. | „kritja“ pomenijo kritja iz člena 41 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki lahko vključujejo začetna in gibljiva kritja; |
| --- | --- |

4.

„kritja“ pomenijo kritja iz člena 41 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki lahko vključujejo začetna in gibljiva kritja;

| 5. | „začetno kritje“ pomeni kritja, ki jih zbere CNS za pokritje potencialne prihodnje izpostavljenosti do klirinških članov, ki zagotavljajo kritje, in po potrebi interoperabilnih CNS v intervalu med zadnjim zbiranjem kritij in unovčenjem pozicij po neplačilu klirinškega člana ali interoperabilne CNS; |
| --- | --- |

5.

„začetno kritje“ pomeni kritja, ki jih zbere CNS za pokritje potencialne prihodnje izpostavljenosti do klirinških članov, ki zagotavljajo kritje, in po potrebi interoperabilnih CNS v intervalu med zadnjim zbiranjem kritij in unovčenjem pozicij po neplačilu klirinškega člana ali interoperabilne CNS;

| 6. | „gibljivo kritje“ pomeni kritja, ki so zbrana ali plačana, da odražajo sedanje izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejanskih sprememb tržne cene; |
| --- | --- |

6.

„gibljivo kritje“ pomeni kritja, ki so zbrana ali plačana, da odražajo sedanje izpostavljenosti, ki izhajajo iz dejanskih sprememb tržne cene;

| 7. | „skokovito naraščanje verjetnosti neplačila“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka ali izdajatelj nenadoma začne zaostajati s plačili, preden je imel trg čas, da upošteva povečano tveganje neplačila; |
| --- | --- |

7.

„skokovito naraščanje verjetnosti neplačila“ pomeni tveganje, da nasprotna stranka ali izdajatelj nenadoma začne zaostajati s plačili, preden je imel trg čas, da upošteva povečano tveganje neplačila;

| 8. | „obdobje unovčenja“ pomeni časovno obdobje, ki se uporablja za izračun kritja, za katerega CNS ocenjuje, da je potrebno za upravljanje izpostavljenosti neplačniku, in v katerem je CNS izpostavljena tržnemu tveganju v zvezi z upravljanjem pozicij neplačnika; |
| --- | --- |

8.

„obdobje unovčenja“ pomeni časovno obdobje, ki se uporablja za izračun kritja, za katerega CNS ocenjuje, da je potrebno za upravljanje izpostavljenosti neplačniku, in v katerem je CNS izpostavljena tržnemu tveganju v zvezi z upravljanjem pozicij neplačnika;

| 9. | „obdobje zajema podatkov“ pomeni časovno obdobje za izračun pretekle nestanovitnosti; |
| --- | --- |

9.

„obdobje zajema podatkov“ pomeni časovno obdobje za izračun pretekle nestanovitnosti;

| 10. | „izjema pri testiranju“ pomeni rezultat testiranja, ki kaže, da model CNS ali okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja ni privedel do nameravane ravni kritja; |
| --- | --- |

10.

„izjema pri testiranju“ pomeni rezultat testiranja, ki kaže, da model CNS ali okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja ni privedel do nameravane ravni kritja;

| 11. | „tveganje zaradi neugodnih gibanj“ pomeni tveganje, ki izhaja iz izpostavljenosti do nasprotne stranke ali izdajatelja, kadar je zavarovanje s premoženjem, ki ga zagotovi ta nasprotna stranka ali ga izda ta izdajatelj, močno povezano s kreditnim tveganjem. |
| --- | --- |

11.

„tveganje zaradi neugodnih gibanj“ pomeni tveganje, ki izhaja iz izpostavljenosti do nasprotne stranke ali izdajatelja, kadar je zavarovanje s premoženjem, ki ga zagotovi ta nasprotna stranka ali ga izda ta izdajatelj, močno povezano s kreditnim tveganjem.

POGLAVJE II

PRIZNAVANJE CNS IZ TRETJIH DRŽAV

(člen 25 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 2

Informacije, ki se predložijo organu ESMA za priznanje CNS

Vloga za priznanje, ki jo predloži CNS s sedežem v tretji državi, vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | ime pravnega subjekta; |
| --- | --- |

(a)

ime pravnega subjekta;

| (b) | identitete delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži; |
| --- | --- |

(b)

identitete delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži;

| (c) | seznam držav članic, v katerih namerava opravljati storitve; |
| --- | --- |

(c)

seznam držav članic, v katerih namerava opravljati storitve;

| (d) | razrede finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring; |
| --- | --- |

(d)

razrede finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring;

| (e) | podrobnosti, ki se vključijo na spletno stran organa ESMA v skladu s členom 88(1)(e) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti, ki se vključijo na spletno stran organa ESMA v skladu s členom 88(1)(e) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (f) | podrobnosti o finančnih sredstvih, obliki in metodah, s katerimi se hranijo, in ureditvah za njihovo zaščito, skupaj s postopki v primeru neplačila; |
| --- | --- |

(f)

podrobnosti o finančnih sredstvih, obliki in metodah, s katerimi se hranijo, in ureditvah za njihovo zaščito, skupaj s postopki v primeru neplačila;

| (g) | podrobnosti o metodologiji za izračun kritja in za izračun jamstvenega sklada; |
| --- | --- |

(g)

podrobnosti o metodologiji za izračun kritja in za izračun jamstvenega sklada;

| (h) | seznam primernega zavarovanja s premoženjem; |
| --- | --- |

(h)

seznam primernega zavarovanja s premoženjem;

| (i) | razčlenitev vrednosti v obliki pričakovanih vrednosti, če je potrebno, za katere CNS vlagateljica opravlja kliring, po vsaki valuti EU, za katero opravlja kliring; |
| --- | --- |

(i)

razčlenitev vrednosti v obliki pričakovanih vrednosti, če je potrebno, za katere CNS vlagateljica opravlja kliring, po vsaki valuti EU, za katero opravlja kliring;

| (j) | rezultate testiranja izjemnih situacij in testiranja za nazaj, ki sta bila izvedena v letu pred datumom vloge; |
| --- | --- |

(j)

rezultate testiranja izjemnih situacij in testiranja za nazaj, ki sta bila izvedena v letu pred datumom vloge;

| (k) | pravila in notranje postopke z dokazi, da v celoti izpolnjuje zahteve, ki se uporabljajo v navedeni tretji državi; |
| --- | --- |

(k)

pravila in notranje postopke z dokazi, da v celoti izpolnjuje zahteve, ki se uporabljajo v navedeni tretji državi;

| (l) | podrobnosti o vseh ureditvah zunanjega izvajanja; |
| --- | --- |

(l)

podrobnosti o vseh ureditvah zunanjega izvajanja;

| (m) | podrobnosti o ureditvah ločevanja in ustrezni pravni trdnosti in izvršljivosti; |
| --- | --- |

(m)

podrobnosti o ureditvah ločevanja in ustrezni pravni trdnosti in izvršljivosti;

| (n) | podrobnosti o zahtevah CNS glede dostopa ter pogojih za prekinitev in prenehanje članstva; |
| --- | --- |

(n)

podrobnosti o zahtevah CNS glede dostopa ter pogojih za prekinitev in prenehanje članstva;

| (o) | podrobnosti o kakršnem koli dogovoru o interoperabilnosti, vključno s podatki, ki se posredujejo pristojnemu organu iz tretje države za namene ocenjevanja dogovora. |
| --- | --- |

(o)

podrobnosti o kakršnem koli dogovoru o interoperabilnosti, vključno s podatki, ki se posredujejo pristojnemu organu iz tretje države za namene ocenjevanja dogovora.

POGLAVJE III

ORGANIZACIJSKE ZAHTEVE

(člen 26 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 3

Ureditve upravljanja

1.   Ključne sestavine ureditev upravljanja CNS, ki opredeljujejo njeno organizacijsko strukturo, ter jasno določene in dobro dokumentirane politike, postopki in procesi, v skladu s katerimi delujeta njen organ upravljanja in višje vodstvo, vključujejo naslednje:

| (a) | sestavo, vlogo in odgovornosti organa upravljanja in vseh njegovih odborov; |
| --- | --- |

(a)

sestavo, vlogo in odgovornosti organa upravljanja in vseh njegovih odborov;

| (b) | vloge in odgovornosti vodstva; |
| --- | --- |

(b)

vloge in odgovornosti vodstva;

| (c) | strukturo višjega vodstva; |
| --- | --- |

(c)

strukturo višjega vodstva;

| (d) | zahteve glede poročanja med višjim vodstvom in organom upravljanja; |
| --- | --- |

(d)

zahteve glede poročanja med višjim vodstvom in organom upravljanja;

| (e) | postopke za imenovanje članov organa upravljanja in višjega vodstva; |
| --- | --- |

(e)

postopke za imenovanje članov organa upravljanja in višjega vodstva;

| (f) | načrtovanje upravljanja tveganj, funkcije skladnosti in notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(f)

načrtovanje upravljanja tveganj, funkcije skladnosti in notranjega nadzora;

| (g) | postopke za zagotavljanje odgovornosti do zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(g)

postopke za zagotavljanje odgovornosti do zainteresiranih strani.

2.   CNS ima ustrezno osebje za izpolnjevanje vseh obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe in Uredbe (EU) št. 648/2012. CNS ne deli svojega osebja z drugimi subjekti v skupini, razen v skladu s pogoji ureditve zunanjega izvajanja v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   CNS določi odgovornosti, ki so jasne, dosledne in dobro dokumentirane. CNS zagotovi, da funkcije vodilnega za tveganja, vodilnega za zagotavljanje skladnosti s predpisi in vodilnega za tehnologijo izvajajo različni posamezniki, ki so zaposleni pri CNS in jim je zaupana izključna odgovornost za izvajanje teh funkcij.

4.   CNS, ki je del skupine, upošteva morebitne učinke skupine na lastne ureditve upravljanja, vključno s tem, ali ima potrebno stopnjo neodvisnosti za izpolnitev regulativnih obveznosti kot ločena pravna oseba in ali bi bila njena neodvisnost lahko ogrožena zaradi strukture skupine ali katerega koli člana organa upravljanja, ki je tudi član organa upravljanja drugih subjektov iste skupine. Takšna CNS zlasti upošteva posebne postopke za preprečevanje in obvladovanje nasprotij interesov tudi pri ureditvah zunanjega izvajanja.

5.   Če ima CNS dvotirni sistem vodenja, se vloga in odgovornosti organa upravljanja iz te uredbe in Uredbe (EU) št. 648/2012 razdelijo med nadzorni svet in upravo, kakor je primerno.

6.   Politike, postopki, sistemi in kontrole upravljanja tveganj so del skladnega in doslednega okvira upravljanja, ki se redno pregleduje in posodablja.

Člen 4

Mehanizmi upravljanja tveganj in notranjega nadzora

1.   CNS ima zanesljiv okvir za celovito upravljanje vseh bistvenih tveganj, ki jim je ali jim je lahko izpostavljena. CNS določi dokumentirane politike, postopke in sisteme za ugotavljanje, merjenje, spremljanje in upravljanje takih tveganj. Pri določanju politik, postopkov in sistemov za upravljanje tveganj jih CNS strukturira v obliki, ki zagotavlja, da klirinški člani pravilno upravljajo in omejujejo tveganja, ki jih predstavljajo za CNS.

2.   CNS celovito in izčrpno pregleda vsa zadevna tveganja. To vključuje tveganja, ki jih nosi in predstavlja do svojih klirinških članov in, kolikor je to izvedljivo, do strank, ter tveganja, ki jih nosi in predstavlja za druge subjekte, med drugim interoperabilne CNS, sisteme poravnave vrednostnih papirjev in plačilne sisteme, poravnalne banke, ponudnike likvidnih sredstev, centralne registre vrednostnih papirjev, mesta trgovanja, za katere CNS opravljajo storitve, in druge pomembne ponudnike storitev.

3.   CNS razvije ustrezna orodja za upravljanje tveganj, namenjena upravljanju in poročanju o vseh pomembnih tveganjih. Ta zajemajo prepoznavanje in upravljanje sistemskih, tržnih ali drugih soodvisnosti. Če CNS opravlja storitve v zvezi s kliringom, ki predstavljajo drugačen profil tveganja od njenih funkcij in lahko predstavljajo znatna dodatna tveganja, ta dodatna tveganja ustrezno upravlja. To lahko vključuje pravno ločevanje dodatnih storitev, ki jih CNS opravlja poleg ključnih funkcij.

4.   Ureditve upravljanja zagotovijo, da organ upravljanja CNS nosi končno odgovornost za upravljanje tveganj CNS. Organ upravljanja opredeli, določi in dokumentira ustrezno raven dovoljenega tveganja in zmogljivost odzivanja na tveganja za CNS. Organ upravljanja in višje vodstvo zagotavljata, da so politike, postopki in kontrole CNS skladni z dovoljenim tveganjem CNS in zmogljivostjo prevzemanja tveganj CNS ter da obravnavajo, kako CNS opredeli, poroča, spremlja in upravlja tveganja.

5.   CNS uporabi zanesljive informacije in sisteme nadzora tveganj, ki omogočajo CNS in, kjer je to primerno, njenim klirinških članom in po možnosti strankam pravočasno pridobivanje informacij in ustrezno uporabo politik in postopkov upravljanja tveganj. Ti sistemi zagotovijo, da se vsaj kreditne in likvidnostne izpostavljenosti neprestano spremljajo na ravni CNS ter na ravni klirinškega člana in, kolikor je to izvedljivo, na ravni stranke.

6.   CNS zagotovi, da ima funkcija upravljanja tveganj potrebno pristojnost, sredstva, strokovno znanje in dostop do vseh ustreznih informacij in da je dovolj neodvisna od drugih funkcij CNS. Vodilni za tveganja CNS izvaja okvir za upravljanje tveganj, vključno s politikami in postopki, ki jih določi organ upravljanja.

7.   CNS ima ustrezne mehanizme notranjega nadzora, ki pomagajo organu upravljanja pri spremljanju in ocenjevanju ustreznosti in učinkovitosti politik, postopkov in sistemov za upravljanje tveganj. Taki mehanizmi vključujejo smotrne upravne in računovodske postopke, zanesljivo funkcijo za zagotavljanje skladnosti in neodvisno funkcijo za notranjo revizijo in vrednotenje ali pregled.

8.   Računovodski izkazi CNS se pripravijo na letni osnovi in jih revidirajo zakoniti revizorji ali revizijska podjetja v smislu Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

Člen 5

Politika in postopki v zvezi s skladnostjo

1.   CNS vzpostavi, izvaja in vzdržuje ustrezne politike in postopke, namenjene odkrivanju tveganj, da CNS in njeni zaposleni ne bodo izpolnjevali obveznosti iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012, in s tem povezanih tveganj, ter uvaja ustrezne ukrepe in postopke za zmanjšanje takega tveganja in omogočanje pristojnim organom, da učinkovito izvajajo svoje pristojnosti v skladu s temi uredbami.

2.   CNS zagotovi, da so njena pravila, postopki in pogodbene določbe jasni in izčrpni ter zagotavljajo spoštovanje te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 ter vseh drugih veljavnih regulativnih in nadzornih zahtev.

Pravila, postopki in pogodbene ureditve CNS se evidentirajo v pisni obliki ali na drugem trajnem nosilcu podatkov. Ta pravila, postopki in pogodbene ureditve ter priloženo gradivo so natančni, posodobljeni in zlahka na voljo pristojnemu organu, klirinškim članom in, kjer je to primerno, strankam.

CNS opredeli pravila, postopke in pogodbene ureditve ter analizira njihovo trdnost. Če je treba, se za namene te analize zahtevajo neodvisna pravna mnenja. CNS ima postopek za predlaganje in izvajanje sprememb pravil in postopkov ter se pred izvajanjem vseh bistvenih sprememb posvetuje z vsemi prizadetimi klirinškimi člani ter predloži predlagane spremembe pristojnemu organu.

3.   Pri razvoju predpisov, postopkov in pogodbenih ureditev CNS preuči ustrezna regulativna načela, industrijske standarde in tržne protokole ter jasno navede, če so bile takšne prakse vključene v dokumentacijo, ki urejajo pravice in obveznosti CNS, njenih klirinških članov ali drugih zadevnih tretjih strani.

4.   CNS opredeli in analizira vprašanja v zvezi z morebitnimi pravnimi navzkrižji in razvije pravila in postopke za zmanjšanje pravnih tveganj, ki izhajajo iz takšnih vprašanj. Če je treba, CNS za namene te analize zahteva neodvisna pravna mnenja.

V pravilih in postopkih CNS je jasno navedeno pravo, ki naj bi se uporabljalo za vsak vidik dejavnosti in operacij CNS.

Člen 6

Funkcija za zagotavljanje skladnosti

1.   CNS vzpostavijo in vzdržujejo trajno in učinkovito funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ki deluje neodvisno od drugih funkcij CNS. Zagotovi, da ima funkcija za zagotavljanje skladnosti potrebno pristojnost, sredstva, strokovno znanje in dostop do vseh ustreznih informacij.

CNS pri vzpostavljanju svoje funkcije za zagotavljanje skladnosti upoštevajo vrsto, obseg in kompleksnost poslovanja ter naravo in obseg storitev in dejavnosti, ki se opravljajo pri tem poslovanju.

2.   Vodilni za zagotavljanje skladnosti s predpisi ima vsaj naslednje odgovornosti:

| (a) | spremljanje in redno ocenjevanje primernosti in učinkovitosti ukrepov, uvedenih v skladu s členom 5(4), ter ukrepov, sprejetih za odpravljanje morebitnih pomanjkljivosti CNS pri zagotavljanju skladnosti z obveznostmi iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje in redno ocenjevanje primernosti in učinkovitosti ukrepov, uvedenih v skladu s členom 5(4), ter ukrepov, sprejetih za odpravljanje morebitnih pomanjkljivosti CNS pri zagotavljanju skladnosti z obveznostmi iz te uredbe;

| (b) | upravljanje politik in postopkov za zagotavljanje skladnosti, ki jih določi višje vodstvo in organ upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje politik in postopkov za zagotavljanje skladnosti, ki jih določi višje vodstvo in organ upravljanja;

| (c) | svetovanje in pomoč osebam, pristojnim za opravljanje storitev in dejavnosti CNS za zagotovitev skladnosti z obveznostmi CNS iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 in drugih regulativnih zahtev, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(c)

svetovanje in pomoč osebam, pristojnim za opravljanje storitev in dejavnosti CNS za zagotovitev skladnosti z obveznostmi CNS iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 in drugih regulativnih zahtev, kjer je to primerno;

| (d) | redno poročanje organu upravljanja o izpolnjevanju obveznosti iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 s strani CNS in njenih zaposlenih; |
| --- | --- |

(d)

redno poročanje organu upravljanja o izpolnjevanju obveznosti iz te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012 in Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 s strani CNS in njenih zaposlenih;

| (e) | določanje postopkov za učinkovito odpravo primerov neskladnosti; |
| --- | --- |

(e)

določanje postopkov za učinkovito odpravo primerov neskladnosti;

| (f) | zagotavljanje, da zadevne osebe, vključene v funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ne sodelujejo pri opravljanju storitev ali dejavnosti, ki jih spremljajo, in da se primerno prepozna in odpravi kakršno koli navzkrižje interesov takšnih oseb. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje, da zadevne osebe, vključene v funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ne sodelujejo pri opravljanju storitev ali dejavnosti, ki jih spremljajo, in da se primerno prepozna in odpravi kakršno koli navzkrižje interesov takšnih oseb.

Člen 7

Organizacijska struktura in ločitev zahtev glede poročanja

1.   CNS določi sestavo, vlogo in odgovornosti organa upravljanja in višjega vodstva ter vseh njunih odborov. Te ureditve so jasno opredeljene in dobro dokumentirane. Organ upravljanja ustanovi vsaj odbor za revizijo in odbor za prejemke. Odbor za tveganja, ustanovljen v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. 648/2012, je svetovalni odbor.

2.   Organ upravljanja prevzame vsaj naslednje odgovornosti:

| (a) | določitev jasnih ciljev in strategij za CNS; |
| --- | --- |

(a)

določitev jasnih ciljev in strategij za CNS;

| (b) | učinkovito spremljanje višjega vodstva; |
| --- | --- |

(b)

učinkovito spremljanje višjega vodstva;

| (c) | vzpostavitev ustreznih politik prejemkov; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev ustreznih politik prejemkov;

| (d) | vzpostavitev in nadzor funkcije upravljanja tveganj; |
| --- | --- |

(d)

vzpostavitev in nadzor funkcije upravljanja tveganj;

| (e) | nadzor funkcije zagotavljanja skladnosti in funkcije notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(e)

nadzor funkcije zagotavljanja skladnosti in funkcije notranjega nadzora;

| (f) | nadzor ureditev zunanjega izvajanja; |
| --- | --- |

(f)

nadzor ureditev zunanjega izvajanja;

| (g) | nadzor skladnosti z vsemi določbami te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012, Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 in vsemi drugimi regulativnimi in nadzornimi zahtevami; |
| --- | --- |

(g)

nadzor skladnosti z vsemi določbami te uredbe, Uredbe (EU) št. 648/2012, Izvedbene uredbe (EU) št. 1249/2012 in vsemi drugimi regulativnimi in nadzornimi zahtevami;

| (h) | zagotavljanje odgovornosti do delničarjev ali lastnikov in zaposlenih, klirinških članov in njihovih strank ter drugih zadevnih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje odgovornosti do delničarjev ali lastnikov in zaposlenih, klirinških članov in njihovih strank ter drugih zadevnih zainteresiranih strani.

3.   Višje vodstvo ima vsaj naslednje odgovornosti:

| (a) | zagotavljanje usklajenosti dejavnosti CNS s cilji in strategijo CNS, kot jih določi organ upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje usklajenosti dejavnosti CNS s cilji in strategijo CNS, kot jih določi organ upravljanja;

| (b) | oblikovanje in vzpostavljanje postopkov za zagotavljanje skladnosti in notranjega nadzora, ki spodbujajo cilje CNS; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje in vzpostavljanje postopkov za zagotavljanje skladnosti in notranjega nadzora, ki spodbujajo cilje CNS;

| (c) | redno preverjanje in testiranje postopkov notranjega nadzora; |
| --- | --- |

(c)

redno preverjanje in testiranje postopkov notranjega nadzora;

| (d) | zagotavljanje, da je upravljanju tveganj in zagotavljanju skladnosti namenjenih dovolj sredstev; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje, da je upravljanju tveganj in zagotavljanju skladnosti namenjenih dovolj sredstev;

| (e) | je dejavno vključeno v postopek nadzora nad tveganji; |
| --- | --- |

(e)

je dejavno vključeno v postopek nadzora nad tveganji;

| (f) | zagotavljanje, da se ustrezno obravnavajo tveganja za CNS zaradi kliringa in dejavnosti, povezanih s kliringom. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje, da se ustrezno obravnavajo tveganja za CNS zaradi kliringa in dejavnosti, povezanih s kliringom.

4.   V primeru, ko organ upravljanja prenese naloge na odbore ali pododbore, še vedno sprejema odločitve, ki bi lahko imele pomemben vpliv na profil tveganja CNS.

5.   Ureditve, v skladu s katerimi delujeta organ upravljanja in višje vodstvo, vključujejo postopke za odkrivanje, obravnavanje in obvladovanje potencialnih navzkrižij interesov članov organa upravljanja in višjega vodstva.

6.   CNS ima jasne in neposredne zahteve glede poročanja med organom upravljanja in višjim vodstvom za zagotavljanje, da je višje vodstvo odgovorno za svoje delovanje. Zahteve glede poročanja za upravljanje tveganj, skladnost in notranjo revizijo so jasne in ločene od tistih v zvezi z drugimi postopki CNS. Vodilni za tveganja poroča organu upravljanja bodisi neposredno ali prek vodje odbora za tveganja. Vodilni za zagotavljanje skladnosti in funkcija notranje revizije poročata neposredno organu upravljanja.

Člen 8

Politika prejemkov

1.   Odbor za prejemke oblikuje in nadalje razvija politiko prejemkov, nadzoruje njeno izvajanje s strani višjega vodstva in redno pregleduje njeno praktično delovanje. Sama politika se dokumentira in pregleda vsaj enkrat letno.

2.   Politika prejemkov je zasnovana tako, da se višina in struktura prejemkov uskladita s preudarnim upravljanjem tveganj. Politika upošteva predvidena tveganja ter obstoječa tveganja in izide tveganj. Razporedi izplačil upoštevajo časovni vidik tveganj. Zlasti v primeru variabilnih prejemkov politika ustrezno upošteva morebitna neskladja med uspešnostjo in obdobji tveganj ter zagotovi, da se izplačila ustrezno preložijo. Fiksne in variabilne sestavine celotnih prejemkov so uravnotežene in zagotavljajo usklajenost s tveganji.

3.   Politika prejemkov zagotovi, da je osebje, ki sodeluje pri funkcijah upravljanja tveganj, zagotavljanja skladnosti in notranje revizije, poplačano na način, ki je neodvisen od poslovnih rezultatov CNS. Višina plač je primerna v smislu odgovornosti ter v primerjavi z ravnijo plač na zadevnih poslovnih področjih.

4.   Politika prejemkov je predmet neodvisne letne revizije. Rezultati teh revizij se dajo na voljo pristojnemu organu.

Člen 9

Sistemi informacijskih tehnologij

1.   CNS upravlja in zagotavlja sisteme informacijskih tehnologij tako, da so zanesljivi in varni ter zmožni obdelati informacije, ki jih CNS potrebuje za varno in učinkovito izvajanje svojih dejavnosti in poslovanja.

Struktura informacijske tehnologije je dobro dokumentirana. Sistemi so oblikovani za obravnavanje operativnih potreb in tveganj CNS, odporni tudi v težkih tržnih razmerah ter se po potrebi prilagodijo za obdelavo dodatnih informacij. CNS poskrbi za načrtovanje postopkov in zmogljivosti ter za dovolj presežnih zmogljivosti, da lahko sistem v primeru večjih motenj obdela vse preostale transakcije pred koncem dneva. CNS poskrbi za postopke za uvajanje nove tehnologije, vključno z jasnimi načrti za vrnitev v prvotno stanje.

2.   CNS za zagotavljanje visoke stopnje varnosti pri obdelavi informacij in omogočanje povezanosti s svojimi klirinškimi člani in strankami, pa tudi s ponudniki storitev, svoje sisteme informacijske tehnologije oblikuje na osnovi mednarodno priznanih tehničnih standardov in najboljših industrijskih praks. CNS po pomembnih spremembah in večjih motnjah pred začetkom uporabe strogo testira svoje sisteme, tako da simulira izjemne pogoje. Klirinški člani in stranke, interoperabilne CNS in druge zainteresirane strani so, kot je ustrezno, vključene v načrtovanje in izvedbo teh testov.

3.   CNS vzdržuje zanesljiv okvir za informacijsko varnost, s katerim se ustrezno upravlja tveganje za informacijsko varnost. Okvir vključuje ustrezne mehanizme, politike in postopke za zaščito informacij pred razkritjem nepooblaščeni osebi, za zagotovitev točnosti in celovitosti podatkov in za zagotavljanje razpoložljivosti storitev CNS.

4.   Okvir za informacijsko varnost vključuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | nadzor dostopa do sistema; |
| --- | --- |

(a)

nadzor dostopa do sistema;

| (b) | ustrezno zaščito pred vdori in zlorabo podatkov; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno zaščito pred vdori in zlorabo podatkov;

| (c) | posebne naprave za ohranjanje avtentičnosti in celovitosti podatkov, vključno s kriptografskimi tehnikami; |
| --- | --- |

(c)

posebne naprave za ohranjanje avtentičnosti in celovitosti podatkov, vključno s kriptografskimi tehnikami;

| (d) | zanesljiva omrežja in postopke za natančno in hitro posredovanje podatkov brez večjih motenj; |
| --- | --- |

(d)

zanesljiva omrežja in postopke za natančno in hitro posredovanje podatkov brez večjih motenj;

| (e) | revizijske sledi. |
| --- | --- |

(e)

revizijske sledi.

5.   Sistemi informacijske tehnologije in okvir za informacijsko varnost se pregledajo vsaj enkrat letno. So predmet neodvisne revizijske ocene. Rezultati teh ocen se sporočijo organu upravljanja in se dajo na voljo pristojnemu organu.

Člen 10

Razkritja

1.   CNS brezplačno objavi naslednje informacije:

| (a) | informacije v zvezi z ureditvijo upravljanja, vključno z naslednjim:






  (i) | organizacijsko strukturo ter ključnimi cilji in strategijami; |
| --- | --- | --- |

(a)

informacije v zvezi z ureditvijo upravljanja, vključno z naslednjim:

(i)

organizacijsko strukturo ter ključnimi cilji in strategijami;

| (ii) | ključnimi elementi politike prejemkov; |
| --- | --- |

(ii)

ključnimi elementi politike prejemkov;

| (iii) | ključnimi finančnimi informacijami, vključno z zadnjimi revidiranimi računovodskimi izkazi; |
| --- | --- |

(iii)

ključnimi finančnimi informacijami, vključno z zadnjimi revidiranimi računovodskimi izkazi;

| (b) | informacije v zvezi s predpisi, vključno z naslednjim:






  (i) | postopki upravljanja v primeru neplačila, splošnimi postopki in dodatnimi dokumenti; |
| --- | --- | --- |

(b)

informacije v zvezi s predpisi, vključno z naslednjim:

(i)

postopki upravljanja v primeru neplačila, splošnimi postopki in dodatnimi dokumenti;

| (ii) | ustreznimi informacijami o neprekinjenem poslovanju; |
| --- | --- |

(ii)

ustreznimi informacijami o neprekinjenem poslovanju;

| (iii) | informacijami o sistemih upravljanja tveganj CNS, tehnikah in uspešnosti v skladu s poglavjem XII; |
| --- | --- |

(iii)

informacijami o sistemih upravljanja tveganj CNS, tehnikah in uspešnosti v skladu s poglavjem XII;

| (iv) | vsemi zadevnimi informacijami o njenem načrtovanju in poslovanju ter o pravicah in obveznostih klirinških članov in strank, potrebnih za jasno prepoznavanje in popolno razumevanje tveganj in stroškov, povezanih z uporabo storitev CNS; |
| --- | --- |

(iv)

vsemi zadevnimi informacijami o njenem načrtovanju in poslovanju ter o pravicah in obveznostih klirinških članov in strank, potrebnih za jasno prepoznavanje in popolno razumevanje tveganj in stroškov, povezanih z uporabo storitev CNS;

| (v) | trenutnimi klirinškimi storitvami CNS, vključno s podrobnimi informacijami o tem, kaj zagotavlja v okviru posamezne storitve; |
| --- | --- |

(v)

trenutnimi klirinškimi storitvami CNS, vključno s podrobnimi informacijami o tem, kaj zagotavlja v okviru posamezne storitve;

| (vi) | sistemi upravljanja tveganj CNS, tehnikami in uspešnostjo, vključno z informacijami o finančnih sredstvih, naložbeni politiki, viri podatkov o cenah in modeli, ki se uporabljajo pri izračunih kritja; |
| --- | --- |

(vi)

sistemi upravljanja tveganj CNS, tehnikami in uspešnostjo, vključno z informacijami o finančnih sredstvih, naložbeni politiki, viri podatkov o cenah in modeli, ki se uporabljajo pri izračunih kritja;

| (vii) | zakonodajo in predpisi, ki urejajo:






  1. | dostop do CNS; |
| --- | --- | --- |

(vii)

zakonodajo in predpisi, ki urejajo:

1.

dostop do CNS;

| 2. | pogodbe, ki jih sklene CNS s klirinškimi člani in, kjer je to izvedljivo, strankami; |
| --- | --- |

2.

pogodbe, ki jih sklene CNS s klirinškimi člani in, kjer je to izvedljivo, strankami;

| 3. | pogodbe, ki jih CNS sprejme za kliring; |
| --- | --- |

3.

pogodbe, ki jih CNS sprejme za kliring;

| 4. | vse ureditve interoperabilnosti; |
| --- | --- |

4.

vse ureditve interoperabilnosti;

| 5. | uporabo zavarovanja s premoženjem in prispevkov v jamstveni sklad, vključno z unovčenjem pozicij in zavarovanjem s premoženjem ter obsegom, v katerem se zavarovanje s premoženjem ščiti pred terjatvami tretjih oseb; |
| --- | --- |

5.

uporabo zavarovanja s premoženjem in prispevkov v jamstveni sklad, vključno z unovčenjem pozicij in zavarovanjem s premoženjem ter obsegom, v katerem se zavarovanje s premoženjem ščiti pred terjatvami tretjih oseb;

| (c) | informacije o primernem zavarovanju s premoženjem in odbitke, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(c)

informacije o primernem zavarovanju s premoženjem in odbitke, ki se uporabljajo;

| (d) | seznam vseh sedanjih klirinških članov, vključno z merili za sprejetje, prekinitev in prenehanje klirinškega članstva. |
| --- | --- |

(d)

seznam vseh sedanjih klirinških članov, vključno z merili za sprejetje, prekinitev in prenehanje klirinškega članstva.

Če se pristojni organ strinja s CNS, da lahko kakršne koli informacije iz točke (b) ali (c) tega odstavka ogrozijo poslovno tajnost ali varnost in stabilnost CNS, se lahko CNS odloči, da razkrije te informacije na način, ki preprečuje ali zmanjšuje ta tveganja, ali da teh informacij ne razkrije.

2.   CNS brezplačno razkrije javnosti informacije o vseh bistvenih spremembah svojih ureditev upravljanja, ciljev, strategij in ključnih politik ter pravil in postopkov, ki jih uporablja.

3.   Informacije, ki jih CNS razkrije javnosti, so dostopne na njeni spletni strani. Informacije so na voljo vsaj v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

Člen 11

Notranja revizija

1.   CNS vzpostavi in vzdržuje funkcijo notranje revizije, ki je ločena in neodvisna od ostalih funkcij in dejavnosti CNS in ima naslednje naloge:

| (a) | vzpostavitev, izvajanje in vzdrževanje revizijskega načrta za pregled in ocenjevanje primernosti in učinkovitosti sistemov, mehanizmov notranjega nadzora in ureditev upravljanja CNS; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitev, izvajanje in vzdrževanje revizijskega načrta za pregled in ocenjevanje primernosti in učinkovitosti sistemov, mehanizmov notranjega nadzora in ureditev upravljanja CNS;

| (b) | izdajanje priporočil na podlagi rezultatov dela, opravljenega v skladu s točko (a); |
| --- | --- |

(b)

izdajanje priporočil na podlagi rezultatov dela, opravljenega v skladu s točko (a);

| (c) | preverjanje skladnosti z navedenimi priporočili; |
| --- | --- |

(c)

preverjanje skladnosti z navedenimi priporočili;

| (d) | poročanje organu upravljanja o notranji reviziji. |
| --- | --- |

(d)

poročanje organu upravljanja o notranji reviziji.

2.   Funkcija notranje revizije ima potrebno pristojnost, sredstva, strokovno znanje in dostop do vseh ustreznih dokumentov za izvajanje svojih funkcij. Je dovolj neodvisna od poslovodstva in poroča neposredno organu upravljanja.

3.   Notranja revizija oceni učinkovitost postopkov upravljanja tveganj in mehanizmov nadzora CNS sorazmerno s tveganji, s katerimi se soočajo različna poslovna področja, in neodvisno od ocenjenih poslovnih področij. Funkcija notranje revizije ima potreben dostop do informacij, da pregleda vse dejavnosti CNS in njeno poslovanje, postopke in sisteme, vključno z dejavnostmi, oddanimi v zunanje izvajanje.

4.   Ocene notranje revizije temeljijo na celovitem revizijskem načrtu, ki se vsaj enkrat letno pregleda in sporoči pristojnemu organu. CNS zagotovi, da se lahko na podlagi dogodkov v kratkem času izvedejo posebne revizije. Načrtovanje revizij in njihov pregled odobri organ upravljanja.

5.   Klirinške operacije CNS, postopki upravljanja tveganj, mehanizmi notranjega nadzora in računovodske evidence so predmet neodvisne revizije. Neodvisne revizije se izvedejo vsaj enkrat letno.

POGLAVJE IV

VODENJE EVIDENC

(člen 29 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 12

Splošne zahteve

1.   CNS hrani evidence na trajnem nosilcu podatkov, tako da se zagotovijo informacije pristojnim organom, organu ESMA in zadevnim članom Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) v obliki in na način, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | vsako ključno fazo obdelave CNS je mogoče rekonstruirati; |
| --- | --- |

(a)

vsako ključno fazo obdelave CNS je mogoče rekonstruirati;

| (b) | mogoče je evidentirati, izslediti in ponovno pridobiti prvotno vsebino evidence pred kakršnimi koli popravki ali drugimi spremembami; |
| --- | --- |

(b)

mogoče je evidentirati, izslediti in ponovno pridobiti prvotno vsebino evidence pred kakršnimi koli popravki ali drugimi spremembami;

| (c) | uporabljajo se ukrepi, da se prepreči nepooblaščena sprememba evidenc; |
| --- | --- |

(c)

uporabljajo se ukrepi, da se prepreči nepooblaščena sprememba evidenc;

| (d) | z ustreznimi ukrepi se zagotovita varnost in zaupnost evidentiranih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

z ustreznimi ukrepi se zagotovita varnost in zaupnost evidentiranih podatkov;

| (e) | mehanizem za ugotavljanje in popravljanje napak je vključen v sistem evidentiranja; |
| --- | --- |

(e)

mehanizem za ugotavljanje in popravljanje napak je vključen v sistem evidentiranja;

| (f) | v sistemu evidentiranja je zagotovljena pravočasna ponovna pridobitev evidenc v primeru odpovedi sistema. |
| --- | --- |

(f)

v sistemu evidentiranja je zagotovljena pravočasna ponovna pridobitev evidenc v primeru odpovedi sistema.

2.   Če so evidence ali informacije mlajše od šestih mesecev, se posredujejo organom iz odstavka 1 čim prej in najpozneje do konca naslednjega delovnega dne po zahtevku zadevnega organa.

3.   Če so evidence ali informacije starejše od šestih mesecev, se posredujejo organom iz odstavka 1 čim prej in najpozneje v petih delovnih dneh po prejemu zahtevka zadevnega organa.

4.   Če evidence, ki jih obdela CNS, vsebujejo osebne podatke, CNS upoštevajo svoje obveznosti v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

5.   Če CNS hrani evidence zunaj Unije, zagotovi, da imajo pristojni organ, organ ESMA in zadevni člani ESCB dostop do evidenc v enakem obsegu in v istih obdobjih, kot če bi se hranile znotraj Unije.

6.   Vsaka CNS imenuje zadevne osebe, ki lahko v roku iz odstavkov 2 in 3 za zagotavljanje ustreznih evidenc pojasnijo vsebino evidenc pristojnim organom.

7.   Vse evidence, ki jih mora v skladu s to uredbo voditi CNS, lahko pregleda pristojni organ. CNS zagotovi pristojnim organom neposreden dostop do podatkov o evidencah v skladu s členoma 13 in 14, kadar se to zahteva.

Člen 13

Evidence o transakcijah

1.   CNS vodi evidence vseh transakcij v vseh pogodbah, za katere opravlja kliring, in zagotovi, da njene evidence vsebujejo vse informacije, ki so potrebne za izvajanje celovite in natančne rekonstrukcije klirinškega procesa za vsako pogodbo, in da je vsaka evidenca o posamezni transakciji edinstveno določljiva in jo je mogoče najti vsaj po poljih, ki zadevajo CNS, interoperabilno CNS, klirinškega člana, stranko, če je znana CNS, in finančni instrument.

2.   CNS v zvezi z vsako transakcijo, prejeto v kliring, takoj po prejemu zadevnih informacij pripravi in posodablja evidenco naslednjih podatkov:

| (a) | cena, mera oz. tečaj ali razmik in količina; |
| --- | --- |

(a)

cena, mera oz. tečaj ali razmik in količina;

| (b) | zmogljivost kliringa, ki opredeljuje, ali je bila transakcija nakup ali prodaja z vidika evidentiranja CNS; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivost kliringa, ki opredeljuje, ali je bila transakcija nakup ali prodaja z vidika evidentiranja CNS;

| (c) | identifikacija instrumenta; |
| --- | --- |

(c)

identifikacija instrumenta;

| (d) | identifikacija klirinškega člana; |
| --- | --- |

(d)

identifikacija klirinškega člana;

| (e) | identifikacija mesta, kjer je bila sklenjena pogodba; |
| --- | --- |

(e)

identifikacija mesta, kjer je bila sklenjena pogodba;

| (f) | datum in čas posredovanja CNS; |
| --- | --- |

(f)

datum in čas posredovanja CNS;

| (g) | datum in čas konca pogodbe; |
| --- | --- |

(g)

datum in čas konca pogodbe;

| (h) | pogoji in način poravnave; |
| --- | --- |

(h)

pogoji in način poravnave;

| (i) | datum in čas poravnave ali odkupa transakcije in, če je ustrezno, naslednje podatke:






  (i) | datum in čas, ko je bila pogodba prvotno sklenjena; |
| --- | --- | --- |

(i)

datum in čas poravnave ali odkupa transakcije in, če je ustrezno, naslednje podatke:

(i)

datum in čas, ko je bila pogodba prvotno sklenjena;

| (ii) | prvotni pogoji in stranke pogodbe; |
| --- | --- |

(ii)

prvotni pogoji in stranke pogodbe;

| (iii) | identifikacija kliringa interoperabilne CNS enega dela transakcije, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(iii)

identifikacija kliringa interoperabilne CNS enega dela transakcije, kjer je to primerno;

| (iv) | identiteta stranke, vključno s katero koli posredno stranko, če je znana CNS, in v primeru posredovanja identifikacija stranke, ki je prenesla pogodbo. |
| --- | --- |

(iv)

identiteta stranke, vključno s katero koli posredno stranko, če je znana CNS, in v primeru posredovanja identifikacija stranke, ki je prenesla pogodbo.

Člen 14

Evidence o pozicijah

1.   CNS vzdržuje evidence pozicij, ki jih ima vsak klirinški član. Ločene evidence se hranijo za vsak račun v skladu s členom 39 Uredbe (EU) št. 648/2012 in CNS zagotovi, da njene evidence vsebujejo vse informacije, ki so potrebne za izvajanje celovite in natančne rekonstrukcije transakcij, ki so vzpostavile pozicijo, in da je vsako evidenco mogoče prepoznati in najti vsaj po poljih, ki zadevajo CNS, interoperabilno CNS, klirinškega člana, stranko, če je znana CNS, in finančni instrument.

2.   Ob koncu vsakega delovnega dne CNS ustvari evidenco v zvezi z vsako pozicijo, vključno z naslednjimi podrobnostmi, če so povezane z zadevno pozicijo:

| (a) | identifikacijo klirinškega člana, stranke, če je znana CNS, in katere koli interoperabilne CNS, ki ohranja takšno pozicijo, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo klirinškega člana, stranke, če je znana CNS, in katere koli interoperabilne CNS, ki ohranja takšno pozicijo, kjer je to primerno;

| (b) | predznak pozicije; |
| --- | --- |

(b)

predznak pozicije;

| (c) | dnevni izračun vrednosti pozicije z evidencami cen, po katerih se vrednotijo pogodbe, in drugih ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(c)

dnevni izračun vrednosti pozicije z evidencami cen, po katerih se vrednotijo pogodbe, in drugih ustreznih informacij.

3.   CNS ustvari in posodablja evidenco zneskov kritja, prispevkov v jamstveni sklad in drugih finančnih sredstev iz člena 43 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki jih zahteva CNS, ter ustreznega zneska, dejansko nakazanega s strani klirinškega člana ob koncu dneva, in sprememb tega zneska, ki se lahko zgodijo znotraj enega dne v zvezi z vsakim posameznim računom klirinškega člana in stranke, če je znana CNS.

Člen 15

Poslovne evidence

1.   CNS vodi ustrezne in urejene evidence dejavnosti v zvezi s svojim poslovanjem in notranjo organizacijo.

2.   Evidence iz odstavka 1 se ustvarijo vsakič, ko pride do bistvene spremembe v zadevnih dokumentih, in vključujejo vsaj:

| (a) | organigram za organ upravljanja in zadevne odbore, klirinško enoto, enoto za upravljanje tveganj ter vse druge zadevne enote ali oddelke; |
| --- | --- |

(a)

organigram za organ upravljanja in zadevne odbore, klirinško enoto, enoto za upravljanje tveganj ter vse druge zadevne enote ali oddelke;

| (b) | identitete delničarjev ali družbenikov, neposrednih ali posrednih, fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo kvalificirane deleže, in zneske teh deležev; |
| --- | --- |

(b)

identitete delničarjev ali družbenikov, neposrednih ali posrednih, fizičnih ali pravnih oseb, ki imajo kvalificirane deleže, in zneske teh deležev;

| (c) | dokumente, ki potrjujejo politike, postopke in procese, ki se zahtevajo v skladu s poglavjem III in členom 29; |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki potrjujejo politike, postopke in procese, ki se zahtevajo v skladu s poglavjem III in členom 29;

| (d) | zapisnik sej organa upravljanja in, če je to primerno, sej pododborov organa upravljanja in odborov višjega vodstva; |
| --- | --- |

(d)

zapisnik sej organa upravljanja in, če je to primerno, sej pododborov organa upravljanja in odborov višjega vodstva;

| (e) | zapisnike sestankov odbora za upravljanje tveganj; |
| --- | --- |

(e)

zapisnike sestankov odbora za upravljanje tveganj;

| (f) | zapisnike sestankov skupine za posvetovanje s klirinškimi člani in strankami (če obstajajo); |
| --- | --- |

(f)

zapisnike sestankov skupine za posvetovanje s klirinškimi člani in strankami (če obstajajo);

| (g) | poročila notranjih in zunanjih revizij, poročila o upravljanju tveganj, poročila o skladnosti in poročila svetovalnih podjetij, vključno z odzivi poslovodstva na ta poročila; |
| --- | --- |

(g)

poročila notranjih in zunanjih revizij, poročila o upravljanju tveganj, poročila o skladnosti in poročila svetovalnih podjetij, vključno z odzivi poslovodstva na ta poročila;

| (h) | politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja, ki se zahteva v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(h)

politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja, ki se zahteva v skladu s členom 17;

| (i) | likvidnostni načrt in dnevna poročila o likvidnosti, ki se zahtevajo na podlagi člena 32; |
| --- | --- |

(i)

likvidnostni načrt in dnevna poročila o likvidnosti, ki se zahtevajo na podlagi člena 32;

| (j) | evidence, v katerih so prikazana vsa sredstva in obveznosti ter kapitalski računi v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(j)

evidence, v katerih so prikazana vsa sredstva in obveznosti ter kapitalski računi v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (k) | prejete pritožbe z informacijami o imenu, naslovu in številki računa pritožnika, datumu prejema pritožbe, imeni vseh oseb, navedenih v pritožbi, opisom narave pritožbe, obravnavo pritožbe in datumom razrešitve pritožbe; |
| --- | --- |

(k)

prejete pritožbe z informacijami o imenu, naslovu in številki računa pritožnika, datumu prejema pritožbe, imeni vseh oseb, navedenih v pritožbi, opisom narave pritožbe, obravnavo pritožbe in datumom razrešitve pritožbe;

| (l) | evidence o vsaki prekinitvi storitev ali motnjah v funkcionalnosti, vključno s podrobnim poročilom o časovnem načrtu, učinkih in sanacijskih ukrepih; |
| --- | --- |

(l)

evidence o vsaki prekinitvi storitev ali motnjah v funkcionalnosti, vključno s podrobnim poročilom o časovnem načrtu, učinkih in sanacijskih ukrepih;

| (m) | evidence rezultatov opravljenih testiranj za nazaj in testiranj izjemnih situacij; |
| --- | --- |

(m)

evidence rezultatov opravljenih testiranj za nazaj in testiranj izjemnih situacij;

| (n) | pisno komunikacijo s pristojnimi organi, organom ESMA in zadevnimi člani ESCB; |
| --- | --- |

(n)

pisno komunikacijo s pristojnimi organi, organom ESMA in zadevnimi člani ESCB;

| (o) | pravna mnenja, prejeta v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(o)

pravna mnenja, prejeta v skladu s poglavjem III;

| (p) | kjer je primerno, dokumentacijo v zvezi z dogovori o interoperabilnosti z drugimi CNS; |
| --- | --- |

(p)

kjer je primerno, dokumentacijo v zvezi z dogovori o interoperabilnosti z drugimi CNS;

| (q) | informacije v skladu s členom 10(1)(b)(vii) in (1)(d); |
| --- | --- |

(q)

informacije v skladu s členom 10(1)(b)(vii) in (1)(d);

| (r) | ustrezne dokumente, ki opisujejo razvoj novih poslovnih pobud. |
| --- | --- |

(r)

ustrezne dokumente, ki opisujejo razvoj novih poslovnih pobud.

Člen 16

Evidence podatkov, ki se sporočajo v repozitorij sklenjenih poslov

CNS opredeli in ohrani vse informacije in podatke, ki jih je treba sporočiti v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, skupaj z evidenco o datumu in času, ko se poroča o transakciji.

POGLAVJE V

NEPREKINJENO POSLOVANJE

(člen 34 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 17

Strategija in politika

1.   Organ upravljanja odobri politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja CNS. Politika neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja sta predmet neodvisnih pregledov, o katerih se poroča organu upravljanja.

2.   Politika neprekinjenega poslovanja opredeli vse pomembne poslovne funkcije ter z njimi povezane sisteme ter vključuje strategijo, politiko in cilje CNS, da se zagotovi neprekinjenost teh funkcij in sistemov.

3.   Politika neprekinjenega poslovanja upošteva zunanje povezave in soodvisnosti znotraj finančne infrastrukture, vključno z mesti trgovanja, za katere CNS opravlja kliring, sistemi poravnave vrednostnih papirjev in plačilnimi sistemi ter kreditnimi institucijami, ki jih uporablja CNS ali so z njo povezane. Upošteva tudi ključne funkcije ali storitve, ki so bile oddane v podizvajanje tretjim strankam.

4.   Politika neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja vsebujeta jasno opredeljene in dokumentirane ureditve, ki se uporabljajo v nujnem primeru, izrednih razmerah ali krizi v zvezi z neprekinjenim poslovanjem, ki so zasnovane tako, da zagotavljajo minimalno raven storitev ključnih funkcij.

5.   V načrtu ponovne vzpostavitve delovanja se opredelijo in vključijo cilji glede točke ponovne vzpostavitve delovanja in časa ponovne vzpostavitve delovanja za ključne funkcije in določi najprimernejša strategija za ponovno oživitev za vsako od teh funkcij. Take ureditve so načrtovane tako, da v izjemnih primerih zagotavljajo pravočasno izvedbo ključnih funkcij in da se dosežejo dogovorjene ravni storitev.

6.   Politika neprekinjenega poslovanja CNS opredeli najdaljši še sprejemljivi čas, v katerem so lahko ključne funkcije in sistemi neuporabni. Najdaljši čas za ponovno vzpostavitev delovanja ključnih funkcij CNS, ki se vključi v politiko neprekinjenega poslovanja, ne presega 2 ur. Postopki in plačila ob koncu dneva se v vseh okoliščinah izvršijo ob zahtevanem času in na zahtevan dan.

7.   CNS pri določanju časa ponovne vzpostavitve delovanja za vsako funkcijo upošteva potencialni skupni vpliv na učinkovitost trga.

Člen 18

Analiza poslovnega učinka

1.   CNS izvede analizo poslovnega učinka, namenjeno opredelitvi poslovnih funkcij, ki so ključnega pomena za zagotavljanje storitev CNS. Analiza obravnava tudi pomen teh funkcij za druge institucije in funkcije v finančni infrastrukturi.

2.   CNS uporabi analizo tveganja na podlagi scenarijev, ki je namenjena ugotavljanju, kako različni scenariji vplivajo na tveganja za njene ključne poslovne funkcije.

3.   Pri ocenjevanju tveganj centralna nasprotna stranka upošteva odvisnosti od zunanjih ponudnikov, vključno s ponudniki javnih storitev. CNS sprejme ukrepe za upravljanje takšnih odvisnosti z ustreznimi pogodbenimi in organizacijskimi ureditvami.

4.   Analiza poslovnega učinka in analiza scenarijev se posodabljata in se pregledata vsaj enkrat letno ter po incidentu ali večji organizacijski spremembi. Analizi upoštevata vse ustrezne dogodke, vključno z dogajanji na trgu in tehnološkim razvojem.

Člen 19

Ponovna vzpostavitev delovanja

1.   CNS ima vzpostavljene ureditve za zagotovitev neprekinjenega delovanja njenih ključnih funkcij, ki temeljijo na scenarijih katastrof. Te ureditve obravnavajo vsaj razpoložljivost ustreznih človeških virov, največji čas izpada ključnih funkcij ter prehod na sekundarno lokacijo in ponovno vzpostavitev delovanja na njej.

2.   CNS vzdržuje sekundarno lokacijo za obdelavo, zmožno zagotoviti neprekinjeno delovanje vseh ključnih funkcij CNS, ki so enake tistim na primarni lokaciji. Sekundarna lokacija ima geografski profil tveganja, ki je drugačen od tistega na primarni lokaciji.

3.   CNS vzdržuje ali ima takojšen dostop vsaj do sekundarne poslovne lokacije, da osebju omogoči neprekinjeno zagotavljanje storitev, če primarna poslovna lokacija ni na voljo.

4.   CNS obravnava potrebo po dodatnih lokacijah za obdelavo, zlasti če zaradi razlik med profiloma tveganja primarnih in sekundarnih lokacij obstaja tveganje, da cilji neprekinjenega poslovanja CNS ne bodo doseženi v vseh scenarijih.

Člen 20

Testiranje in spremljanje

1.   CNS v rednih intervalih, ter kadar je prišlo do pomembnih sprememb sistemov ali povezanih funkcij, testira in spremlja politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja, da zagotovi, da politika neprekinjenega poslovanja doseže opredeljene cilje, vključno s ciljem največ 2 ur za ponovno vzpostavitev delovanja. Testi so načrtovani in dokumentirani.

2.   Testiranje politike neprekinjenega poslovanja in načrta ponovne vzpostavitve delovanja izpolnjuje naslednje pogoje:

| (a) | vključuje scenarije velikih katastrof in preklopa med primarnimi in sekundarnimi lokacijami; |
| --- | --- |

(a)

vključuje scenarije velikih katastrof in preklopa med primarnimi in sekundarnimi lokacijami;

| (b) | vključuje sodelovanje klirinških članov, zunanjih ponudnikov in ustreznih institucij v finančni infrastrukturi, v zvezi s katerimi so bile v politiki neprekinjenega poslovanja ugotovljene medsebojne odvisnosti. |
| --- | --- |

(b)

vključuje sodelovanje klirinških članov, zunanjih ponudnikov in ustreznih institucij v finančni infrastrukturi, v zvezi s katerimi so bile v politiki neprekinjenega poslovanja ugotovljene medsebojne odvisnosti.

Člen 21

Vzdrževanje

1.   CNS redno pregleduje in posodablja politiko neprekinjenega poslovanja, tako da vključuje vse ključne funkcije in najprimernejšo strategijo za ponovno vzpostavitev delovanja teh funkcij.

2.   CNS redno pregleduje in posodablja načrt ponovne vzpostavitve delovanja, tako da vključuje najprimernejšo strategijo za ponovno vzpostavitev delovanja vseh ključnih funkcij.

3.   Posodobitve politike neprekinjenega poslovanja in načrta ponovne vzpostavitve delovanja upoštevajo rezultate testov in priporočila neodvisnih pregledov, drugih pregledov in pristojnih organov. CNS politiko neprekinjenega poslovanja in načrt ponovne vzpostavitve delovanja pregleda po vsaki pomembnejši motnji, da opredeli vzroke in vse potrebne izboljšave v poslovanju CNS ter njeni politiki neprekinjenega poslovanja in načrtu ponovne vzpostavitve delovanja.

Člen 22

Obvladovanje kriz

1.   CNS ima funkcijo obvladovanja kriz, ki deluje v primeru izrednih razmer. Postopek obvladovanja kriz je jasen in v pisni obliki. Organ upravljanja spremlja funkcijo obvladovanja kriz ter redno prejema in pregleduje poročila o njej.

2.   Funkcija obvladovanje kriz vsebuje dobro strukturirane in jasne postopke za upravljanje notranjega in zunanjega kriznega obveščanja v primeru kriznega dogodka.

3.   Po kriznem dogodku CNS izvede pregled ravnanja med dogodkom. Kjer je ustrezno, pregled vključuje prispevke klirinških članov in drugih zunanjih zainteresiranih strani.

Člen 23

Obveščanje

1.   CNS ima načrt obveščanja, ki dokumentira način, kako se bodo višje vodstvo, organ upravljanja in zadevne zunanje zainteresirane strani, vključno s pristojnimi organi, klirinškimi člani, strankami, posredniki za poravnavo, sistemi za poravnavo vrednostnih papirjev in plačilnimi sistemi ter mesti trgovanja, med krizo ustrezno obveščali.

2.   O analizi scenarijev, analizi tveganj, pregledih ter rezultatih spremljanja in testov se poroča organu upravljanja.

POGLAVJE VI

KRITJA

(člen 41 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 24

Odstotek

1.   CNS izračuna začetna kritja za zavarovanje izpostavljenosti, ki izhajajo iz gibanj na trgu, za vsak finančni instrument, ki je zavarovan na osnovi produkta, za obdobje, določeno v členu 25, in ob predpostavljenem časovnem obdobju za unovčenje pozicije, kot je določeno v členu 26. Pri izračunu začetnih kritij CNS spoštuje vsaj naslednje intervale zaupanja:

| (a) | za izvedene finančne instrumente OTC 99,5 %; |
| --- | --- |

(a)

za izvedene finančne instrumente OTC 99,5 %;

| (b) | za finančne instrumente, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC, 99 %. |
| --- | --- |

(b)

za finančne instrumente, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC, 99 %.

2.   Pri določanju ustreznih intervalov zaupanja za vsak razred finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring, CNS poleg tega upošteva vsaj naslednje dejavnike:

| (a) | kompleksnost in raven negotovosti v zvezi s cenami razreda finančnih instrumentov, ki lahko omejujeta potrditev izračuna začetnega in gibljivega kritja; |
| --- | --- |

(a)

kompleksnost in raven negotovosti v zvezi s cenami razreda finančnih instrumentov, ki lahko omejujeta potrditev izračuna začetnega in gibljivega kritja;

| (b) | značilnosti tveganj razreda finančnih instrumentov, ki lahko med drugim vključujejo nestanovitnost, trajanje, likvidnost, nelinearne cenovne značilnosti, tveganje skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila in tveganje zaradi neugodnih gibanj; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti tveganj razreda finančnih instrumentov, ki lahko med drugim vključujejo nestanovitnost, trajanje, likvidnost, nelinearne cenovne značilnosti, tveganje skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila in tveganje zaradi neugodnih gibanj;

| (c) | obseg, v katerem druge kontrole tveganj kreditne izpostavljenosti ne omejujejo ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

obseg, v katerem druge kontrole tveganj kreditne izpostavljenosti ne omejujejo ustrezno;

| (d) | finančni vzvod, značilen za razred finančnih instrumentov, vključno s tem, ali je razred finančnih instrumentov pomembno nestanoviten, močno koncentriran med majhnim številom akterjev na trgu ali pa je njegove pozicije težko zapreti. |
| --- | --- |

(d)

finančni vzvod, značilen za razred finančnih instrumentov, vključno s tem, ali je razred finančnih instrumentov pomembno nestanoviten, močno koncentriran med majhnim številom akterjev na trgu ali pa je njegove pozicije težko zapreti.

3.   CNS njen pristojni organ in njene klirinške člane obvesti o kriterijih, ki jih je upoštevala pri določanju odstotka, ki se uporablja za izračun kritij za vsak razred finančnih instrumentov.

4.   Če CNS opravlja kliring za izvedene finančne instrumente OTC, ki imajo enake značilnosti tveganja kot izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih ali enakovrednem trgu tretje države, lahko za tovrstne pogodbe na podlagi ocene dejavnikov tveganja, navedenih v odstavku 2, uporabi drugačen interval zaupanja v višini vsaj 99 %, če se tveganja pogodb za izvedene finančne instrumente OTC, za katere opravlja kliring, z uporabo takšnega intervala zaupanja ustrezno zmanjšujejo in se spoštujejo pogoji iz odstavka 2.

Člen 25

Časovno obdobje za izračun pretekle nestanovitnosti

1.   CNS zagotovi, da se skladno z njeno metodologijo modelov in postopkom vrednotenja, vzpostavljenim v skladu s poglavjem XII, začetna kritja vsaj z intervalom zaupanja, določenim v členu 24, in za obdobje unovčenja, določeno v členu 26, krijejo izpostavljenosti, ki izhajajo iz pretekle nestanovitnosti, izračunane na osnovi podatkov, ki pokrivajo vsaj zadnjih 12 mesecev.

CNS zagotovi, da podatki, ki se uporabijo za izračun pretekle nestanovitnosti, zajemajo celoten niz tržnih razmer, vključno z obdobji izjemnih situacij.

2.   CNS lahko za izračun pretekle nestanovitnosti uporabi katero koli drugo časovno obdobje pod pogojem, da uporaba takega časovnega obdobja privede do zahtev po kritju, ki so vsaj tako visoke kot tiste, pridobljene s časovnim obdobjem, določenim v odstavku 1.

3.   Parametri kritij za finančne instrumente brez preteklega obdobja opazovanja temeljijo na konzervativnih predpostavkah. CNS takoj prilagodi izračun zahtevanih kritij na osnovi analize preteklega gibanja cen novih finančnih instrumentov.

Člen 26

Časovno obdobje za unovčenje

1.   CNS opredeli časovno obdobje za unovčenje, pri čemer upošteva značilnosti finančnega instrumenta, za katerega se opravlja kliring, trg, na katerem se z njim trguje, in obdobje za izračun in zbiranje kritij. Ta obdobja unovčenja znašajo vsaj:

| (a) | pet delovnih dni za izvedene finančne instrumente OTC; |
| --- | --- |

(a)

pet delovnih dni za izvedene finančne instrumente OTC;

| (b) | dva delovna dni za finančne instrumente, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC. |
| --- | --- |

(b)

dva delovna dni za finančne instrumente, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC.

2.   CNS pri določanju ustreznega obdobja unovčenja v vsakem primeru oceni in sešteje vsaj naslednje:

| (a) | najdaljše možno obdobje, ki lahko preteče od zadnjega zbiranja kritij do razglasitve, da prihaja do zaostankov s plačili, s strani CNS ali začetka postopka v primeru zaostankov s plačili s strani CNS; |
| --- | --- |

(a)

najdaljše možno obdobje, ki lahko preteče od zadnjega zbiranja kritij do razglasitve, da prihaja do zaostankov s plačili, s strani CNS ali začetka postopka v primeru zaostankov s plačili s strani CNS;

| (b) | ocenjeno obdobje, potrebno za oblikovanje in izvršitev strategije za upravljanje v primeru neplačila klirinškega člana glede na posebnosti vsakega razreda finančnih instrumentov, vključno z njegovo ravnjo likvidnosti ter velikostjo in koncentracijo pozicij, ter glede na trge, ki jih bo CNS uporabila za zaprtje ali popolno zavarovanje pozicije klirinškega člana pred tveganjem; |
| --- | --- |

(b)

ocenjeno obdobje, potrebno za oblikovanje in izvršitev strategije za upravljanje v primeru neplačila klirinškega člana glede na posebnosti vsakega razreda finančnih instrumentov, vključno z njegovo ravnjo likvidnosti ter velikostjo in koncentracijo pozicij, ter glede na trge, ki jih bo CNS uporabila za zaprtje ali popolno zavarovanje pozicije klirinškega člana pred tveganjem;

| (c) | če je ustrezno, obdobje, potrebno za kritje tveganja nasprotne stranke, ki mu je CNS izpostavljena. |
| --- | --- |

(c)

če je ustrezno, obdobje, potrebno za kritje tveganja nasprotne stranke, ki mu je CNS izpostavljena.

3.   Pri ocenjevanju obdobij iz odstavka 2 CNS upošteva vsaj dejavnike, navedene v členu 24(2), in časovno obdobje za izračun pretekle nestanovitnosti, kot je določeno v členu 25.

4.   Če CNS opravlja kliring za izvedene finančne instrumente OTC, ki imajo enake značilnosti tveganj kot izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih ali enakovrednem trgu tretje države, lahko uporabi obdobje unovčenja, ki je drugačno od tistega iz odstavka 1, pod pogojem, da lahko pristojnemu organu dokaže, da:

| (a) | bi bilo takšno časovno obdobje primernejše od tistega iz odstavka 1 zaradi posebnih lastnosti zadevnih izvedenih finančnih instrumentov OTC; |
| --- | --- |

(a)

bi bilo takšno časovno obdobje primernejše od tistega iz odstavka 1 zaradi posebnih lastnosti zadevnih izvedenih finančnih instrumentov OTC;

| (b) | takšno časovno obdobje znaša vsaj dva delovna dni. |
| --- | --- |

(b)

takšno časovno obdobje znaša vsaj dva delovna dni.

Člen 27

Portfeljska kritja

1.   CNS lahko dovoli pobotanja ali znižanja zahtevanega kritja za vse finančne instrumente, za katere opravlja kliring, če je cenovno tveganje posameznega finančnega instrumenta ali niza finančnih instrumentov znatno in zanesljivo povezano s cenovnim tveganjem drugih finančnih instrumentov oziroma je osnovano na enakovrednem statističnem parametru odvisnosti.

2.   CNS dokumentira svoj pristop za portfeljska kritja in zagotovi vsaj, da sta povezava ali enakovreden statistični parameter odvisnosti med dvema ali več finančnimi instrumenti, za katere se opravlja kliring, v obdobju zajema podatkov, izračunanem v skladu s členom 25, dokazano zanesljiva in izkazujeta prilagodljivost v preteklih ali hipotetičnih scenarijih izjemnih situacij. CNS dokaže, da obstaja ekonomska utemeljitev za razmerje med cenami.

3.   Vse finančne instrumente, za katere se uporabljajo portfeljska kritja, pokriva isti jamstveni sklad. Izjemoma se lahko portfeljska kritja uporabljajo za finančne instrumente, ki jih pokrivajo različni jamstveni skladi, če lahko CNS pristojnemu organu in klirinškim članom vnaprej obrazloži, kako bi se morebitne izgube razporejale med različnimi jamstvenimi skladi, in je v svojih pravilih zagotovila potrebne določbe.

4.   Če portfeljsko kritje zajema več instrumentov, znesek znižanj kritij ni večji od 80 % razlike med vsoto kritij, izračunanih posamično za vsak produkt, in kritjem, izračunanim na osnovi združene ocene izpostavljenosti za združen portfelj. Če CNS ni izpostavljena nobenemu potencialnemu tveganju zaradi znižanja kritja, lahko uporabi znižanje v višini do 100 % te razlike.

5.   Znižanja kritij, povezana s portfeljskimi kritji, so predmet zanesljivega programa testiranja izjemnih situacij v skladu s poglavjem XII.

Člen 28

Procikličnost

1.   CNS zagotovi, da njena politika za izbiro in spreminjanje intervalov zaupanja, obdobja unovčenja in obdobja zajema podatkov zagotavlja v prihodnost usmerjene, stabilne in skrbno zastavljene zahteve po kritju, ki omejujejo procikličnost do te mere, da ne prihaja do negativnih vplivov na zanesljivost in finančno varnost CNS. Če je mogoče, to vključuje izogibanje motečim ali velikim spremembam zahtev po kritju in vzpostavitev preglednih in predvidljivih postopkov za prilagajanje zahtev po kritju, kadar se tržne razmere spremenijo. Pri tem CNS uporabi vsaj eno od naslednjih možnosti:

| (a) | uporabi rezervo za kritja, enako vsaj 25 % izračunanih kritij, ki se lahko začasno črpa v obdobjih, ko izračunane zahteve po kritju pomembno rastejo; |
| --- | --- |

(a)

uporabi rezervo za kritja, enako vsaj 25 % izračunanih kritij, ki se lahko začasno črpa v obdobjih, ko izračunane zahteve po kritju pomembno rastejo;

| (b) | primerom izjemnih situacij v obdobju zajema podatkov, izračunanim v skladu s členom 26, pripiše najmanj ponder 25 %; |
| --- | --- |

(b)

primerom izjemnih situacij v obdobju zajema podatkov, izračunanim v skladu s členom 26, pripiše najmanj ponder 25 %;

| (c) | zagotovi, da njene zahteve po kritju niso nižje od tistih, ki bi se izračunale ob uporabi nestanovitnosti, ocenjene v 10-letnem obdobju zajema podatkov. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da njene zahteve po kritju niso nižje od tistih, ki bi se izračunale ob uporabi nestanovitnosti, ocenjene v 10-letnem obdobju zajema podatkov.

2.   Če CNS spremeni parametre modela kritij, tako da ti bolje odražajo trenutne tržne razmere, upošteva vse morebitne prociklične učinke takšnih sprememb.

POGLAVJE VII

JAMSTVENI SKLAD

(člen 42 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 29

Okvir in upravljanje

1.   CNS pri določanju najmanjše velikosti jamstvenega sklada in zneska drugih finančnih sredstev, potrebnih za izpolnjevanje zahtev iz členov 42 in 43 Uredbe (EU) št. 648/2012, ob upoštevanju odvisnosti v skupini izvaja notranjo politiko za opredelitev vrst skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, ki bi jo lahko izpostavile največjemu tveganju.

2.   Okvir vključuje opis, kako CNS opredeljuje skrajne, vendar možne tržne razmere. Je v celoti dokumentiran in se hrani v skladu s členom 12.

3.   O okviru razpravlja odbor za tveganja, odobri pa ga organ upravljanja. Zanesljivost okvira in njegova zmožnost odražanja tržnih gibanj se pregledata vsaj enkrat na leto. O pregledu razpravlja odbor za tveganja, prav tako pa se o njem poroča organu upravljanja.

Člen 30

Opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer

1.   Okvir iz člena 29 odraža profil tveganja CNS ob upoštevanju čezmejnih in medvalutnih izpostavljenosti, kjer je ustrezno. Opredeljuje vsa tržna tveganja, ki bi jim bila CNS izpostavljena v primeru neplačila na strani enega ali več klirinških članov, vključno z neugodnimi gibanji tržnih cen instrumentov, za katere se opravlja kliring, nižjo tržno likvidnostjo teh instrumentov ter padci vrednosti zavarovanj s premoženjem pri unovčenju. Okvir odraža tudi dodatna tveganja za CNS, ki izhajajo iz istočasnega propada subjektov v skupini klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili.

2.   Okvir posamično opredeljuje vse trge, ki jim je CNS izpostavljena v primeru, da pride do neplačila na strani klirinškega člana. CNS za vsak opredeljeni trg določi skrajne, vendar možne razmere, in sicer vsaj na podlagi:

| (a) | vrste preteklih scenarijev, vključno z obdobji izjemnih tržnih gibanj v zadnjih 30 letih oziroma od takrat, ko so na voljo zanesljivi podatki, ki bi CNS izpostavili največjemu finančnemu tveganju. Če se CNS odloči, da ponovitev preteklega primera velikih cenovnih gibanj ni možna, pristojnemu organu utemelji, zakaj tega ni vključila v okvir; |
| --- | --- |

(a)

vrste preteklih scenarijev, vključno z obdobji izjemnih tržnih gibanj v zadnjih 30 letih oziroma od takrat, ko so na voljo zanesljivi podatki, ki bi CNS izpostavili največjemu finančnemu tveganju. Če se CNS odloči, da ponovitev preteklega primera velikih cenovnih gibanj ni možna, pristojnemu organu utemelji, zakaj tega ni vključila v okvir;

| (b) | vrste morebitnih prihodnjih scenarijev, ki temeljijo na doslednih predpostavkah o nestanovitnosti trgov ter korelaciji cen med trgi in finančnimi instrumenti, pri čemer se zanaša tako na kvantitativne kot na kvalitativne ocene morebitnih tržnih razmer. |
| --- | --- |

(b)

vrste morebitnih prihodnjih scenarijev, ki temeljijo na doslednih predpostavkah o nestanovitnosti trgov ter korelaciji cen med trgi in finančnimi instrumenti, pri čemer se zanaša tako na kvantitativne kot na kvalitativne ocene morebitnih tržnih razmer.

3.   Okvir kvantitativno in kvalitativno upošteva tudi, v kolikšni meri bi lahko do izjemnih cenovnih gibanj prišlo na več opredeljenih trgih hkrati. Upošteva, da v skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah pretekla korelacija cen morda ne bo več veljala.

Člen 31

Pregled skrajnih, vendar možnih scenarijev

CNS redno pregleduje postopke, opisane v členu 30, pri čemer upošteva vsa ustrezna dogajanja na trgih ter obseg in koncentracijo izpostavljenosti klirinških članov. Sklop preteklih in hipotetičnih scenarijev, ki jih CNS uporablja za opredelitev skrajnih, vendar možnih tržnih razmer, CNS ob posvetovanju z odborom za tveganja pregleda vsaj enkrat letno in pogosteje, kadar dogajanja na trgih ali pomembne spremembe niza pogodb, za katere opravlja kliring, vplivajo na predpostavke, ki so osnova za scenarije, in tako zahtevajo prilagoditev scenarijev. O pomembnih spremembah okvira se poroča organu upravljanja.

POGLAVJE VIII

KONTROLE LIKVIDNOSTNEGA TVEGANJA

(člen 44 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 32

Ocena likvidnostnega tveganja

1.   CNS vzpostavi trden okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja, ki vključuje učinkovita operativna in analitična orodja za stalno in pravočasno opredelitev, merjenje ter spremljanje njenih tokov poravnave in financiranja, vključno z uporabo likvidnosti znotraj enega dne. CNS redno ocenjujejo zasnovo in delovanje njihovih okvirov za upravljanje likvidnostnega tveganja, pri tem pa upoštevajo tudi rezultate testov izjemnih situacij.

2.   Okvir CNS za upravljanje likvidnostnega tveganja je ustrezno zanesljiv za zagotovitev, da je CNS sposobna izpolnjevati obveznosti v zvezi s plačili in poravnavo v vseh ustreznih valutah, ko obveznosti zapadejo, tudi znotraj enega dne, kadar je to primerno. Okvir CNS za upravljanje likvidnostnega tveganja vključuje tudi oceno morebitnih prihodnjih likvidnostnih potreb ob upoštevanju širokega spektra možnih scenarijev izjemnih situacij. Scenarij izjemnih situacij vključuje dogodek neplačila na strani klirinških članov v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 od datuma neplačila do konca obdobja unovčenja ter likvidnostno tveganje, ki je posledica naložbene politike in postopkov CNS v skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah.

3.   Okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja vključuje likvidnostni načrt, ki se dokumentira in hrani v skladu s členom 12. Likvidnostni načrt vsebuje vsaj postopke CNS za:

| (a) | upravljanje in spremljanje, vsaj na dnevni osnovi, likvidnostnih potreb v najrazličnejših tržnih scenarijih; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje in spremljanje, vsaj na dnevni osnovi, likvidnostnih potreb v najrazličnejših tržnih scenarijih;

| (b) | ohranjanje zadostnih likvidnih finančnih sredstev za kritje likvidnostnih potreb in razlikovanje med uporabo različnih vrst likvidnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

ohranjanje zadostnih likvidnih finančnih sredstev za kritje likvidnostnih potreb in razlikovanje med uporabo različnih vrst likvidnih sredstev;

| (c) | dnevno ocenjevanje in vrednotenje likvidnih sredstev, ki so na voljo CNS, in njenih likvidnostnih potreb; |
| --- | --- |

(c)

dnevno ocenjevanje in vrednotenje likvidnih sredstev, ki so na voljo CNS, in njenih likvidnostnih potreb;

| (d) | opredelitev virov likvidnostnega tveganja; |
| --- | --- |

(d)

opredelitev virov likvidnostnega tveganja;

| (e) | oceno časovnih okvirov, v katerih bi morala biti likvidna finančna sredstva CNS na voljo; |
| --- | --- |

(e)

oceno časovnih okvirov, v katerih bi morala biti likvidna finančna sredstva CNS na voljo;

| (f) | obravnavo morebitnih likvidnostnih potreb, ki izhajajo iz zmožnosti klirinških članov, da zamenjajo zavarovanje z denarnimi sredstvi za zavarovanje z nedenarnimi sredstvi; |
| --- | --- |

(f)

obravnavo morebitnih likvidnostnih potreb, ki izhajajo iz zmožnosti klirinških članov, da zamenjajo zavarovanje z denarnimi sredstvi za zavarovanje z nedenarnimi sredstvi;

| (g) | ukrepanje v primeru primanjkljaja likvidnih sredstev; |
| --- | --- |

(g)

ukrepanje v primeru primanjkljaja likvidnih sredstev;

| (h) | obnovitev likvidnih finančnih sredstev, ki jih lahko uporabi v primeru izjemnih situacij. |
| --- | --- |

(h)

obnovitev likvidnih finančnih sredstev, ki jih lahko uporabi v primeru izjemnih situacij.

Organ upravljanja CNS načrt odobri po posvetovanju z odborom za tveganja.

4.   CNS oceni likvidnostno tveganje, s katerim se sooča, vključno s primeri, ko CNS ali njen klirinški član v postopku kliringa ali poravnave nista zmožna poravnati plačilnih obveznosti, ko te zapadejo, pri čemer upošteva tudi naložbene dejavnosti CNS. Okvir za upravljanje tveganja obravnava likvidnostne potrebe, ki izhajajo iz razmerja CNS s subjektom, do katerega je likvidnostno izpostavljena, vključno s:

| (a) | poravnalnimi bankami; |
| --- | --- |

(a)

poravnalnimi bankami;

| (b) | plačilnimi sistemi; |
| --- | --- |

(b)

plačilnimi sistemi;

| (c) | sistemi poravnave vrednostnih papirjev; |
| --- | --- |

(c)

sistemi poravnave vrednostnih papirjev;

| (d) | nostro zastopniki; |
| --- | --- |

(d)

nostro zastopniki;

| (e) | skrbniškimi bankami; |
| --- | --- |

(e)

skrbniškimi bankami;

| (f) | ponudniki likvidnosti; |
| --- | --- |

(f)

ponudniki likvidnosti;

| (g) | interoperabilnimi CNS; |
| --- | --- |

(g)

interoperabilnimi CNS;

| (h) | ponudniki storitev. |
| --- | --- |

(h)

ponudniki storitev.

5.   CNS upošteva vse medsebojne odvisnosti med subjekti iz odstavka 4 in večkratna razmerja, ki jih lahko ima subjekt iz odstavka 4 s CNS v njenem okviru za upravljanje likvidnostnega tveganja.

6.   CNS zagotovi dnevno poročilo o potrebah in sredstvih iz točk (a), (b) in (c) odstavka 3 ter četrtletno poročilo o likvidnostnem načrtu iz točk (d) do (h) odstavka 3. Poročila se dokumentirajo in hranijo v skladu s poglavjem IV.

Člen 33

Dostop do likvidnosti

1.   CNS v vseh ustreznih valutah ohranja likvidna sredstva, ki ustrezajo njenim likvidnostnim potrebam, opredeljenim v skladu s členom 44 Uredbe (EU) št. 648/2012 in členom 32 te uredbe. Ta likvidna sredstva so omejena na:

| (a) | denarna sredstva, deponirana pri centralni banki izdaje; |
| --- | --- |

(a)

denarna sredstva, deponirana pri centralni banki izdaje;

| (b) | denarna sredstva, deponirana pri kreditnih institucijah z dovoljenjem v skladu s členom 47; |
| --- | --- |

(b)

denarna sredstva, deponirana pri kreditnih institucijah z dovoljenjem v skladu s členom 47;

| (c) | pravno zavezujoče kreditne linije ali enakovredne ureditve s klirinškimi člani, ki niso v zaostanku s plačili; |
| --- | --- |

(c)

pravno zavezujoče kreditne linije ali enakovredne ureditve s klirinškimi člani, ki niso v zaostanku s plačili;

| (d) | pravno zavezujoče repo posle; |
| --- | --- |

(d)

pravno zavezujoče repo posle;

| (e) | zelo tržljive finančne instrumente, ki izpolnjujejo zahteve členov 45 in 46 in za katere lahko CNS dokaže, da so lahko takoj na voljo in jih je mogoče isti dan pretvoriti v denarna sredstva z vnaprej določenimi in visoko zanesljivimi ureditvami financiranja, tudi v izjemnih tržnih razmerah. |
| --- | --- |

(e)

zelo tržljive finančne instrumente, ki izpolnjujejo zahteve členov 45 in 46 in za katere lahko CNS dokaže, da so lahko takoj na voljo in jih je mogoče isti dan pretvoriti v denarna sredstva z vnaprej določenimi in visoko zanesljivimi ureditvami financiranja, tudi v izjemnih tržnih razmerah.

2.   CNS upošteva valute, v katerih so denominirane njene obveznosti, in morebitni učinek izjemnih razmer na njeno sposobnost dostopanja do deviznih trgov na način, ki je skladen s cikli poravnave vrednostnih papirjev v sistemih tujih valut in sistemih poravnave vrednostih papirjev.

3.   Pravno zavezujoče kreditne linije, ki se zagotovijo v zameno za zavarovanje s premoženjem klirinških članov, se ne štejejo dvojno kot likvidna sredstva. CNS sprejme ukrepe za spremljanje in nadzor koncentracije izpostavljenosti likvidnostnemu tveganju v zvezi s posameznimi ponudniki likvidnosti.

4.   CNS izvaja stroge skrbne preglede za zagotavljanje, da imajo njeni ponudniki likvidnosti zadostne zmogljivosti za izpolnjevanje obveznosti iz ureditev v zvezi z likvidnostjo.

5.   CNS redno testira postopke za dostop do vnaprej dogovorjenih ureditev financiranja. To lahko vključuje črpanje testnih zneskov s kreditnih linij poslovnih bank, da se preverita hitrost dostopa do sredstev in zanesljivost postopkov.

6.   CNS ima v likvidnostnem načrtu podrobno določene postopke za uporabo likvidnih finančnih sredstev, da lahko izpolnjuje svoje plačilne obveznosti v primeru primanjkljaja likvidnih sredstev. Likvidnostni postopki jasno navajajo, kdaj je treba uporabiti določena sredstva. Postopki opisujejo tudi, kako dostopati do vlog denarnih sredstev ali naložb v vezave denarnih sredstev čez noč, kako izvajati tržne transakcije, ki se poravnajo na isti dan, ali kako črpati vnaprej dogovorjene kreditne linije. Ti postopki se redno testirajo. CNS vzpostavi tudi ustrezen načrt za obnovitev ureditev financiranja pred njihovim potekom.

Člen 34

Tveganje koncentracije

1.   CNS skrbno spremlja in nadzira koncentracijo izpostavljenosti do likvidnostnega tveganja, vključno z izpostavljenostmi do subjektov, navedenih v členu 32(4), in do subjektov v isti skupini.

2.   Okvir CNS za upravljanje likvidnostnega tveganja vključuje uporabo omejitev izpostavljenosti in koncentracije.

3.   CNS opredeli procese in postopke za primere kršitev omejitev koncentracije.

POGLAVJE IX

KASKADNI PRISTOP K NEPLAČILOM

(člen 45 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 35

Izračun zneska lastnih sredstev CNS, ki se uporabijo pri kaskadnem pristopu k neplačilom

1.   CNS ohranja in v bilanci stanja ločeno navede znesek namenskih lastnih sredstev za potrebe iz člena 45(4) Uredbe (EU) št. 648/2012.

2.   CNS izračuna minimalni znesek iz odstavka 1 tako, da zmnoži minimalni kapital, vključno z zadržanim dobičkom in rezervami, ki se držijo v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 648/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 152/2013 (8), s 25 %.

CNS navedeni minimalni znesek pregleda in prilagodi enkrat letno.

3.   Če ima CNS več jamstvenih skladov za različne razrede finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring, se skupna namenska lastna sredstva, izračunana v skladu z odstavkom 1, razporedijo na vsak jamstveni sklad v sorazmerju z velikostjo jamstvenega sklada, kar se v bilanci stanja navede ločeno in se uporablja za neplačila, ki izhajajo iz različnih tržnih segmentov, na katere se nanašajo jamstveni skladi.

4.   Za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 se ne uporabljajo nobena druga sredstva razen kapitala, skupaj z zadržanim dobičkom in rezervami, iz člena 16 Uredbe (EU) št. 648/2012.

Člen 36

Ohranjanje zneska lastnih sredstev CNS, ki se uporabi za potrebe kaskadnega pristopa k neplačilom

1.   CNS takoj obvesti pristojni organ, če znesek namenskih lastnih sredstev, ki jih drži, pade pod zahtevano raven iz člena 35, in pri tem poda tudi razloge za kršitev in izčrpen pisni opis ukrepov in časovnega okvira za obnovitev zneska.

2.   Če do naknadnega neplačila enega ali več klirinških članov pride, preden CNS ponovno vzpostavi namenska lastna sredstva, se samo preostali znesek dodeljenih namenskih lastnih sredstev uporabi za potrebe iz člena 45 Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   CNS ponovno vzpostavi namenska lastna sredstva najkasneje v enem mesecu od obvestila iz odstavka 1.

POGLAVJE X

ZAVAROVANJE S PREMOŽENJEM

(člen 46 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 37

Splošne zahteve

CNS vzpostavi in izvaja pregledne in predvidljive politike in postopke za ocenjevanje in stalno spremljanje likvidnosti sredstev, sprejetih kot zavarovanje s premoženjem, in sprejme popravne ukrepe, kjer je ustrezno.

CNS pregleda politike in postopke v zvezi s sredstvi, ki so primerna za zavarovanje s premoženjem, vsaj enkrat letno. Tak pregled se opravi tudi, kadar koli pride do bistvene spremembe, ki vpliva na izpostavljenost CNS tveganju.

Člen 38

Zavarovanje z denarnimi sredstvi

Za namene člena 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 je visoko likvidno zavarovanje v obliki denarnih sredstev denominirano v eni od naslednjih valut:

| (a) | valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna upravljati njeno tveganje; |
| --- | --- |

(a)

valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna upravljati njeno tveganje;

| (b) | valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti. |
| --- | --- |

(b)

valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti.

Člen 39

Finančni instrumenti

Za namene člena 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 finančni instrumenti, bančne garancije in zlato, ki izpolnjujejo pogoje iz Priloge I, štejejo za visoko likvidno zavarovanje.

Člen 40

Vrednotenje zavarovanja s premoženjem

1.   CNS za namene vrednotenja visoko likvidnega zavarovanja, kot je opredeljeno v členu 37, vzpostavi in izvaja politike in postopke, s katerimi v čim bolj realnem času spremlja kreditno kvaliteto, tržno likvidnost in nestanovitnost cen posameznih sredstev, sprejetih kot zavarovanje s premoženjem. CNS redno in vsaj enkrat na leto spremlja ustreznost politik in postopkov vrednotenja. Tak pregled se opravi tudi, kadar koli pride do bistvene spremembe, ki vpliva na izpostavljenost CNS tveganju.

2.   CNS zavarovanje s premoženjem vrednoti po tekočih tržnih cenah v čim bolj realnem času, če to ni mogoče, pa lahko pristojnim organom dokaže, da je sposobna upravljati tveganja.

Člen 41

Odbitki

1.   CNS vzpostavi ter izvaja politike in postopke za določanje razumnih odbitkov pri vrednosti zavarovanja s premoženjem.

2.   Odbitki odražajo verjetnost, da bo zavarovanje s premoženjem morda treba unovčiti v izjemnih tržnih razmerah, in upoštevajo čas, potreben za njegovo unovčenje. CNS pristojnemu organu dokaže, da so odbitki izračunani na konzervativen način, da bi se čim bolj omejili prociklični učinki. Za vsako sredstvo zavarovanja s premoženjem se odbitek določi ob upoštevanju ustreznih meril, vključno z:

| (a) | vrsto sredstva in stopnjo kreditnega tveganja, povezanega s finančnim instrumentom na podlagi notranje ocene CNS. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- |

(a)

vrsto sredstva in stopnjo kreditnega tveganja, povezanega s finančnim instrumentom na podlagi notranje ocene CNS. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (b) | zapadlostjo sredstva; |
| --- | --- |

(b)

zapadlostjo sredstva;

| (c) | preteklo in hipotetično prihodnjo nestanovitnostjo cen sredstva v izjemnih tržnih razmerah; |
| --- | --- |

(c)

preteklo in hipotetično prihodnjo nestanovitnostjo cen sredstva v izjemnih tržnih razmerah;

| (d) | likvidnostjo osnovnega trga ter razmiki med ponudbeno in nakupno ceno; |
| --- | --- |

(d)

likvidnostjo osnovnega trga ter razmiki med ponudbeno in nakupno ceno;

| (e) | valutnim tveganjem, če obstaja; |
| --- | --- |

(e)

valutnim tveganjem, če obstaja;

| (f) | tveganjem zaradi neugodnih gibanj. |
| --- | --- |

(f)

tveganjem zaradi neugodnih gibanj.

3.   CNS redno spremlja primernost odbitkov. CNS politike in postopke v zvezi z odbitki pregleda vsaj enkrat letno in ob vsaki pomembni spremembi, ki vpliva na njeno izpostavljenost tveganjem, vendar bi se morala čim bolj izogibati motečim ali velikim spremembam v odbitkih, ki bi lahko privedle do procikličnosti. Politike in postopki v zvezi z odbitki se neodvisno potrdijo vsaj enkrat letno.

Člen 42

Omejitve koncentracije

1.   CNS vzpostavi ter izvaja politike in postopke za zagotovitev zadostne razpršenosti zavarovanja s premoženjem, da se omogoči njegovo unovčenje v okviru določenega obdobja držanja brez pomembnejšega tržnega učinka. Politike in postopki določajo ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki se uporabijo, kadar se omejitve koncentracije iz odstavka 2 prekoračijo.

2.   CNS določi omejitve koncentracije na ravni:

| (a) | posameznih izdajateljev; |
| --- | --- |

(a)

posameznih izdajateljev;

| (b) | vrste izdajatelja; |
| --- | --- |

(b)

vrste izdajatelja;

| (c) | vrste sredstva; |
| --- | --- |

(c)

vrste sredstva;

| (d) | posameznega klirinškega člana; |
| --- | --- |

(d)

posameznega klirinškega člana;

| (e) | vseh klirinških članov. |
| --- | --- |

(e)

vseh klirinških članov.

3.   Omejitve koncentracije se določijo na konzervativen način ob upoštevanju vseh ustreznih meril, vključno s:

| (a) | finančnimi instrumenti, ki jih izdajo izdajatelji iste vrste glede na gospodarski sektor, dejavnost ali geografsko območje; |
| --- | --- |

(a)

finančnimi instrumenti, ki jih izdajo izdajatelji iste vrste glede na gospodarski sektor, dejavnost ali geografsko območje;

| (b) | ravnjo kreditnega tveganja finančnega instrumenta ali izdajatelja na podlagi notranje ocene CNS. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- |

(b)

ravnjo kreditnega tveganja finančnega instrumenta ali izdajatelja na podlagi notranje ocene CNS. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (c) | likvidnostjo in nestanovitnostjo cen finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

likvidnostjo in nestanovitnostjo cen finančnih instrumentov.

4.   CNS zagotovi, da posamezna kreditna institucija, enakovredna finančna institucija iz tretje države ali subjekt, ki je del iste skupine kot kreditna institucija ali finančna institucija iz tretje države, jamči za največ 10 % njenega zavarovanja s premoženjem. Če je zavarovanje s premoženjem, ki ga CNS prejme v obliki bančnih garancij poslovnih bank, višje od 50 % skupnega zavarovanja s premoženjem, se lahko ta omejitev zviša na 25 %.

5.   Pri izračunu omejitev iz odstavka 2 CNS upošteva svojo izpostavljenost izdajatelju, vključno s skupnim zneskom kreditnih linij, potrdil o vlogah, vezanih vlog, varčevalnih računov, depozitnih računov, tekočih računov, instrumentov denarnega trga in instrumentov za obratne repo posle, ki jih uporablja CNS. Te omejitve se ne uporabljajo za zavarovanje s premoženjem, ki ga drži CNS in ki presega minimalne zahteve za kritja, jamstveni sklad ali druga finančna sredstva.

6.   Pri določanju omejitve koncentracije za izpostavljenost posameznemu izdajatelju CNS združi in obravnava kot eno samo tveganje svojo izpostavljenost vsem finančnim instrumentom, ki jih izda izdajatelj ali subjekt iz skupine, za katere izrecno jamči izdajatelj ali subjekt iz skupine, in finančnim instrumentom, ki jih izdajo podjetja, katerih izključni namen je posedovati proizvajalna sredstva, ki so bistvena za poslovanje izdajatelja.

7.   CNS redno spremlja ustreznost svojih politik in postopkov v zvezi z omejitvami koncentracije. CNS politike in postopke v zvezi z omejitvami koncentracije pregleda vsaj enkrat letno in kadar koli nastopijo bistvene spremembe, ki vplivajo na njeno izpostavljenost tveganju.

8.   CNS pristojni organ in klirinške člane obvesti o omejitvah koncentracije, ki jih uporablja, in o vsaki spremembi teh omejitev.

9.   Če CNS bistveno prekrši omejitev koncentracije, ki je določena v njenih politikah in postopkih, o tem takoj obvesti pristojni organ. CNS kršitev odpravi takoj, ko je mogoče.

POGLAVJE XI

NALOŽBENA POLITIKA

(člen 47 Uredbe (EU) št. 648/2012)

Člen 43

Visoko likvidni finančni instrumenti

Za namene člena 47(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko dolžniški instrumenti štejejo za visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem, če so dolžniški instrumenti, ki izpolnjujejo vse pogoje iz Priloge II.

Člen 44

Zelo varne ureditve za deponiranje finančnih instrumentov

1.   Če CNS ne more deponirati finančnih instrumentov iz člena 45 ali finančnih instrumentov, ki so ji bili dani kot kritje, prispevkov v jamstveni sklad ali prispevkov v druga finančna sredstva, tako v obliki prenosa lastništva kot pravice do zavarovanja, pri upravljavcu sistema poravnave vrednostnih papirjev, ki zagotavlja popolno zaščito navedenih instrumentov, se takšni finančni instrumenti deponirajo pri enemu od naslednjih subjektov:

| (a) | centralni banki, ki zagotavlja popolno zaščito navedenih instrumentov in ki CNS po potrebi omogoča takojšen dostop do finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

centralni banki, ki zagotavlja popolno zaščito navedenih instrumentov in ki CNS po potrebi omogoča takojšen dostop do finančnih instrumentov;

| (b) | kreditni instituciji z dovoljenjem, kot je opredeljena v Direk tivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki zagotavlja popolno ločitev in zaščito navedenih instrumentov, CNS po potrebi omogoča takojšen dostop do finančnih instrumentov in za katero lahko CNS na podlagi notranje ocene dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- |

(b)

kreditni instituciji z dovoljenjem, kot je opredeljena v Direk tivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ki zagotavlja popolno ločitev in zaščito navedenih instrumentov, CNS po potrebi omogoča takojšen dostop do finančnih instrumentov in za katero lahko CNS na podlagi notranje ocene dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (c) | finančni instituciji iz tretje države, za katero veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja in ki ta pravila spoštuje, ki so po mnenju ustreznih pristojnih organov vsaj tako stroga kot tista, določena v Direktivi 2006/48/ES, in ki uporablja zanesljive računovodske prakse, postopke hrambe in notranje kontrole ter zagotavlja popolno ločitev in zaščito navedenih instrumentov, CNS po potrebi omogoča takojšen dostop do finančnih instrumentov, CNS pa lahko na podlagi notranje ocene zanjo dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi. |
| --- | --- |

(c)

finančni instituciji iz tretje države, za katero veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja in ki ta pravila spoštuje, ki so po mnenju ustreznih pristojnih organov vsaj tako stroga kot tista, določena v Direktivi 2006/48/ES, in ki uporablja zanesljive računovodske prakse, postopke hrambe in notranje kontrole ter zagotavlja popolno ločitev in zaščito navedenih instrumentov, CNS po potrebi omogoča takojšen dostop do finančnih instrumentov, CNS pa lahko na podlagi notranje ocene zanjo dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi.

2.   Kadar se finančni instrumenti deponirajo v skladu s točko (b) ali (c) odstavka 1, se držijo v ureditvah, ki preprečujejo kakršne koli izgube CNS zaradi neplačila ali insolventnosti finančne institucije z dovoljenjem.

3.   Zelo varne ureditve za deponiranje finančnih instrumentov, danih kot kritje, prispevkov v jamstveni sklad ali prispevkov v druga finančna sredstva, CNS dovolijo ponovno uporabo teh finančnih instrumentov samo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 39(8) Uredbe (EU) št. 648/2012 in če je ponovna uporaba namenjena plačilom, upravljanju dogodka neplačila na strani klirinškega člana ali izvajanju ureditve o interoperabilnosti.

Člen 45

Zelo varne ureditve za hrambo denarnih sredstev

1.   Za namene člena 47(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 so pri deponiranju denarnih sredstev pri drugem subjektu, kot je centralna banka, izpolnjeni vsi od naslednjih pogojev:

| (a) | denarna sredstva se deponirajo v eni od naslednjih valut:






  (i) | valuta, za katero lahko CNS z visoko ravnjo zanesljivosti dokaže, da je sposobna upravljati njena tveganja; |
| --- | --- | --- |

(a)

denarna sredstva se deponirajo v eni od naslednjih valut:

(i)

valuta, za katero lahko CNS z visoko ravnjo zanesljivosti dokaže, da je sposobna upravljati njena tveganja;

| (ii) | valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem v tej valuti; |
| --- | --- |

(ii)

valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem v tej valuti;

| (b) | denarna sredstva se deponirajo pri enem od naslednjih subjektov:






  (i) | kreditni instituciji z dovoljenjem, kakor je opredeljena v Direktivi 2006/48/ES, za katero lahko CNS na podlagi notranje ocene dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- | --- |

(b)

denarna sredstva se deponirajo pri enem od naslednjih subjektov:

(i)

kreditni instituciji z dovoljenjem, kakor je opredeljena v Direktivi 2006/48/ES, za katero lahko CNS na podlagi notranje ocene dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (ii) | finančni instituciji iz tretje države, za katero veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja in ki ta pravila spoštuje, ki so po mnenju ustreznih pristojnih organov vsaj tako stroga kot tista, določena v Direktivi 2006/48/ES, in ki uporablja zanesljive računovodske prakse, postopke hrambe in notranje kontrole, CNS pa lahko na podlagi notranje ocene zanjo dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi. |
| --- | --- |

(ii)

finančni instituciji iz tretje države, za katero veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja in ki ta pravila spoštuje, ki so po mnenju ustreznih pristojnih organov vsaj tako stroga kot tista, določena v Direktivi 2006/48/ES, in ki uporablja zanesljive računovodske prakse, postopke hrambe in notranje kontrole, CNS pa lahko na podlagi notranje ocene zanjo dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi.

2.   Če se denarna sredstva hranijo čez noč v skladu z odstavkom 1, se najmanj 95 % teh denarnih sredstev, izračunanih v povprečnem obdobju enega koledarskega meseca, deponira v okviru ureditev, ki zagotavljajo zavarovanje denarnih sredstev z visoko likvidnimi finančnimi instrumenti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 45, razen zahteve iz odstavka 1(c) navedenega člena.

Člen 45

Omejitve koncentracije

1.   CNS vzpostavi in izvaja politike in postopke za zagotovitev, da finančni instrumenti, v katera investira finančna sredstva, ostanejo dovolj razpršeni.

2.   CNS določi omejitve koncentracije in spremlja koncentracijo finančnih sredstev na ravni:

| (a) | posameznih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(a)

posameznih finančnih instrumentov;

| (b) | vrst finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

vrst finančnih instrumentov;

| (c) | posameznih izdajateljev; |
| --- | --- |

(c)

posameznih izdajateljev;

| (d) | vrst izdajateljev; |
| --- | --- |

(d)

vrst izdajateljev;

| (e) | nasprotnih strank, s katerimi so vzpostavljene ureditve, kot so določene v točkah (b) in (c) člena 44(1) ali v členu 45(2). |
| --- | --- |

(e)

nasprotnih strank, s katerimi so vzpostavljene ureditve, kot so določene v točkah (b) in (c) člena 44(1) ali v členu 45(2).

3.   Pri obravnavanju vrste izdajateljev CNS upošteva naslednje:

| (a) | geografsko porazdelitev; |
| --- | --- |

(a)

geografsko porazdelitev;

| (b) | medsebojne odvisnosti in večkratna razmerja, ki jih lahko ima subjekt s CNS; |
| --- | --- |

(b)

medsebojne odvisnosti in večkratna razmerja, ki jih lahko ima subjekt s CNS;

| (c) | raven kreditnega tveganja; |
| --- | --- |

(c)

raven kreditnega tveganja;

| (d) | izpostavljenosti, ki jih ima CNS do izdajatelja zaradi proizvodov, za katere opravlja kliring. |
| --- | --- |

(d)

izpostavljenosti, ki jih ima CNS do izdajatelja zaradi proizvodov, za katere opravlja kliring.

4.   Politike in postopki določajo ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki se uporabijo, kadar se omejitve koncentracije prekoračijo.

5.   Pri določanju omejitev koncentracije za izpostavljenost posameznemu izdajatelju ali skrbniku CNS združi in obravnava kot eno samo tveganje izpostavljenost do vseh finančnih instrumentov, ki jih izda ali zanje izrecno jamči izdajatelj, in vseh finančnih sredstev, deponiranih pri skrbniku.

6.   CNS redno spremlja ustreznost svojih politik in postopkov v zvezi z omejitvami koncentracije. CNS poleg tega politike in postopke v zvezi z omejitvami koncentracije pregleda vsaj enkrat letno in kadar koli nastopijo bistvene spremembe, ki vplivajo na izpostavljenost CNS tveganju.

7.   Če CNS prekrši omejitev koncentracije, ki je določena v njenih politikah in postopkih, o tem takoj obvesti pristojni organ. CNS kršitev odpravi takoj, ko je mogoče.

Člen 46

Zavarovanje z nedenarnimi sredstvi

Če je zavarovanje s premoženjem prejeto v obliki finančnih instrumentov v skladu z določbami poglavja X, se uporabljata samo člena 44 in 45.

POGLAVJE XII

PREGLED MODELOV, TESTIRANJE IZJEMNIH SITUACIJ IN TESTIRANJE ZA NAZAJ

(člen 49 Uredbe (EU) št. 648/2012)

ODDELEK 1

Modeli in programi

Člen 47

Vrednotenje modela

1.   CNS opravi celovito vrednotenje modelov, njihovih metodologij in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja, ki jih uporablja za merjenje, združevanje in upravljanje tveganj. Kakršne koli pomembne spremembe ali prilagoditve modelov, njihove metodologije in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja so predmet ustreznega upravljanja, pri čemer se pridobi tudi nasvet odbora za tveganja, pred uporabo pa jih potrdi kvalificirana in neodvisna stranka.

2.   Postopek vrednotenja CNS se dokumentira in opredeli vsaj usmeritve, ki se uporabljajo za testiranje metodologij v zvezi s kritji, jamstvenim skladom in drugimi finančnimi sredstvi ter okvira za izračun likvidnih finančnih sredstev. Kakršne koli pomembne spremembe ali prilagoditve usmeritev so predmet ustreznega upravljanja, pri čemer se pridobi tudi nasvet odbora za tveganja, pred uporabo pa jih potrdi kvalificirana in neodvisna stranka.

3.   Celovit postopek vrednotenja vključuje vsaj naslednje:

| (a) | oceno vsebinske tehtnosti modelov in okvira, vključno s podpornim dokaznim gradivom o njihovem razvoju; |
| --- | --- |

(a)

oceno vsebinske tehtnosti modelov in okvira, vključno s podpornim dokaznim gradivom o njihovem razvoju;

| (b) | pregled tekočih postopkov spremljanja, vključno s preverjanjem procesov in primerjalnih analiz; |
| --- | --- |

(b)

pregled tekočih postopkov spremljanja, vključno s preverjanjem procesov in primerjalnih analiz;

| (c) | pregled parametrov in predpostavk pri razvoju modelov, njihovih metodologij in okvira; |
| --- | --- |

(c)

pregled parametrov in predpostavk pri razvoju modelov, njihovih metodologij in okvira;

| (d) | pregled ustreznosti in primernosti modelov, njihovih metodologij in okvira, sprejetega v zvezi z vrsto pogodb, za katere se uporabljajo; |
| --- | --- |

(d)

pregled ustreznosti in primernosti modelov, njihovih metodologij in okvira, sprejetega v zvezi z vrsto pogodb, za katere se uporabljajo;

| (e) | pregled primernosti scenarijev za testiranje izjemnih situacij v skladu s poglavjem VII in členom 52; |
| --- | --- |

(e)

pregled primernosti scenarijev za testiranje izjemnih situacij v skladu s poglavjem VII in členom 52;

| (f) | analizo rezultatov testiranja. |
| --- | --- |

(f)

analizo rezultatov testiranja.

4.   CNS določi merila, na podlagi katerih oceni, ali so lahko njeni modeli, njihove metodologije in okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja uspešno potrjeni. Merila vključujejo uspešne rezultate testiranja.

5.   Če podatki o cenah niso na voljo ali niso zanesljivi, CNS upošteva cenovne omejitve in sprejme vsaj konzervativne predpostavke, ki temeljijo na spremljanih povezanih ali sorodnih trgih in trenutnih trendih na trgu.

6.   Če podatki o cenah niso na voljo ali niso zanesljivi, se sistemi in modeli vrednotenja, ki se uporabljajo za ta namen, ustrezno upravljajo, vključno s pridobitvijo nasveta odbora za tveganja, ter potrjujejo in testirajo. Modele vrednotenja CNS potrjuje kvalificirana in neodvisna oseba ob upoštevanju različnih tržnih scenarijev, da se zagotovi, da so modeli pri izdelavi ustreznih cen natančni, CNS pa po potrebi prilagodi izračun začetnih kritij tako, da odraža kakršna koli ugotovljena tveganja, ki izhajajo iz modela.

7.   CNS redno ocenjuje teoretične in empirične lastnosti modela kritij za vse finančne instrumente, za katere opravlja kliring.

Člen 48

Programi testiranja

1.   CNS ima vzpostavljene politike in postopke, ki podrobno opisujejo programe testiranja izjemnih situacij in testiranja za nazaj, ki jih izvaja za ocenjevanje primernosti, natančnosti, zanesljivosti in odpornosti modelov in njihovih metodologij za izračun mehanizmov za upravljanje tveganja, vključno s kritji, prispevki v jamstveni sklad in drugimi finančnimi sredstvi, v vrsti različnih tržnih razmer.

2.   Politike in postopki CNS podrobno opisujejo tudi program za testiranje izjemnih situacij, ki ga izvaja za oceno ustreznosti, natančnosti, zanesljivosti in odpornosti okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja.

3.   Politike in postopki vsebujejo vsaj metodologije za izbiro in razvoj ustreznega testiranja, vključno z izbiro podatkov o portfeljih in trgih, pogostostjo pregledov, posebnimi značilnostmi tveganj finančnih instrumentov, za katere se opravlja kliring, analizo rezultatov testiranja ter izjemami in ustreznimi korektivnimi ukrepi, ki so potrebni.

4.   CNS pri izvajanju vseh testov vključi vse morebitne pozicije strank.

ODDELEK 2

Testiranje za nazaj

Člen 49

Postopek testiranja za nazaj

1.   CNS oceni pokritost s kritji z naknadno primerjavo dejanskih rezultatov s pričakovanimi rezultati, ki izvirajo iz modelov kritij. Takšno testiranje za nazaj se opravi vsak dan, da se oceni, ali obstajajo kakršne koli izjeme pri testiranju pokritosti s kritji. Pokritost se oceni za trenutne pozicije za finančne instrumente in klirinške člane ter upošteva možne učinke portfeljskega kritja in, kjer je ustrezno, interoperabilnih CNS.

2.   CNS v programu testiranja za nazaj upošteva primerna pretekla obdobja, da zagotovi, da je uporabljeno obdobje opazovanja zadostno za omejitev kakršnih koli škodljivih učinkov na statistično značilnost.

3.   CNS v programu testiranja za nazaj upošteva vsaj jasne statistične preskuse in merila uspešnosti, ki jih mora določiti za oceno rezultatov testiranja za nazaj.

4.   CNS odboru za tveganja redno poroča o rezultatih in analizi testiranja za nazaj na način, ki ne krši zaupnosti, da ji odbor lahko svetuje pri pregledu modela kritij.

5.   CNS da rezultate in analizo testiranja za nazaj na voljo vsem klirinškim članom in strankam, če so ji znane. Vsem drugim strankam dajo rezultate in analizo testiranja za nazaj na zahtevo na voljo ustrezni klirinški člani. Take informacije se združijo v obliko, ki ne krši zaupnosti, klirinški člani in stranke pa imajo dostop samo do podrobnih rezultatov in analize testiranja za nazaj za lastne portfelje.

6.   CNS določi postopke za natančno opredelitev ukrepov, ki jih lahko sprejme glede na rezultate analize testiranja za nazaj.

ODDELEK 3

Testiranje in analiza občutljivosti

Člen 50

Postopek testiranja in analize občutljivosti

1.   CNS izvaja teste in analizo občutljivosti, da oceni pokritost modela kritij v različnih tržnih razmerah na podlagi preteklih podatkov za izjemne tržne razmere, do katerih je dejansko prišlo, in hipotetičnih podatkov za izjemne tržne razmere, do katerih ni prišlo.

2.   CNS uporabi širok niz parametrov in predpostavk, da zajame različne pretekle in hipotetične razmere, vključno z obdobji največje nestanovitnosti, do katerih je prišlo na trgih, na katerih posluje, in ekstremne spremembe v korelaciji med cenami pogodb, za katere opravlja kliring, da bi razumela, kako lahko na raven pokritosti s kritji vplivajo najskrajnejše tržne razmere in spremembe pomembnih parametrov modelov.

3.   Analiza občutljivosti se izvede na vrsti dejanskih portfeljev klirinških članov in portfeljev, ki so reprezentativni za CNS. Reprezentativni portfelji se izberejo glede na njihovo občutljivost na bistvene dejavnike tveganja in korelacije, ki jim je CNS izpostavljena. Takšno testiranje in analiza občutljivosti sta zasnovana za testiranje glavnih parametrov in predpostavk modela začetnega kritja pri vrsti intervalov zaupanja, da se določi občutljivost sistema na napake pri prilagajanju takih parametrov in predpostavk. Primerna pozornost se nameni časovni strukturi dejavnikov tveganja in predpostavljeni korelaciji med dejavniki tveganja.

4.   CNS oceni možne izgube v pozicijah klirinškega člana.

5.   Kjer je primerno, CNS obravnava parametre, ki odražajo hkratna neplačila na strani klirinških članov, ki izdajajo finančne instrumente, za katere CNS opravlja kliring, ali osnovna sredstva izvedenih finančnih instrumentov, za katere CNS opravlja kliring. Kjer je primerno, se upoštevajo tudi učinki neplačila stranke, ki izdaja finančne instrumente, za katere CNS opravlja kliring, ali osnovna sredstva izvedenih finančnih instrumentov, za katere CNS opravlja kliring.

6.   CNS odboru za tveganja redno poroča o rezultatih in analizi testiranja občutljivosti na način, ki ne krši zaupnosti, da ji odbor lahko svetuje pri pregledu modela kritij.

7.   CNS določi postopke za natančno opredelitev ukrepov, ki jih lahko sprejme glede na rezultate analize testiranja občutljivosti.

ODDELEK 4

Testiranje izjemnih situacij

Člen 51

Postopek testiranja izjemnih situacij

1.   Testi izjemnih situacij CNS parametre, predpostavke in scenarije izjemnih situacij uporabljajo pri modelih za ocenjevanje izpostavljenosti tveganjem, da se zagotovi, da njena finančna sredstva zadostujejo za kritje teh izpostavljenosti v skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah.

2.   Program CNS za testiranje izjemnih situacij od CNS zahteva, da redno izvaja vrsto testov izjemnih situacij, ki upoštevajo raznolikost njenih produktov in vse elemente njenih modelov in njihovih metodologij ter njenega okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja.

3.   Program CNS za testiranje izjemnih situacij določa, da se testi izjemnih situacij izvajajo z uporabo določenih scenarijev za testiranje izjemnih situacij, tako na podlagi preteklih kot hipotetičnih skrajnih, vendar možnih tržnih razmer v skladu s poglavjem VII. Pretekle razmere, ki se uporabljajo, se pregledajo in prilagodijo, kjer je primerno. CNS upošteva tudi druge oblike primernih scenarijev za testiranje izjemnih situacij, med drugim vključno s tehničnimi ali finančnimi težavami njenih poravnalnih bank, nostro zastopnikov, depozitnih bank, ponudnikov likvidnosti, ali interoperabilnih CNS.

4.   CNS je sposobna hitro prilagoditi svoje teste izjemnih situacij, tako da vključujejo nova ali nastajajoča tveganja.

5.   CNS preuči možne izgube zaradi neplačila stranke, če je ta znana, ki opravlja kliring prek več klirinških članov.

6.   CNS odboru za tveganja redno poroča o rezultatih in analizi testiranja izjemnih situacij na način, ki ne krši zaupnosti, da ji odbor lahko svetuje pri pregledu njenih modelov, njihovih metodologij in njenega okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja.

7.   CNS da rezultate in analizo testiranja izjemnih situacij na voljo vsem klirinškim članom in strankam, če so ji znane. Vsem drugim strankam dajo rezultate in analizo testiranja izjemnih situacij na zahtevo na voljo ustrezni klirinški člani. Take informacije se združijo v obliko, ki ne krši zaupnosti, klirinški člani in stranke pa imajo dostop samo do podrobnih rezultatov in analize testiranja izjemnih situacij za lastne portfelje.

8.   CNS določi postopke za natančno opredelitev ukrepov, ki jih lahko sprejme glede na rezultate analize testiranja izjemnih situacij.

Člen 52

Dejavniki tveganja za test izjemnih situacij

1.   CNS opredeli in ima ustrezno metodo za merjenje pomembnih dejavnikov tveganja, ki so značilni za pogodbe, za katere opravlja kliring, ki bi lahko vplivale na njeno izgubo. Testi izjemnih situacij CNS upoštevajo vsaj dejavnike tveganja, določene za naslednje vrste finančnih instrumentov, če je primerno:

| (a) | pogodbe, povezane z obrestno mero: dejavnike tveganja, ki ustrezajo obrestnim meram v vsaki valuti, v kateri CNS opravlja kliring finančnih instrumentov. Modeliranje krivulje donosnosti se razdeli na različne razrede zapadlosti, da se zajamejo spremembe v nestanovitnosti obrestnih mer vzdolž krivulje donosnosti. Število povezanih dejavnikov tveganja je odvisno od kompleksnosti pogodb na obrestno mero, za katere CNS opravlja kliring. Bazično tveganje, ki izhaja iz nepopolno soodvisnih gibanj med donosi državnih in drugih obrestnih mer s stalnim donosom, se zajame ločeno; |
| --- | --- |

(a)

pogodbe, povezane z obrestno mero: dejavnike tveganja, ki ustrezajo obrestnim meram v vsaki valuti, v kateri CNS opravlja kliring finančnih instrumentov. Modeliranje krivulje donosnosti se razdeli na različne razrede zapadlosti, da se zajamejo spremembe v nestanovitnosti obrestnih mer vzdolž krivulje donosnosti. Število povezanih dejavnikov tveganja je odvisno od kompleksnosti pogodb na obrestno mero, za katere CNS opravlja kliring. Bazično tveganje, ki izhaja iz nepopolno soodvisnih gibanj med donosi državnih in drugih obrestnih mer s stalnim donosom, se zajame ločeno;

| (b) | pogodbe, povezane z menjalnim tečajem: dejavnike tveganja, ki ustrezajo vsaki tuji valuti, v kateri CNS opravlja kliring, in menjalnemu tečaju med valuto, v kateri se izvajajo pozivi k doplačilu kritja, in valuto, v kateri CNS opravlja kliring finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(b)

pogodbe, povezane z menjalnim tečajem: dejavnike tveganja, ki ustrezajo vsaki tuji valuti, v kateri CNS opravlja kliring, in menjalnemu tečaju med valuto, v kateri se izvajajo pozivi k doplačilu kritja, in valuto, v kateri CNS opravlja kliring finančnih instrumentov;

| (c) | pogodbe, povezane z lastniškimi vrednostnimi papirji: dejavnike tveganja, ki ustrezajo nestanovitnosti posameznih izdaj lastniških vrednostnih papirjev za vsakega od trgov, za katere CNS opravlja kliring, in z nestanovitnostjo različnih sektorjev celotnega trga lastniških vrednostnih papirjev. Izpopolnjenost in narava tehnike modeliranja za dani trg ustrezata izpostavljenosti CNS celotnemu trgu, kot tudi njeni koncentraciji v posameznih izdajah lastniških vrednostnih papirjev na tem trgu; |
| --- | --- |

(c)

pogodbe, povezane z lastniškimi vrednostnimi papirji: dejavnike tveganja, ki ustrezajo nestanovitnosti posameznih izdaj lastniških vrednostnih papirjev za vsakega od trgov, za katere CNS opravlja kliring, in z nestanovitnostjo različnih sektorjev celotnega trga lastniških vrednostnih papirjev. Izpopolnjenost in narava tehnike modeliranja za dani trg ustrezata izpostavljenosti CNS celotnemu trgu, kot tudi njeni koncentraciji v posameznih izdajah lastniških vrednostnih papirjev na tem trgu;

| (d) | blagovne pogodbe: dejavnike tveganja, ki upoštevajo različne kategorije in podkategorije blagovnih pogodb in povezanih izvedenih finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring CNS, vključno, kadar je to primerno, z razlikami v donosnosti uporabnosti med pozicijami izvedenih finančnih instrumentov in pozicijami denarnih sredstev v blagu; |
| --- | --- |

(d)

blagovne pogodbe: dejavnike tveganja, ki upoštevajo različne kategorije in podkategorije blagovnih pogodb in povezanih izvedenih finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring CNS, vključno, kadar je to primerno, z razlikami v donosnosti uporabnosti med pozicijami izvedenih finančnih instrumentov in pozicijami denarnih sredstev v blagu;

| (e) | pogodbe, povezane s posojili: dejavnike tveganja, ki upoštevajo tveganje skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila, vključno s kumulativnim tveganjem zaradi več dogodkov neplačil, bazičnim tveganjem in nestanovitnostjo stopnje izterjave. |
| --- | --- |

(e)

pogodbe, povezane s posojili: dejavnike tveganja, ki upoštevajo tveganje skokovitega naraščanja verjetnosti neplačila, vključno s kumulativnim tveganjem zaradi več dogodkov neplačil, bazičnim tveganjem in nestanovitnostjo stopnje izterjave.

2.   CNS v testih izjemnih situacij ustrezno pozornost nameni tudi vsaj naslednjemu:

| (a) | korelacijam, vključno s tistimi med opredeljenimi dejavniki tveganja in podobnimi pogodbami, za katere opravlja kliring; |
| --- | --- |

(a)

korelacijam, vključno s tistimi med opredeljenimi dejavniki tveganja in podobnimi pogodbami, za katere opravlja kliring;

| (b) | dejavnikom, ki ustrezajo implicirani in pretekli nestanovitnosti pogodbe, za katero se opravlja kliring; |
| --- | --- |

(b)

dejavnikom, ki ustrezajo implicirani in pretekli nestanovitnosti pogodbe, za katero se opravlja kliring;

| (c) | posebnim značilnostim vseh novih pogodb, za katere bo opravljala kliring; |
| --- | --- |

(c)

posebnim značilnostim vseh novih pogodb, za katere bo opravljala kliring;

| (d) | tveganju koncentracije, tudi do klirinškega člana in subjektov iz skupine klirinških članov; |
| --- | --- |

(d)

tveganju koncentracije, tudi do klirinškega člana in subjektov iz skupine klirinških članov;

| (e) | medsebojni odvisnosti in večkratnim razmerjem; |
| --- | --- |

(e)

medsebojni odvisnosti in večkratnim razmerjem;

| (f) | ustreznim tveganjem, vključno z valutnim tveganjem; |
| --- | --- |

(f)

ustreznim tveganjem, vključno z valutnim tveganjem;

| (g) | določenim omejitvam izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(g)

določenim omejitvam izpostavljenosti;

| (h) | tveganjem zaradi neugodnih gibanj. |
| --- | --- |

(h)

tveganjem zaradi neugodnih gibanj.

Člen 53

Testiranje izjemnih situacij za skupna finančna sredstva

1.   Program testiranja izjemnih situacij CNS zagotovi, da njeno kritje, prispevki v jamstveni sklad in druga finančna sredstva skupaj zadostujejo za pokritje neplačila vsaj dveh klirinških članov, do katerih ima največje izpostavljenosti v skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah. Program testiranja izjemnih situacij prav tako preuči možne izgube v skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah, nastale zaradi neplačila subjektov v skupini, iz katere sta dva klirinška člana, do katerih ima največje izpostavljenosti.

2.   Program za testiranje izjemnih situacij CNS zagotovi, da njena kritja in jamstveni sklad zadostujejo vsaj za pokritje neplačila klirinškega člana, do katerega ima največje izpostavljenosti, ali drugega in tretjega največjega klirinškega člana, če je vsota njune izpostavljenosti večja v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 648/2012.

3.   CNS izvede temeljito analizo možnih izgub, ki jih lahko utrpi, in oceni možne izgube v pozicijah klirinških članov, vključno s tveganjem, da bi unovčenje takih pozicij lahko vplivalo na trg in na raven pokritosti s kritji CNS.

4.   Kjer je primerno, CNS v testih izjemnih situacij upošteva učinke neplačila klirinškega člana, ki izdaja finančne instrumente, za katere CNS opravlja kliring, ali osnovna sredstva izvedenih finančnih instrumentov, za katere CNS opravlja kliring. Kjer je primerno, se upoštevajo tudi učinki neplačila stranke, ki izdaja finančne instrumente, za katere CNS opravlja kliring, ali osnovna sredstva izvedenih finančnih instrumentov, za katere CNS opravlja kliring.

5.   Testi izjemnih situacij CNS upoštevajo obdobje unovčenja, kot je določeno v členu 26.

Člen 54

Testiranje izjemnih situacij za likvidna finančna sredstva

1.   Program testiranja izjemnih situacij CNS za likvidna finančna sredstva zagotovi, da so zadostna v skladu z zahtevami iz poglavja VIII.

2.   CNS ima jasna in pregledna pravila in postopke za obravnavo primerov nezadostnih likvidnih finančnih sredstev, ki so jih izpostavili njeni testi izjemnih situacij, da zagotovi poravnavo plačilnih obveznosti.

CNS ima tudi jasne postopke za uporabo rezultatov in analizo testov izjemnih situacij, da oceni in prilagodi ustreznost njenega okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja in ponudnikov likvidnosti.

3.   Scenariji za testiranje izjemnih situacij, ki se uporabljajo pri testiranju izjemnih situacij za likvidna finančna sredstva, upoštevajo strukturo in poslovanje CNS ter vključujejo vse subjekte, ki lahko zanjo predstavljajo pomembno likvidnostno tveganje. Tako testiranje izjemnih situacij upošteva tudi vse močne povezave ali podobne izpostavljenosti med njenimi klirinškimi člani, vključno z drugimi subjekti, ki so del iste skupine, in oceni verjetnost več neplačil in učinek širjenja negativnih vplivov med njenimi klirinškimi člani, ki jih lahko taka neplačila povzročijo.

ODDELEK 5

Kritje in uporaba rezultatov testiranja

Člen 55

Ohranjanje zadostnega kritja

1.   CNS vzpostavi in vzdržuje postopke za zaznavanje sprememb v tržnih razmerah, vključno s povečanji v nestanovitnosti ali zmanjšanji likvidnosti finančnih instrumentov, za katere opravlja kliring, tako da lahko hitro prilagodi izračun svoje zahteve po kritju, da ustrezno upošteva nove tržne razmere.

2.   CNS izvaja teste odbitkov za zagotovitev, da se zavarovanje s premoženjem lahko unovči vsaj pri vrednosti po odbitku v zaznanih in skrajnih, vendar možnih tržnih razmerah.

3.   Če CNS zbira kritje na ravni portfelja in ne na ravni produkta, stalno pregleduje in testira izvedena pobotanja med produkti. CNS takšna pobotanja izvede na osnovi preudarne in ekonomsko smiselne metodologije, ki odraža stopnjo cenovne odvisnosti med produkti. CNS zlasti testira, kako se korelacije razvijajo v obdobjih dejanskih in hipotetičnih težkih tržnih razmer.

Člen 56

Pregled modelov na podlagi rezultatov testiranja

1.   CNS ima jasne postopke za določitev zneska dodatnega kritja, ki ga bo morda morala zbrati, tudi znotraj enega dne, in za prilagoditev modela kritij, kadar testiranje za nazaj pokaže, da model ni deloval po pričakovanjih in je privedel do rezultata, ki ne podaja ustreznega zneska začetnega kritja, potrebnega za doseganje želene ravni zanesljivosti. Če CNS ugotovi, da je potrebno dodatno kritje, tega zahteva ob naslednjem pozivu k doplačilu kritja.

2.   CNS oceni vir izjem pri testiranju, ki so jih izpostavili testi za nazaj. Glede na vir izjem CNS določi, ali je potrebna temeljna sprememba modela kritij ali modelov, ki zagotavljajo vhodne podatke zanje, in ali je potrebna ponovna prilagoditev trenutnih parametrov.

3.   CNS oceni vire izjem pri testiranju, ki so jih izpostavili testi izjemnih situacij. Na osnovi virov izjem CNS določi, ali je potrebna temeljna sprememba njenih modelov, njihovih metodologij ali njenega okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja oziroma ali je potrebna prilagoditev trenutnih parametrov ali predpostavk.

4.   Če rezultati testov kažejo na nezadostno pokritost kritja, jamstvenega sklada ali drugih finančnih sredstev, CNS poveča splošno pokritost svojih finančnih sredstev na sprejemljivo raven do naslednjega poziva k doplačilu kritja. Če rezultati testov kažejo na nezadostna likvidna finančna sredstva, CNS svoja likvidna finančna sredstva poveča na sprejemljivo raven takoj, ko je to izvedljivo.

5.   CNS pri pregledu svojih modelov, njihovih metodologij in okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja spremlja pogostost ponovitve izjem pri testiranju, da ustrezno opredeli in razreši probleme brez nepotrebnega odlašanja.

ODDELEK 6

Povratno testiranje izjemnih situacij

Člen 57

Povratno testiranje izjemnih situacij

1.   CNS izvaja povratne teste izjemnih situacij, ki so namenjeni ugotavljanju, v katerih tržnih razmerah lahko kombinacija njenega kritja, jamstvenega sklada in drugih finančnih sredstev privede do nezadostne pokritosti kreditnih izpostavljenosti in za katere so lahko likvidna finančna sredstva nezadostna. Pri izvajanju takih testov CNS v modelu uporabi skrajne tržne razmere, ki presegajo to, kar šteje za možne tržne razmere, da določi omejitve njenih modelov, njenega okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja, njenih finančnih sredstev in njenih likvidnih finančnih sredstev.

2.   CNS razvije povratne teste izjemnih situacij, ki so prilagojeni specifičnim tveganjem trgov in pogodb, za katere opravlja storitve kliringa.

3.   CNS uporabi pogoje, opredeljene v odstavku 1, ter rezultate in analizo povratnih testov izjemnih situacij, da opredeli skrajne, vendar možne scenarije v skladu s poglavjem VII.

4.   CNS odboru za tveganja redno poroča o rezultatih in analizi povratnega testiranja izjemnih situacij na način, ki ne krši zaupnosti, da ji odbor lahko svetuje pri pregledu.

ODDELEK 7

Postopki v primeru neplačil

Člen 58

Testiranje postopkov v primeru neplačil

1.   CNS testira in pregleduje postopke v primeru neplačil, da zagotovi, da so praktični in učinkoviti. CNS v okviru testiranja postopkov v primeru neplačil izvaja simulacijske vaje.

2.   Po testiranju postopkov v primeru neplačil CNS opredeli morebitne negotovosti in ustrezno prilagodi postopke, da negotovosti zmanjša.

3.   CNS z izvajanjem simulacijskih vaj potrdi, da so vsi klirinški člani ter, kjer je primerno, stranke in druge ustrezne osebe, vključno z interoperabilnimi CNS in vsemi drugimi povezanimi ponudniki storitev, ustrezno obveščeni in seznanjeni s postopki v scenariju neplačila.

ODDELEK 8

Pogostost vrednotenja in testiranja

Člen 59

Pogostost

1.   CNS vsaj enkrat letno izvede celovito vrednotenje modelov ter njihove metodologije.

2.   CNS vsaj enkrat letno izvede celovito vrednotenje okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja.

3.   CNS vsaj enkrat letno izvede celovito potrditev modelov vrednotenja.

4.   CNS vsaj enkrat letno preveri ustreznost politik, opredeljenih v členu 51.

5.   CNS analizira in spremlja uspešnost modela in pokritost finančnih sredstev v primeru neplačil z vsaj dnevnim testiranjem pokritosti kritij za nazaj in z izvajanjem vsaj dnevnih testov izjemnih situacij z uporabo standardnih in vnaprej določenih parametrov in predpostavk.

6.   CNS analizira in spremlja okvir za upravljanje likvidnostnega tveganja z izvajanjem vsaj dnevnih testov izjemnih situacij za likvidna finančna sredstva.

7.   CNS vsaj mesečno izvede podrobno temeljito analizo rezultatov testiranja, da zagotovi, da so scenariji za testiranje izjemnih situacij, modeli in okvir upravljanja likvidnostnega tveganja ter osnovni parametri in predpostavke pravilni. Taka analiza se izvaja bolj pogosto v izjemnih tržnih razmerah, vključno s primeri, ko finančni instrumenti, za katere se opravlja kliring, ali trgi, za katere CNS opravlja storitve, na splošno izkazujejo visoko nestanovitnost, postanejo manj likvidni ali ko se koncentracije, ki jih držijo njeni klirinški člani, močno povečajo ali ko se pričakuje, da se bo CNS soočila z izjemnimi tržnimi razmerami.

8.   Analiza občutljivosti se izvede najmanj enkrat mesečno na osnovi rezultatov testov občutljivosti. Ta analiza bi se morala izvajati bolj pogosto, kadar so trgi neobičajno nestanovitni ali manj likvidni ali kadar se velikost ali koncentracije pozicij, ki jih držijo njeni klirinški člani, bistveno povečajo.

9.   CNS vsaj enkrat letno testira pobotanja med finančnimi instrumenti in razvoj korelacij v obdobjih dejanskih in hipotetičnih težkih tržnih razmer.

10.   Odbitki CNS se testirajo vsaj enkrat mesečno.

11.   CNS povratne teste izjemnih situacij izvaja vsaj enkrat na četrtletje.

12.   CNS v skladu s členom 61 testira in pregleda postopke v primeru neplačil vsaj enkrat na četrtletje in izvaja simulacijske vaje vsaj enkrat letno. CNS simulacijske vaje izvaja tudi po morebitnih bistvenih spremembah postopkov v primeru neplačil.

ODDELEK 9

Časovna obdobja, ki se uporabljajo pri izvajanju testiranj

Člen 60

Časovna obdobja

1.   Časovna obdobja, ki se uporabljajo za teste izjemnih situacij, se določijo v skladu s poglavjem VII in vključujejo skrajne, vendar možne tržne razmere, ki so usmerjene v prihodnost.

2.   Pretekla časovna obdobja, ki se uporabljajo za testiranje za nazaj, vključujejo podatke iz vsaj zadnjega leta ali vse od takrat, ko je CNS opravljala kliring za zadevne finančne instrumente, če je to manj kot eno leto.

ODDELEK 10

Javno razkritje

Člen 61

Informacije, ki se javno razkrijejo

1.   CNS javno razkrije splošna načela, na katerih temeljijo njeni modeli in njihove metodologije, vrsto testov, ki jih izvaja, ter na najvišji ravni pripravljen povzetek rezultatov testov in vseh sprejetih korektivnih ukrepov.

2.   CNS javnosti omogoči vpogled v ključne vidike svojih postopkov v primeru neplačil, vključno z:

| (a) | okoliščinami, v katerih se lahko ukrepa; |
| --- | --- |

(a)

okoliščinami, v katerih se lahko ukrepa;

| (b) | osebami, ki lahko sprejmejo ukrepe; |
| --- | --- |

(b)

osebami, ki lahko sprejmejo ukrepe;

| (c) | področjem uporabe ukrepov, ki se lahko sprejmejo, vključno z obravnavanjem tako lastnih kot pozicij, sredstev in premoženja strank; |
| --- | --- |

(c)

področjem uporabe ukrepov, ki se lahko sprejmejo, vključno z obravnavanjem tako lastnih kot pozicij, sredstev in premoženja strank;

| (d) | mehanizmi za obravnavanje obveznosti CNS do klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili; |
| --- | --- |

(d)

mehanizmi za obravnavanje obveznosti CNS do klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili;

| (e) | mehanizmi za pomoč pri obravnavanju obveznosti klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, do njegovih strank. |
| --- | --- |

(e)

mehanizmi za pomoč pri obravnavanju obveznosti klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, do njegovih strank.

Člen 62

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Točka (h) oddelka 2 Priloge I se za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, kot so opredeljeni v točkah (b) in (d) člena 2(4) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10), začne uporabljati tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

2

(3)  UL L 352, 21.12.2012, str. 32.

3

(4)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

4

(5)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.

5

(6)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

6

(7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

7

(8)  Glej stran 37 tega Uradnega lista.

8

(9)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 326, 8.12.2011, str. 1.

10

---

PRILOGA I

Pogoji, ki se uporabljajo za finančne instrumente, bančne garancije in zlato, ki štejejo za visoko likvidno zavarovanje

ODDELEK 1

Finančni instrumenti

Za namene člena 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 so visoko likvidno zavarovanje v obliki finančnih instrumentov finančni instrumenti, ki izpolnjujejo pogoje iz točke 1 Priloge II k tej uredbi, ali prenosljivi vrednostni papirji in instrumenti denarnega trga, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| (a) | CNS lahko pristojnemu organu dokaže, da je finančne instrumente izdal izdajatelj, ki ima na podlagi ustrezne notranje ocene CNS nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- |

(a)

CNS lahko pristojnemu organu dokaže, da je finančne instrumente izdal izdajatelj, ki ima na podlagi ustrezne notranje ocene CNS nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (b) | CNS lahko pristojnemu organu dokaže, da imajo na podlagi ustrezne notranje ocene CNS finančni instrumenti nizko tržno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja; |
| --- | --- |

(b)

CNS lahko pristojnemu organu dokaže, da imajo na podlagi ustrezne notranje ocene CNS finančni instrumenti nizko tržno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja;

| (c) | denominirani so v eni od naslednjih valut:






  (i) | valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna upravljati njeno tveganje; |
| --- | --- | --- |

(c)

denominirani so v eni od naslednjih valut:

(i)

valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna upravljati njeno tveganje;

| (ii) | valuta, v kateri CNS opravlja kliring pogodb, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti; |
| --- | --- |

(ii)

valuta, v kateri CNS opravlja kliring pogodb, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti;

| (d) | so prosto prenosljivi in brez kakršnih koli regulativnih ali pravnih omejitev oziroma prosti zahtevkov tretjih oseb, ki bi ovirali njihovo unovčenje; |
| --- | --- |

(d)

so prosto prenosljivi in brez kakršnih koli regulativnih ali pravnih omejitev oziroma prosti zahtevkov tretjih oseb, ki bi ovirali njihovo unovčenje;

| (e) | za njih je na voljo delujoč trg za neposredno prodajo ali repo posle z raznoliko skupino kupcev in prodajalcev, pri tem pa lahko CNS dokaže, da lahko do njega zanesljivo dostopa, tudi v izjemnih razmerah; |
| --- | --- |

(e)

za njih je na voljo delujoč trg za neposredno prodajo ali repo posle z raznoliko skupino kupcev in prodajalcev, pri tem pa lahko CNS dokaže, da lahko do njega zanesljivo dostopa, tudi v izjemnih razmerah;

| (f) | zanje so na voljo zanesljivi podatki o cenah, ki se redno objavljajo; |
| --- | --- |

(f)

zanje so na voljo zanesljivi podatki o cenah, ki se redno objavljajo;

| (g) | ne izdaja jih:






  (i) | klirinški član, ki zagotavlja zavarovanje s premoženjem, ali subjekt, ki je del iste skupine kot klirinški član, razen v primeru krite obveznice in samo, če je premoženje, ki krije tako obveznico, ustrezno ločeno z zanesljivim pravnim okvirom in izpolnjuje zahteve iz tega oddelka; |
| --- | --- | --- |

(g)

ne izdaja jih:

(i)

klirinški član, ki zagotavlja zavarovanje s premoženjem, ali subjekt, ki je del iste skupine kot klirinški član, razen v primeru krite obveznice in samo, če je premoženje, ki krije tako obveznico, ustrezno ločeno z zanesljivim pravnim okvirom in izpolnjuje zahteve iz tega oddelka;

| (ii) | CNS ali subjekt, ki je del iste skupine kot CNS; |
| --- | --- |

(ii)

CNS ali subjekt, ki je del iste skupine kot CNS;

| (iii) | subjekt, katerega poslovanje vključuje zagotavljanje storitev, ki so ključne za delovanje CNS, razen če je tak subjekt centralna banka iz EGP ali centralna banka izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(iii)

subjekt, katerega poslovanje vključuje zagotavljanje storitev, ki so ključne za delovanje CNS, razen če je tak subjekt centralna banka iz EGP ali centralna banka izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti;

| (h) | niso kako drugače predmet večjega tveganja zaradi neugodnih gibanj. |
| --- | --- |

(h)

niso kako drugače predmet večjega tveganja zaradi neugodnih gibanj.

ODDELEK 2

Bančne garancije

| 1. | Bančna garancija poslovne banke, ki je predmet omejitev, dogovorjenih s pristojnim organom, izpolnjuje naslednje pogoje, da je lahko sprejeta kot zavarovanje s premoženjem v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012:






  (a) | izda se za kritje nefinančnega klirinškega člana; |
| --- | --- | --- |

1.

Bančna garancija poslovne banke, ki je predmet omejitev, dogovorjenih s pristojnim organom, izpolnjuje naslednje pogoje, da je lahko sprejeta kot zavarovanje s premoženjem v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012:

(a)

izda se za kritje nefinančnega klirinškega člana;

| (b) | izdal jo je izdajatelj, za katerega lahko CNS pristojnemu organu dokaže, da ima na podlagi ustrezne notranje ocene CNS nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- |

(b)

izdal jo je izdajatelj, za katerega lahko CNS pristojnemu organu dokaže, da ima na podlagi ustrezne notranje ocene CNS nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (c) | denominirana je v eni od naslednjih valut:






  (i) | valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna ustrezno upravljati njeno tveganje; |
| --- | --- | --- |

(c)

denominirana je v eni od naslednjih valut:

(i)

valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna ustrezno upravljati njeno tveganje;

| (ii) | valuta, v kateri CNS opravlja kliring pogodb, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti; |
| --- | --- |

(ii)

valuta, v kateri CNS opravlja kliring pogodb, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti;

| (d) | je nepreklicna, brezpogojna in izdajatelj se ne more sklicevati na katero koli zakonsko ali pogodbeno oprostitev ali utemeljitev, da bi nasprotoval plačilu garancije; |
| --- | --- |

(d)

je nepreklicna, brezpogojna in izdajatelj se ne more sklicevati na katero koli zakonsko ali pogodbeno oprostitev ali utemeljitev, da bi nasprotoval plačilu garancije;

| (e) | izplača se lahko na zahtevo v obdobju unovčenja portfelja klirinškega člana v zaostanku s plačili, ki je zagotovil tovrstno zavarovanje, brez kakršne koli regulativne, pravne ali operativne omejitve; |
| --- | --- |

(e)

izplača se lahko na zahtevo v obdobju unovčenja portfelja klirinškega člana v zaostanku s plačili, ki je zagotovil tovrstno zavarovanje, brez kakršne koli regulativne, pravne ali operativne omejitve;

| (f) | ne izda je:






  (i) | subjekt, ki je del iste skupine kot nefinančni klirinški član, ki ga krije garancija; |
| --- | --- | --- |

(f)

ne izda je:

(i)

subjekt, ki je del iste skupine kot nefinančni klirinški član, ki ga krije garancija;

| (ii) | subjekt, katerega poslovanje vključuje zagotavljanje storitev, ki so ključne za delovanje CNS, razen če je tak subjekt centralna banka iz EGP ali centralna banka izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti; |
| --- | --- |

(ii)

subjekt, katerega poslovanje vključuje zagotavljanje storitev, ki so ključne za delovanje CNS, razen če je tak subjekt centralna banka iz EGP ali centralna banka izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti;

| (g) | ni kako drugače predmet večjega tveganja zaradi neugodnih gibanj; |
| --- | --- |

(g)

ni kako drugače predmet večjega tveganja zaradi neugodnih gibanj;

| (h) | je v celoti krita z zavarovanjem s premoženjem, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  (i) | ni predmet tveganja zaradi neugodnih gibanj, ki temelji na korelaciji z boniteto garanta ali nefinančnega klirinškega člana, razen če je bilo tveganje zaradi neugodnih gibanj ustrezno zmanjšano z odbitkom zavarovanja; |
| --- | --- | --- |

(h)

je v celoti krita z zavarovanjem s premoženjem, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

(i)

ni predmet tveganja zaradi neugodnih gibanj, ki temelji na korelaciji z boniteto garanta ali nefinančnega klirinškega člana, razen če je bilo tveganje zaradi neugodnih gibanj ustrezno zmanjšano z odbitkom zavarovanja;

| (ii) | CNS ima takojšen dostop do garancije in vrednost garancije je v primeru hkratnega propada klirinškega člana in garanta neodvisna od stečaja; |
| --- | --- |

(ii)

CNS ima takojšen dostop do garancije in vrednost garancije je v primeru hkratnega propada klirinškega člana in garanta neodvisna od stečaja;

| (i) | primernost garanta je potrdil organ upravljanja CNS po celoviti oceni izdajatelja in pravnega, pogodbenega in operativnega okvira garancije, ki je v veliki meri zadovoljila organ upravljanja, da je garancija učinkovita, o primernosti garanta pa je bil uradno obveščen tudi pristojni organ. |
| --- | --- |

(i)

primernost garanta je potrdil organ upravljanja CNS po celoviti oceni izdajatelja in pravnega, pogodbenega in operativnega okvira garancije, ki je v veliki meri zadovoljila organ upravljanja, da je garancija učinkovita, o primernosti garanta pa je bil uradno obveščen tudi pristojni organ.

| 2. | Bančna garancija, ki jo izda centralna banka, izpolnjuje naslednje pogoje, da je lahko sprejeta kot zavarovanje s premoženjem v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012:






  (a) | izda jo centralna banka iz EGP ali centralna banka izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Bančna garancija, ki jo izda centralna banka, izpolnjuje naslednje pogoje, da je lahko sprejeta kot zavarovanje s premoženjem v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012:

(a)

izda jo centralna banka iz EGP ali centralna banka izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti;

| (b) | denominirana je v eni od naslednjih valut:






  (i) | valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna ustrezno upravljati njeno tveganje; |
| --- | --- | --- |

(b)

denominirana je v eni od naslednjih valut:

(i)

valuta, za katero lahko CNS pristojnim organom dokaže, da je sposobna ustrezno upravljati njeno tveganje;

| (ii) | valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti; |
| --- | --- |

(ii)

valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem, potrebnega za kritje izpostavljenosti CNS v tej valuti;

| (c) | je nepreklicna, brezpogojna in centralna banka izdajateljica se ne more sklicevati na katero koli zakonsko ali pogodbeno oprostitev ali utemeljitev, da bi nasprotovala plačilu garancije; |
| --- | --- |

(c)

je nepreklicna, brezpogojna in centralna banka izdajateljica se ne more sklicevati na katero koli zakonsko ali pogodbeno oprostitev ali utemeljitev, da bi nasprotovala plačilu garancije;

| (d) | izplača se lahko v obdobju unovčenja portfelja klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, in je brez kakršne koli regulativne, pravne ali operativne omejitve, v zvezi z njo pa ne obstajajo nobeni zahtevki tretjih oseb. |
| --- | --- |

(d)

izplača se lahko v obdobju unovčenja portfelja klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, in je brez kakršne koli regulativne, pravne ali operativne omejitve, v zvezi z njo pa ne obstajajo nobeni zahtevki tretjih oseb.

ODDELEK 3

Zlato

Zlato je v obliki palic iz čistega zlata s priznano specifikacijo Good Delivery in izpolnjuje naslednje pogoje, da je lahko sprejeto kot zavarovanje s premoženjem v skladu s členom 46(1) Uredbe (EU) št. 648/2012:

| (a) | drži ga neposredno CNS; |
| --- | --- |

(a)

drži ga neposredno CNS;

| (b) | deponirano je pri centralni banki v EGP ali centralni banki izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti, ki ima vzpostavljene primerne ureditve za zaščito lastninskih pravic klirinškega člana ali stranke nad zlatom in CNS omogoča hiter dostop do zlata, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

(b)

deponirano je pri centralni banki v EGP ali centralni banki izdaje valute, v kateri ima CNS izpostavljenosti, ki ima vzpostavljene primerne ureditve za zaščito lastninskih pravic klirinškega člana ali stranke nad zlatom in CNS omogoča hiter dostop do zlata, kadar je to potrebno;

| (c) | deponirano je pri kreditni instituciji z dovoljenjem, kot so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES, ki ima vzpostavljene primerne ureditve za zaščito lastninskih pravic klirinškega člana ali stranke nad zlatom, CNS po potrebi omogoča hiter dostop do zlata, CNS pa lahko na podlagi ustrezne notranje ocene pristojnemu organu zanjo dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža kreditne institucije v določeni državi; |
| --- | --- |

(c)

deponirano je pri kreditni instituciji z dovoljenjem, kot so opredeljene v Direktivi 2006/48/ES, ki ima vzpostavljene primerne ureditve za zaščito lastninskih pravic klirinškega člana ali stranke nad zlatom, CNS po potrebi omogoča hiter dostop do zlata, CNS pa lahko na podlagi ustrezne notranje ocene pristojnemu organu zanjo dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža kreditne institucije v določeni državi;

| (d) | deponirano je pri kreditni instituciji tretje države, za katero veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja in ki ta pravila spoštuje, ki so po mnenju pristojnih organov vsaj tako stroga kot tista, določena v Direktivi 2006/48/ES, in ki uporablja zanesljive računovodske prakse, postopke hrambe in notranje kontrole ter ima vzpostavljene primerne ureditve za zaščito lastninskih pravic klirinškega člana ali stranke nad zlatom, CNS omogoča takojšen dostop do zlata, kadar je to potrebno, CNS pa lahko na podlagi notranje ocene pristojnemu organu dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža kreditne institucije v določeni državi. |
| --- | --- |

(d)

deponirano je pri kreditni instituciji tretje države, za katero veljajo pravila varnega in skrbnega poslovanja in ki ta pravila spoštuje, ki so po mnenju pristojnih organov vsaj tako stroga kot tista, določena v Direktivi 2006/48/ES, in ki uporablja zanesljive računovodske prakse, postopke hrambe in notranje kontrole ter ima vzpostavljene primerne ureditve za zaščito lastninskih pravic klirinškega člana ali stranke nad zlatom, CNS omogoča takojšen dostop do zlata, kadar je to potrebno, CNS pa lahko na podlagi notranje ocene pristojnemu organu dokaže, da ima nizko kreditno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža kreditne institucije v določeni državi.

---

PRILOGA II

Pogoji, ki se uporabljajo za visoko likvidne finančne instrumente

| 1. | Za namene člena 47(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko finančni instrumenti štejejo za visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem, če so dolžniški instrumenti, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:






  (a) | izda jih ali zanje izrecno jamči:






  (i) | vlada; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Za namene člena 47(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko finančni instrumenti štejejo za visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem, če so dolžniški instrumenti, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

(a)

izda jih ali zanje izrecno jamči:

(i)

vlada;

| (ii) | centralna banka; |
| --- | --- |

(ii)

centralna banka;

| (iii) | multilateralna razvojna banka, kakor je navedena v oddelku 4.2 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES; |
| --- | --- |

(iii)

multilateralna razvojna banka, kakor je navedena v oddelku 4.2 dela 1 Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES;

| (iv) | evropski instrument za finančno stabilnost ali evropski mehanizem za stabilnost, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(iv)

evropski instrument za finančno stabilnost ali evropski mehanizem za stabilnost, kjer je ustrezno;

| (b) | CNS lahko na podlagi notranje ocene dokaže, da ima nizko kreditno in tržno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi; |
| --- | --- |

(b)

CNS lahko na podlagi notranje ocene dokaže, da ima nizko kreditno in tržno tveganje. Pri pripravi ocene CNS uporabi opredeljeno in objektivno metodologijo, ki se ne zanaša v celoti na zunanja mnenja in ki upošteva tveganje, ki izhaja iz ustanovitve sedeža izdajatelja v določeni državi;

| (c) | povprečen čas do zapadlosti portfelja CNS ne presega dveh let; |
| --- | --- |

(c)

povprečen čas do zapadlosti portfelja CNS ne presega dveh let;

| (d) | denominirani so v eni od naslednjih valut:






  (i) | valuta, za katero lahko CNS dokaže, da je sposobna upravljati njeno tveganje; |
| --- | --- | --- |

(d)

denominirani so v eni od naslednjih valut:

(i)

valuta, za katero lahko CNS dokaže, da je sposobna upravljati njeno tveganje;

| (ii) | valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem v tej valuti; |
| --- | --- |

(ii)

valuta, v kateri CNS opravlja kliring transakcij, v mejah zavarovanja s premoženjem v tej valuti;

| (e) | so prosto prenosljivi, brez kakršnih koli regulativnih omejitev ali zahtevkov tretjih oseb, ki bi ovirali njihovo unovčenje; |
| --- | --- |

(e)

so prosto prenosljivi, brez kakršnih koli regulativnih omejitev ali zahtevkov tretjih oseb, ki bi ovirali njihovo unovčenje;

| (f) | za njih je na voljo delujoč trg za neposredno prodajo ali repo posle z raznoliko skupino kupcev in prodajalcev, tudi v izjemnih razmerah, CNS pa lahko do njega zanesljivo dostopa; |
| --- | --- |

(f)

za njih je na voljo delujoč trg za neposredno prodajo ali repo posle z raznoliko skupino kupcev in prodajalcev, tudi v izjemnih razmerah, CNS pa lahko do njega zanesljivo dostopa;

| (g) | za te instrumente se redno objavljajo zanesljivi podatki o cenah. |
| --- | --- |

(g)

za te instrumente se redno objavljajo zanesljivi podatki o cenah.

| 2. | Za namene člena 47(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko pogodbe na izvedene finančne instrumente prav tako štejejo za visoko likvidne finančne naložbe z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem, če se sklenejo z namenom:






  (a) | varovanja portfelja klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, v okviru postopka v primeru dogodka neplačila ali |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene člena 47(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko pogodbe na izvedene finančne instrumente prav tako štejejo za visoko likvidne finančne naložbe z minimalnim kreditnim in tržnim tveganjem, če se sklenejo z namenom:

(a)

varovanja portfelja klirinškega člana, ki je v zaostanku s plačili, v okviru postopka v primeru dogodka neplačila ali

| (b) | varovanja pred valutnim tveganjem, ki izhaja iz okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja, vzpostavljenega v skladu s poglavjem VIII. |
| --- | --- |

(b)

varovanja pred valutnim tveganjem, ki izhaja iz okvira za upravljanje likvidnostnega tveganja, vzpostavljenega v skladu s poglavjem VIII.

Če se pogodbe na izvedene finančne instrumente uporabljajo v takih okoliščinah, je njihova uporaba omejena na pogodbe na izvedene finančne instrumente, v zvezi s katerimi se redno objavljajo zanesljivi podatki o cenah, in na časovno obdobje, ki je potrebno za zmanjšanje kreditnega in tržnega tveganja, ki jima je CNS izpostavljena.

Politiko CNS za uporabo pogodb na izvedene finančne instrumente odobri organ upravljanja po posvetovanju z odborom za tveganja.

---