# Uradni list L 39/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.039.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 39 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 569. februar 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.039.slv

Uradni list

Evropske unije

L 39

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 569. februar 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (
  2
  ) | 12 |
| | * | Uredba (EU) št. 100/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (
  1
  ) | 30 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 98/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) št. 99/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017 (
  2
  )

2

12

*

Uredba (EU) št. 100/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |
| | (2)   Besedilo velja za EGP in Švico |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

(2)   Besedilo velja za EGP in Švico

2

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 9.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/1

---

UREDBA (EU) št. 98/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2013

o trženju in uporabi predhodnih sestavin za eksplozive

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nekatere snovi in zmesi so predhodne sestavine in se lahko zlorabijo za nezakonito proizvodnjo eksplozivov. V Akcijskem načrtu Evropske unije za okrepitev varnosti eksplozivov, ki ga je Svet sprejel 18. aprila 2008, je bila Komisija pozvana, da ustanovi stalni odbor za predhodne sestavine, ki bo preučil ukrepe in pripravil priporočila v zvezi z ureditvijo predhodnih sestavin za eksplozive, ki so dostopne na trgu, in sicer ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(1)

Nekatere snovi in zmesi so predhodne sestavine in se lahko zlorabijo za nezakonito proizvodnjo eksplozivov. V Akcijskem načrtu Evropske unije za okrepitev varnosti eksplozivov, ki ga je Svet sprejel 18. aprila 2008, je bila Komisija pozvana, da ustanovi stalni odbor za predhodne sestavine, ki bo preučil ukrepe in pripravil priporočila v zvezi z ureditvijo predhodnih sestavin za eksplozive, ki so dostopne na trgu, in sicer ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti.

| (2) | Stalni odbor za predhodne sestavine, ki ga je Komisija ustanovila leta 2008, je določil več predhodnih sestavin za eksplozive, ki bi se lahko uporabile za teroristične napade, in priporočil ustrezno ukrepanje na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2)

Stalni odbor za predhodne sestavine, ki ga je Komisija ustanovila leta 2008, je določil več predhodnih sestavin za eksplozive, ki bi se lahko uporabile za teroristične napade, in priporočil ustrezno ukrepanje na ravni Unije.

| (3) | Nekatere države članice so že sprejele zakone in druge predpise, ki urejajo dajanje v promet, dajanje na voljo in posedovanje nekaterih predhodnih sestavin za eksplozive. |
| --- | --- |

(3)

Nekatere države članice so že sprejele zakone in druge predpise, ki urejajo dajanje v promet, dajanje na voljo in posedovanje nekaterih predhodnih sestavin za eksplozive.

| (4) | Te zakone in druge predpise, ki se razlikujejo in bi lahko ovirali trgovanje v Uniji, bi bilo treba harmonizirati, da bi se izboljšal prosti pretok kemičnih snovi in zmesi na notranjem trgu ter, kolikor je mogoče, preprečilo izkrivljanje konkurence, hkrati pa zagotovila visoka raven zaščite varnosti splošne javnosti. Na nacionalni ravni in ravni Unije so bila določena tudi druga pravila o nekaterih snoveh, ki jih zajema ta uredba, glede varnosti delavcev in varstvu okolja. Na ta druga pravila ta uredba ne vpliva. |
| --- | --- |

(4)

Te zakone in druge predpise, ki se razlikujejo in bi lahko ovirali trgovanje v Uniji, bi bilo treba harmonizirati, da bi se izboljšal prosti pretok kemičnih snovi in zmesi na notranjem trgu ter, kolikor je mogoče, preprečilo izkrivljanje konkurence, hkrati pa zagotovila visoka raven zaščite varnosti splošne javnosti. Na nacionalni ravni in ravni Unije so bila določena tudi druga pravila o nekaterih snoveh, ki jih zajema ta uredba, glede varnosti delavcev in varstvu okolja. Na ta druga pravila ta uredba ne vpliva.

| (5) | Da bi za gospodarske subjekte zagotovili kar največjo stopnjo poenotenja, je uredba najprimernejši pravni instrument za ureditev trženja in uporabe predhodnih sestavin za eksplozive. |
| --- | --- |

(5)

Da bi za gospodarske subjekte zagotovili kar največjo stopnjo poenotenja, je uredba najprimernejši pravni instrument za ureditev trženja in uporabe predhodnih sestavin za eksplozive.

| (6) | Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (3) določa, da bi morale biti snovi in zmesi, ki so razvrščene kot nevarne, pravilno označene, preden se dajo v promet. Določa tudi, da gospodarski subjekti, tudi trgovci na drobno, bodisi razvrstijo in označijo takšne snovi bodisi uporabijo razvrstitev predhodnega udeleženca dobavne verige. Zato je primerno, da se v tej uredbi določi, da vsi gospodarski subjekti, vključno s trgovci na drobno, ki splošnemu uporabniku dajejo na voljo snovi, do katerih je dostop omejen s to uredbo, zagotovijo, da je na embalaži navedeno, da za pridobitev, posedovanje ali uporabo snovi ali zmesi velja omejitev za splošne uporabnike. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (3) določa, da bi morale biti snovi in zmesi, ki so razvrščene kot nevarne, pravilno označene, preden se dajo v promet. Določa tudi, da gospodarski subjekti, tudi trgovci na drobno, bodisi razvrstijo in označijo takšne snovi bodisi uporabijo razvrstitev predhodnega udeleženca dobavne verige. Zato je primerno, da se v tej uredbi določi, da vsi gospodarski subjekti, vključno s trgovci na drobno, ki splošnemu uporabniku dajejo na voljo snovi, do katerih je dostop omejen s to uredbo, zagotovijo, da je na embalaži navedeno, da za pridobitev, posedovanje ali uporabo snovi ali zmesi velja omejitev za splošne uporabnike.

| (7) | Da bi na nacionalni ravni poskrbele za zaščito pred nezakonito uporabo predhodnih sestavin za eksplozive, ki je primerljiva ali boljša, kot se želi doseči s to uredbo na ravni Unije, so v nekaterih državah članicah že v veljavi zakoni in drugi predpisi v zvezi z nekaterimi snovmi, ki jih je mogoče preusmeriti v nezakonito uporabo. Nekatere od teh snovi so že vključene v tej uredbi, dostop do drugih pa bo na ravni Unije morda omejen pozneje. Ker bi bilo v nasprotju s cilji te uredbe, da se zaščita z ukrepi na ravni Unije zmanjša, je primerno, da se v zaščitni klavzuli določi mehanizem, po katerem bi lahko takšni nacionalni ukrepi ostali v veljavi. |
| --- | --- |

(7)

Da bi na nacionalni ravni poskrbele za zaščito pred nezakonito uporabo predhodnih sestavin za eksplozive, ki je primerljiva ali boljša, kot se želi doseči s to uredbo na ravni Unije, so v nekaterih državah članicah že v veljavi zakoni in drugi predpisi v zvezi z nekaterimi snovmi, ki jih je mogoče preusmeriti v nezakonito uporabo. Nekatere od teh snovi so že vključene v tej uredbi, dostop do drugih pa bo na ravni Unije morda omejen pozneje. Ker bi bilo v nasprotju s cilji te uredbe, da se zaščita z ukrepi na ravni Unije zmanjša, je primerno, da se v zaščitni klavzuli določi mehanizem, po katerem bi lahko takšni nacionalni ukrepi ostali v veljavi.

| (8) | Nezakonito proizvodnjo eksplozivov bi bilo treba otežiti z določitvijo mejnih koncentracijskih vrednosti v zvezi z določenimi predhodnimi sestavinami za eksplozive. Pod temi mejnimi vrednostmi je zagotovljen prost pretok teh predhodnih sestavin za eksplozive, ob upoštevanju zaščitnega mehanizma; nad temi mejnimi vrednostmi pa bi bilo treba dostop do teh predhodnih sestavin za eksplozive splošnim uporabnikom omejiti. |
| --- | --- |

(8)

Nezakonito proizvodnjo eksplozivov bi bilo treba otežiti z določitvijo mejnih koncentracijskih vrednosti v zvezi z določenimi predhodnimi sestavinami za eksplozive. Pod temi mejnimi vrednostmi je zagotovljen prost pretok teh predhodnih sestavin za eksplozive, ob upoštevanju zaščitnega mehanizma; nad temi mejnimi vrednostmi pa bi bilo treba dostop do teh predhodnih sestavin za eksplozive splošnim uporabnikom omejiti.

| (9) | Splošni uporabniki torej ne bi smeli imeti možnosti pridobiti, vnesti, posedovati ali uporabljati teh predhodnih sestavin za eksplozive nad mejnimi koncentracijskimi vrednostmi. Vendar je primerno, da se splošnim uporabnikom omogoči pridobivanje, vnos, posedovanje ali uporabo takih predhodnih sestavin za eksplozive v legitimne namene, če imajo za to dovoljenje. |
| --- | --- |

(9)

Splošni uporabniki torej ne bi smeli imeti možnosti pridobiti, vnesti, posedovati ali uporabljati teh predhodnih sestavin za eksplozive nad mejnimi koncentracijskimi vrednostmi. Vendar je primerno, da se splošnim uporabnikom omogoči pridobivanje, vnos, posedovanje ali uporabo takih predhodnih sestavin za eksplozive v legitimne namene, če imajo za to dovoljenje.

| (10) | Poleg tega, glede na dejstvo, da imajo nekatere države članice že dobro uveljavljene sisteme registracije, ki se uporabljajo za nadzor nad dajanjem na voljo na trgu nekaterih ali vseh snovi, omejenih s to uredbo, ki se ne bi smele dajati na voljo splošnim uporabnikom, je primerno v tej uredbi določiti sistem registracije, ki se uporabi za nekatere ali vse te snovi. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega, glede na dejstvo, da imajo nekatere države članice že dobro uveljavljene sisteme registracije, ki se uporabljajo za nadzor nad dajanjem na voljo na trgu nekaterih ali vseh snovi, omejenih s to uredbo, ki se ne bi smele dajati na voljo splošnim uporabnikom, je primerno v tej uredbi določiti sistem registracije, ki se uporabi za nekatere ali vse te snovi.

| (11) | Vodikov peroksid, nitrometan in dušikovo kislino splošni uporabniki široko uporabljajo v zakonite namene. Zato bi morale države članice imeti možnost, da za dostop do teh snovi v določenem razponu koncentracij namesto sistema dovoljenj uporabljajo sistem evidentiranja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Vodikov peroksid, nitrometan in dušikovo kislino splošni uporabniki široko uporabljajo v zakonite namene. Zato bi morale države članice imeti možnost, da za dostop do teh snovi v določenem razponu koncentracij namesto sistema dovoljenj uporabljajo sistem evidentiranja iz te uredbe.

| (12) | Glede na zelo posebno vsebino te uredbe se njeni cilji lahko dosežejo, pri čemer države članice v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ohranijo možnost, da same odločijo, ali splošnim uporabnikom v skladu s to uredbo dovolijo omejen dostop. |
| --- | --- |

(12)

Glede na zelo posebno vsebino te uredbe se njeni cilji lahko dosežejo, pri čemer države članice v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti ohranijo možnost, da same odločijo, ali splošnim uporabnikom v skladu s to uredbo dovolijo omejen dostop.

| (13) | Da bi poglobili legitimne cilje javne varnosti in hkrati še vedno zagotavljali čim manjše oviranje pravilnega delovanja notranjega trga, je primerno predvideti sistem dovoljenj, ki bi omogočil splošnemu uporabniku, ki je pridobil snov, ki je omejena s to uredbo in ki se ne sme dajati na voljo splošnim uporabnikom, ali zmes ali snov, ki vsebuje takšno snov, v koncentraciji, ki je višja od mejne vrednosti, da jo iz druge države članice ali iz tretje države vnese v državo članico, ki omogoča dostop do te snovi v skladu s katerim koli sistemom, določenim v tej uredbi. |
| --- | --- |

(13)

Da bi poglobili legitimne cilje javne varnosti in hkrati še vedno zagotavljali čim manjše oviranje pravilnega delovanja notranjega trga, je primerno predvideti sistem dovoljenj, ki bi omogočil splošnemu uporabniku, ki je pridobil snov, ki je omejena s to uredbo in ki se ne sme dajati na voljo splošnim uporabnikom, ali zmes ali snov, ki vsebuje takšno snov, v koncentraciji, ki je višja od mejne vrednosti, da jo iz druge države članice ali iz tretje države vnese v državo članico, ki omogoča dostop do te snovi v skladu s katerim koli sistemom, določenim v tej uredbi.

| (14) | Da bi učinkovito izvajale določbe o vnosu predhodnih sestavin za eksplozive, se države članice spodbuja, da so mednarodni potniki seznanjeni z omejitvami, ki veljajo za vnos snovi, ki so omejene s to uredbo in ki se jih ne sme dajati na voljo splošnim uporabnikom. Iz enakega razloga se države članice spodbuja tudi za to, da so splošni uporabniki seznanjeni s tem, da se te omejitve uporabljajo tudi za majhne pošiljke posameznikom in za pošiljke, ki jih končni uporabniki naročijo na daljavo. |
| --- | --- |

(14)

Da bi učinkovito izvajale določbe o vnosu predhodnih sestavin za eksplozive, se države članice spodbuja, da so mednarodni potniki seznanjeni z omejitvami, ki veljajo za vnos snovi, ki so omejene s to uredbo in ki se jih ne sme dajati na voljo splošnim uporabnikom. Iz enakega razloga se države članice spodbuja tudi za to, da so splošni uporabniki seznanjeni s tem, da se te omejitve uporabljajo tudi za majhne pošiljke posameznikom in za pošiljke, ki jih končni uporabniki naročijo na daljavo.

| (15) | Glede na pomen zmanjšanja upravnega bremena za mala in srednja podjetja (MSP) bi lahko države članice z obveščanjem industrije, zlasti MSP, zelo pripomogle k olajšanju izpolnjevanja te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Glede na pomen zmanjšanja upravnega bremena za mala in srednja podjetja (MSP) bi lahko države članice z obveščanjem industrije, zlasti MSP, zelo pripomogle k olajšanju izpolnjevanja te uredbe.

| (16) | Ker bi bilo nesorazmerno prepovedati uporabo predhodnih sestavin za eksplozive v poklicnih dejavnostih, bi morale omejitve v zvezi z dajanjem na voljo, vnosom, posedovanjem in uporabo predhodnih sestavin za eksplozive veljati le za splošne uporabnike. Kljub temu pa je glede na splošne cilje te uredbe primerno, da se določi mehanizem prijave transakcij, v katerega bodo vključeni tako poklicni uporabniki v celotni dobavni verigi, kot tudi splošni uporabniki, ki so vključeni v transakcije, ki bi zaradi vrste ali obsega posla lahko veljale za sumljive. Države članice bi morale v ta namen vzpostaviti nacionalne kontaktne točke za prijavo sumljivih transakcij. |
| --- | --- |

(16)

Ker bi bilo nesorazmerno prepovedati uporabo predhodnih sestavin za eksplozive v poklicnih dejavnostih, bi morale omejitve v zvezi z dajanjem na voljo, vnosom, posedovanjem in uporabo predhodnih sestavin za eksplozive veljati le za splošne uporabnike. Kljub temu pa je glede na splošne cilje te uredbe primerno, da se določi mehanizem prijave transakcij, v katerega bodo vključeni tako poklicni uporabniki v celotni dobavni verigi, kot tudi splošni uporabniki, ki so vključeni v transakcije, ki bi zaradi vrste ali obsega posla lahko veljale za sumljive. Države članice bi morale v ta namen vzpostaviti nacionalne kontaktne točke za prijavo sumljivih transakcij.

| (17) | Različne transakcije v zvezi s predhodnimi sestavinami za eksplozive bi se lahko štele za sumljive in bi torej lahko bile predmet prijave. Na primer, kadar se zdi, da morebitna stranka (poklicna ali nepoklicna) ni gotova glede nameravane uporabe, se zdi, da ni seznanjena z nameravano uporabo ali je ne more prepričljivo razložiti, namerava kupiti neobičajne količine, neobičajne koncentracije ali neobičajne kombinacije snovi, ne želi predložiti dokazila o identiteti ali prebivališču ali vztraja pri uporabi neobičajnih metod plačila, vključno z večjimi količinami gotovine. Gospodarski subjekti bi morali biti zmožni pridržati si pravico, da zavrnejo takšno transakcijo. |
| --- | --- |

(17)

Različne transakcije v zvezi s predhodnimi sestavinami za eksplozive bi se lahko štele za sumljive in bi torej lahko bile predmet prijave. Na primer, kadar se zdi, da morebitna stranka (poklicna ali nepoklicna) ni gotova glede nameravane uporabe, se zdi, da ni seznanjena z nameravano uporabo ali je ne more prepričljivo razložiti, namerava kupiti neobičajne količine, neobičajne koncentracije ali neobičajne kombinacije snovi, ne želi predložiti dokazila o identiteti ali prebivališču ali vztraja pri uporabi neobičajnih metod plačila, vključno z večjimi količinami gotovine. Gospodarski subjekti bi morali biti zmožni pridržati si pravico, da zavrnejo takšno transakcijo.

| (18) | Glede na splošne cilje te uredbe se pristojne organe spodbuja, da zadevno nacionalno kontaktno točko obvestijo o vsaki zavrnitvi vloge za izdajo dovoljenja, kadar se izdaja zavrne na podlagi utemeljenega suma glede zakonitosti namena uporabe ali glede namenov uporabnika. Prav tako se pristojne organe spodbuja, da nacionalne kontaktne točke obvestijo o začasnem odvzemu ali preklicu dovoljenja. |
| --- | --- |

(18)

Glede na splošne cilje te uredbe se pristojne organe spodbuja, da zadevno nacionalno kontaktno točko obvestijo o vsaki zavrnitvi vloge za izdajo dovoljenja, kadar se izdaja zavrne na podlagi utemeljenega suma glede zakonitosti namena uporabe ali glede namenov uporabnika. Prav tako se pristojne organe spodbuja, da nacionalne kontaktne točke obvestijo o začasnem odvzemu ali preklicu dovoljenja.

| (19) | Zaradi preprečevanja in odkrivanja morebitne nezakonite uporabe predhodnih sestavin za eksplozive je zaželeno, da nacionalne kontaktne točke vodijo evidenco o prijavljenih sumljivih transakcijah in da pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe za preiskavo konkretnih okoliščin, vključno s preverjanjem, ali poklicni uporabnik, vpleten v sumljivo transakcijo, dejansko izvaja zadevno gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(19)

Zaradi preprečevanja in odkrivanja morebitne nezakonite uporabe predhodnih sestavin za eksplozive je zaželeno, da nacionalne kontaktne točke vodijo evidenco o prijavljenih sumljivih transakcijah in da pristojni organi sprejmejo potrebne ukrepe za preiskavo konkretnih okoliščin, vključno s preverjanjem, ali poklicni uporabnik, vpleten v sumljivo transakcijo, dejansko izvaja zadevno gospodarsko dejavnost.

| (20) | Kadar je mogoče, bi morale biti določene mejne koncentracijske vrednosti, nad katerimi je dostop do nekaterih predhodnih sestavin za eksplozive omejen, medtem ko bi morala biti za nekatere druge predhodne sestavine za eksplozive predvidena le prijava sumljivih transakcij. Merila za določitev, kateri ukrepi bi se morali uporabiti za katere predhodne sestavine za eksplozive, vključujejo stopnjo tveganja, povezano z zadevno predhodno sestavino za eksplozive, obseg trgovine z zadevno predhodno sestavino za eksplozive ter možnost, da se določi raven koncentracije, pod katero bi se predhodna sestavina za eksplozive lahko še vedno uporabljala za legitimne namene, za katere je bila dana na voljo. Ta merila bi morala še naprej usmerjati nadaljnje ukrepe, ki bi se lahko sprejeli v zvezi s predhodnimi sestavinami za eksplozive, ki trenutno niso zajete v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Kadar je mogoče, bi morale biti določene mejne koncentracijske vrednosti, nad katerimi je dostop do nekaterih predhodnih sestavin za eksplozive omejen, medtem ko bi morala biti za nekatere druge predhodne sestavine za eksplozive predvidena le prijava sumljivih transakcij. Merila za določitev, kateri ukrepi bi se morali uporabiti za katere predhodne sestavine za eksplozive, vključujejo stopnjo tveganja, povezano z zadevno predhodno sestavino za eksplozive, obseg trgovine z zadevno predhodno sestavino za eksplozive ter možnost, da se določi raven koncentracije, pod katero bi se predhodna sestavina za eksplozive lahko še vedno uporabljala za legitimne namene, za katere je bila dana na voljo. Ta merila bi morala še naprej usmerjati nadaljnje ukrepe, ki bi se lahko sprejeli v zvezi s predhodnimi sestavinami za eksplozive, ki trenutno niso zajete v področje uporabe te uredbe.

| (21) | Mejnih koncentracijskih vrednosti heksamina v gorivnih tabletah tehnično ni mogoče določiti. Poleg tega se žveplova kislina, aceton, kalijev nitrat, natrijev nitrat, kalcijev nitrat in kalcij-amonijev nitrat uporabljajo v številne zakonite namene. Uredba na ravni Unije, ki bi omejevala prodajo navedenih snovi splošnim uporabnikom, bi potrošnikom, državnim organom in podjetjem povzročila nesorazmerno visoke upravne stroške in stroške zaradi izpolnjevanja obveznosti. Kljub temu bi bilo treba glede na cilje te uredbe sprejeti ukrepe, da se spodbudi prijava sumljivih transakcij v zvezi s heksaminom v gorivnih tabletah in v zvezi s temi drugimi predhodnimi sestavinami za eksplozive, za katere ni ustreznih in varnih nadomestkov. |
| --- | --- |

(21)

Mejnih koncentracijskih vrednosti heksamina v gorivnih tabletah tehnično ni mogoče določiti. Poleg tega se žveplova kislina, aceton, kalijev nitrat, natrijev nitrat, kalcijev nitrat in kalcij-amonijev nitrat uporabljajo v številne zakonite namene. Uredba na ravni Unije, ki bi omejevala prodajo navedenih snovi splošnim uporabnikom, bi potrošnikom, državnim organom in podjetjem povzročila nesorazmerno visoke upravne stroške in stroške zaradi izpolnjevanja obveznosti. Kljub temu bi bilo treba glede na cilje te uredbe sprejeti ukrepe, da se spodbudi prijava sumljivih transakcij v zvezi s heksaminom v gorivnih tabletah in v zvezi s temi drugimi predhodnimi sestavinami za eksplozive, za katere ni ustreznih in varnih nadomestkov.

| (22) | Kraja predhodnih sestavin za eksplozive je eden od načinov za pridobitev vhodnih materialov za nezakonito proizvodnjo eksplozivov. Zato bi bilo primerno predpisati prijavo večjih kraj in izginotij snovi, ki so predmet ukrepov v skladu s to uredbo. Da bi lažje odkrili storilce in pristojne organe drugih držav članic opozorili na morebitne grožnje, se nacionalne kontaktne točke spodbuja, da kadar je primerno, uporabijo sistem Europola za zgodnje opozarjanje. |
| --- | --- |

(22)

Kraja predhodnih sestavin za eksplozive je eden od načinov za pridobitev vhodnih materialov za nezakonito proizvodnjo eksplozivov. Zato bi bilo primerno predpisati prijavo večjih kraj in izginotij snovi, ki so predmet ukrepov v skladu s to uredbo. Da bi lažje odkrili storilce in pristojne organe drugih držav članic opozorili na morebitne grožnje, se nacionalne kontaktne točke spodbuja, da kadar je primerno, uporabijo sistem Europola za zgodnje opozarjanje.

| (23) | Države članice bi zato morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabijo za kršitve te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(23)

Države članice bi zato morale sprejeti pravila o kaznih, ki se uporabijo za kršitve te uredbe. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (24) | V skladu s Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (4) je splošnim uporabnikom prepovedana dobava amonijevega nitrata, ki bi se lahko zlahka zlorabil kot predhodna sestavina za eksplozive. Vendar je dobava amonijevega nitrata nekaterim poklicnim uporabnikom, zlasti kmetom, dovoljena. Zato bi morala ta dobava biti vključena v mehanizem prijave sumljivih transakcij, vzpostavljenim s to uredbo, saj v Uredbi (ES) št. 1907/2006 ni nobene enakovredne zahteve. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (4) je splošnim uporabnikom prepovedana dobava amonijevega nitrata, ki bi se lahko zlahka zlorabil kot predhodna sestavina za eksplozive. Vendar je dobava amonijevega nitrata nekaterim poklicnim uporabnikom, zlasti kmetom, dovoljena. Zato bi morala ta dobava biti vključena v mehanizem prijave sumljivih transakcij, vzpostavljenim s to uredbo, saj v Uredbi (ES) št. 1907/2006 ni nobene enakovredne zahteve.

| (25) | Ta uredba zahteva obdelavo osebnih podatkov in njihovo nadaljnje razkritje tretjim osebam v primerih sumljivih transakcij. Ta obdelava in razkritje pomeni resen poseg v temeljno pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov. Obdelavo osebnih podatkov v okviru uporabe te uredbe ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5). V skladu s tem bi bilo treba zagotoviti ustrezno varstvo temeljne pravice posameznikov do varstva osebnih podatkov, ki se obdelujejo pri uporabi te uredbe. Zlasti obdelava osebnih podatkov v zvezi z dovoljenji, evidentiranjem transakcij in prijavami sumljivih transakcij bi morala biti izvedena v skladu z Direktivo 95/46/ES, pri čemer bi morala biti upoštevana splošna načela varstva podatkov v zvezi z zmanjšanjem količine podatkov, omejitvijo namena, sorazmernosti in nujnosti ter zahteva po spoštovanju pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, da ima vpogled vanje, jih popravlja in izbriše. |
| --- | --- |

(25)

Ta uredba zahteva obdelavo osebnih podatkov in njihovo nadaljnje razkritje tretjim osebam v primerih sumljivih transakcij. Ta obdelava in razkritje pomeni resen poseg v temeljno pravico do zasebnosti in pravico do varstva osebnih podatkov. Obdelavo osebnih podatkov v okviru uporabe te uredbe ureja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (5). V skladu s tem bi bilo treba zagotoviti ustrezno varstvo temeljne pravice posameznikov do varstva osebnih podatkov, ki se obdelujejo pri uporabi te uredbe. Zlasti obdelava osebnih podatkov v zvezi z dovoljenji, evidentiranjem transakcij in prijavami sumljivih transakcij bi morala biti izvedena v skladu z Direktivo 95/46/ES, pri čemer bi morala biti upoštevana splošna načela varstva podatkov v zvezi z zmanjšanjem količine podatkov, omejitvijo namena, sorazmernosti in nujnosti ter zahteva po spoštovanju pravice posameznika, na katerega se podatki nanašajo, da ima vpogled vanje, jih popravlja in izbriše.

| (26) | Teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj lahko izbiro snovi, ki jih uporabljajo za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, hitro spremenijo. Zato bi moralo biti mogoče tudi za dodatne snovi uveljaviti ureditev iz te uredbe, po potrebi po nujnem postopku. |
| --- | --- |

(26)

Teroristi in drugi storilci kaznivih dejanj lahko izbiro snovi, ki jih uporabljajo za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, hitro spremenijo. Zato bi moralo biti mogoče tudi za dodatne snovi uveljaviti ureditev iz te uredbe, po potrebi po nujnem postopku.

| (27) | Da bi upoštevali spremembe pri načinih zlorab snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive in pod pogojem, da bi bilo opravljeno ustrezno posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, da bi bili upoštevani morebitni znatni učinki na gospodarske subjekte, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za spremembo mejnih koncentracijskih vrednosti, nad katerimi nekatere snovi, ki so omejene s to uredbo, ne smejo biti dostopne splošnim uporabnikom, ter uvrsti na seznam dodatne snovi, glede katerih je treba prijaviti sumljive transakcije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(27)

Da bi upoštevali spremembe pri načinih zlorab snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive in pod pogojem, da bi bilo opravljeno ustrezno posvetovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi, da bi bili upoštevani morebitni znatni učinki na gospodarske subjekte, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte za spremembo mejnih koncentracijskih vrednosti, nad katerimi nekatere snovi, ki so omejene s to uredbo, ne smejo biti dostopne splošnim uporabnikom, ter uvrsti na seznam dodatne snovi, glede katerih je treba prijaviti sumljive transakcije. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (28) | Komisija bi morala poskrbeti za reden pregled seznama snovi, do katerih dostop splošnim uporabnikom ne bi smel biti omogočen nad določeno mejno vrednostjo koncentracije, in seznam snovi, katerih sumljive transakcije je treba prijaviti. Komisija bi morala zaradi prilagajanja na spremembe pri načinih zlorabe snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive, kjer je to upravičeno, pripraviti zakonodajne predloge, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, da se dodajo ali črtajo vnosi s prvega seznama ali da se črtajo vnosi s slednjega seznama. |
| --- | --- |

(28)

Komisija bi morala poskrbeti za reden pregled seznama snovi, do katerih dostop splošnim uporabnikom ne bi smel biti omogočen nad določeno mejno vrednostjo koncentracije, in seznam snovi, katerih sumljive transakcije je treba prijaviti. Komisija bi morala zaradi prilagajanja na spremembe pri načinih zlorabe snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive, kjer je to upravičeno, pripraviti zakonodajne predloge, v skladu z rednim zakonodajnim postopkom, da se dodajo ali črtajo vnosi s prvega seznama ali da se črtajo vnosi s slednjega seznama.

| (29) | Da bi se zajele snovi, ki niso že omejene s to uredbo, toda glede katerih država članica utemeljeno sumi, da bi se lahko uporabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, bi bilo treba vnesti zaščitno klavzulo, v kateri bi bil določen ustrezen postopek na ravni Unije. |
| --- | --- |

(29)

Da bi se zajele snovi, ki niso že omejene s to uredbo, toda glede katerih država članica utemeljeno sumi, da bi se lahko uporabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, bi bilo treba vnesti zaščitno klavzulo, v kateri bi bil določen ustrezen postopek na ravni Unije.

| (30) | Glede na to, da se v tej uredbi obravnavajo posebna tveganja, je primerno, da se dovoli, da države članice v nekaterih okoliščinah sprejmejo zaščitne ukrepe, vključno v zvezi s snovmi, ki so že predmet ukrepov v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(30)

Glede na to, da se v tej uredbi obravnavajo posebna tveganja, je primerno, da se dovoli, da države članice v nekaterih okoliščinah sprejmejo zaščitne ukrepe, vključno v zvezi s snovmi, ki so že predmet ukrepov v skladu s to uredbo.

| (31) | Glede na zahteve iz te uredbe v zvezi z informacijami, ki jih je treba posredovati Komisiji in državam članicam bi bilo neprimerno, da bi za takšne nove zaščitne ukrepe veljala ureditev iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (6), ne glede na to, ali se nanašajo na snovi, ki so že predmet ukrepov v skladu s to uredbo, ali na snovi, ki niso omejene na takšen način. |
| --- | --- |

(31)

Glede na zahteve iz te uredbe v zvezi z informacijami, ki jih je treba posredovati Komisiji in državam članicam bi bilo neprimerno, da bi za takšne nove zaščitne ukrepe veljala ureditev iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (6), ne glede na to, ali se nanašajo na snovi, ki so že predmet ukrepov v skladu s to uredbo, ali na snovi, ki niso omejene na takšen način.

| (32) | Glede na namene te uredbe in morebitne posledice, ki jih ima lahko za varnost državljanov in notranji trg, bi morala Komisija, ob upoštevanju sprotne razprave v Stalnem odboru za predhodne sestavine, Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bi preučila morebitne težave zaradi izvajanja te uredbe, pa tudi zaželenost in izvedljivost razširitve njenega področja uporabe; tako zaradi vključitve poklicnih uporabnikov kot zaradi vključitve v določbe o prijavi sumljivih transakcij, izginotij in kraj snovi, ki sicer niso predmet ukrepov v skladu s to uredbo, je pa bilo ugotovljeno, da so bile že uporabljene za nezakonito proizvodnjo eksplozivov (predhodne sestavine za eksplozive, ki niso na seznamu). Poleg tega bi morala Komisija predložiti poročilo, v katerem preveri zaželenost in izvedljivost dodatne okrepitve in harmonizacije sistema zaradi groženj javni varnosti, v njem pa upošteva ustrezne izkušnje držav članic ter stroške in koristi. Komisija bi morala v okviru tega pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem preuči možnost prenosa določb o amonijevem nitratu iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 v to uredbo. |
| --- | --- |

(32)

Glede na namene te uredbe in morebitne posledice, ki jih ima lahko za varnost državljanov in notranji trg, bi morala Komisija, ob upoštevanju sprotne razprave v Stalnem odboru za predhodne sestavine, Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem bi preučila morebitne težave zaradi izvajanja te uredbe, pa tudi zaželenost in izvedljivost razširitve njenega področja uporabe; tako zaradi vključitve poklicnih uporabnikov kot zaradi vključitve v določbe o prijavi sumljivih transakcij, izginotij in kraj snovi, ki sicer niso predmet ukrepov v skladu s to uredbo, je pa bilo ugotovljeno, da so bile že uporabljene za nezakonito proizvodnjo eksplozivov (predhodne sestavine za eksplozive, ki niso na seznamu). Poleg tega bi morala Komisija predložiti poročilo, v katerem preveri zaželenost in izvedljivost dodatne okrepitve in harmonizacije sistema zaradi groženj javni varnosti, v njem pa upošteva ustrezne izkušnje držav članic ter stroške in koristi. Komisija bi morala v okviru tega pregleda Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem preuči možnost prenosa določb o amonijevem nitratu iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 v to uredbo.

| (33) | Ker cilja te uredbe, torej omejitve dostopa splošne javnosti do predhodnih sestavin za eksplozive, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega omejitve lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenega cilja. |
| --- | --- |

(33)

Ker cilja te uredbe, torej omejitve dostopa splošne javnosti do predhodnih sestavin za eksplozive, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega omejitve lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za uresničitev navedenega cilja.

| (34) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7) predložil mnenje (8). |
| --- | --- |

(34)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (7) predložil mnenje (8).

| (35) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznane predvsem z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti varstvo osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, lastninsko pravico in načelo nediskriminacije. Države članice bi morale to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli – |
| --- | --- |

(35)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, priznane predvsem z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti varstvo osebnih podatkov, svobodo gospodarske pobude, lastninsko pravico in načelo nediskriminacije. Države članice bi morale to uredbo uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa harmonizirana pravila za dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporabo snovi ali zmesi, ki bi se lahko zlorabile za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, z namenom, da bi splošni javnosti omejila dostop in zagotovila ustrezno prijavo sumljivih transakcij v celotni dobavni verigi.

Ta uredba ne posega v druge strožje predpise prava Unije v zvezi s snovmi iz prilog.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za snovi iz prilog in za zmesi in snovi, ki jih vsebujejo.

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | izdelke, kot so opredeljeni v členu 3(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

(a)

izdelke, kot so opredeljeni v členu 3(3) Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| (b) | pirotehnične izdelke, kot so opredeljeni v členu 2(1) Direktive 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet (9), pirotehnične izdelke, ki so po nacionalnem pravu namenjeni za nekomercialno uporabo v oboroženih silah, organih pregona ali gasilski službi, pirotehnično opremo s področja uporabe Direktive Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (10), pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo v vesoljski industriji ali vžigalne kapice, namenjene za igrače; |
| --- | --- |

(b)

pirotehnične izdelke, kot so opredeljeni v členu 2(1) Direktive 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet (9), pirotehnične izdelke, ki so po nacionalnem pravu namenjeni za nekomercialno uporabo v oboroženih silah, organih pregona ali gasilski službi, pirotehnično opremo s področja uporabe Direktive Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (10), pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo v vesoljski industriji ali vžigalne kapice, namenjene za igrače;

| (c) | zdravila, ki so splošnemu uporabniku zakonito dostopna na podlagi zdravniških receptov v skladu z nacionalnim pravom, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(c)

zdravila, ki so splošnemu uporabniku zakonito dostopna na podlagi zdravniških receptov v skladu z nacionalnim pravom, ki se uporablja.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „snov“ pomeni snov v smislu točke 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

1.

„snov“ pomeni snov v smislu točke 1 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| 2. | „zmes“ pomeni zmes v smislu točke 2 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

2.

„zmes“ pomeni zmes v smislu točke 2 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| 3. | „člen“ pomeni člen v smislu točke 3 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

3.

„člen“ pomeni člen v smislu točke 3 člena 3 Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| 4. | „dajanje na voljo“ pomeni vsako odplačno ali neodplačno dobavo; |
| --- | --- |

4.

„dajanje na voljo“ pomeni vsako odplačno ali neodplačno dobavo;

| 5. | „vnos“ pomeni prenos snovi na ozemlje države članice bodisi iz druge države članice bodisi iz tretje države; |
| --- | --- |

5.

„vnos“ pomeni prenos snovi na ozemlje države članice bodisi iz druge države članice bodisi iz tretje države;

| 6. | „uporaba“ pomeni kakršno koli predelavo, formulacijo, hrambo, obdelavo ali mešanje, vključno med proizvodnjo izdelka ali katero koli drugo uporabo; |
| --- | --- |

6.

„uporaba“ pomeni kakršno koli predelavo, formulacijo, hrambo, obdelavo ali mešanje, vključno med proizvodnjo izdelka ali katero koli drugo uporabo;

| 7. | „splošni uporabnik“ pomeni katero koli fizično osebo, ki deluje z namenom, ki ni povezan z njeno trgovsko, poslovno ali poklicno dejavnostjo; |
| --- | --- |

7.

„splošni uporabnik“ pomeni katero koli fizično osebo, ki deluje z namenom, ki ni povezan z njeno trgovsko, poslovno ali poklicno dejavnostjo;

| 8. | „sumljiva transakcija“ pomeni katero koli transakcijo v zvezi s snovmi iz prilog, ali zmesmi ali snovmi, ki jih vsebujejo, vključno s transakcijami s poklicnimi uporabniki, kadar obstaja utemeljen sum, da je snov ali zmes namenjena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov; |
| --- | --- |

8.

„sumljiva transakcija“ pomeni katero koli transakcijo v zvezi s snovmi iz prilog, ali zmesmi ali snovmi, ki jih vsebujejo, vključno s transakcijami s poklicnimi uporabniki, kadar obstaja utemeljen sum, da je snov ali zmes namenjena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov;

| 9. | „gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali osebo javnega prava ali skupino takšnih oseb in/ali organov, ki na trgu zagotavlja blago ali storitve. |
| --- | --- |

9.

„gospodarski subjekt“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali osebo javnega prava ali skupino takšnih oseb in/ali organov, ki na trgu zagotavlja blago ali storitve.

| 10. | „omejena predhodna sestavina za eksplozive“ pomeni snov iz Priloge I v koncentraciji, višji od pripadajoče mejne vrednosti, ki je določena v navedeni prilogi in zajema zmes ali drugo snov, v kateri je takšna navedena snov prisotna v koncentraciji, ki je višja od pripadajoče mejne vrednosti. |
| --- | --- |

10.

„omejena predhodna sestavina za eksplozive“ pomeni snov iz Priloge I v koncentraciji, višji od pripadajoče mejne vrednosti, ki je določena v navedeni prilogi in zajema zmes ali drugo snov, v kateri je takšna navedena snov prisotna v koncentraciji, ki je višja od pripadajoče mejne vrednosti.

Člen 4

Dajanje na voljo, vnos, posedovanje in uporaba

1.   Splošnim uporabnikom se onemogoči dostopnost, ali vnos, posedovanje ali uporaba omejenih predhodnih snovi za eksplozive.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko država članica ohrani ali vzpostavi ureditev dovoljenj, ki omogoča, da se omejene predhodne sestavine za eksplozive splošnim uporabnikom dajo na voljo, ali v posedovanje ali uporabo, pod pogojem, da ti splošni uporabniki pridobijo in na zahtevo predložijo dovoljenje za pridobitev, posedovanje ali uporabo teh omejenih predhodnih snovi za eksplozive, ki jih je v skladu s členom 7 izdal pristojni organ države članice, v kateri se bodo te omejene predhodne snovi za eksplozive pridobile, posedovale ali uporabljale.

3.   Ne glede na odstavek 1 in 2 lahko država članica ohrani ali vzpostavi ureditev dovoljenj, ki omogoča, da je treba naslednje omejene predhodne sestavine za eksplozive splošnim uporabnikom dati na voljo, v posedovanje ali uporabo, če gospodarski subjekt, ki jih da na voljo, evidentira vsako transakcijo v skladu s podrobno ureditvijo iz člena 8:

| (a) | vodikovega peroksida (CAS RN 7722-84-1) v koncentracijah, ki presegajo mejno vrednost iz Priloge I, vendar ne presegajo 35 masnih odstotkov; |
| --- | --- |

(a)

vodikovega peroksida (CAS RN 7722-84-1) v koncentracijah, ki presegajo mejno vrednost iz Priloge I, vendar ne presegajo 35 masnih odstotkov;

| (b) | nitrometana (CAS RN 75-52-5) v koncentracijah, ki presegajo mejno vrednost iz Priloge I, vendar ne presegajo 40 masnih odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

nitrometana (CAS RN 75-52-5) v koncentracijah, ki presegajo mejno vrednost iz Priloge I, vendar ne presegajo 40 masnih odstotkov;

| (c) | dušikove kisline (CAS RN 7697-37-2) v koncentracijah, ki presegajo mejno vrednost iz Priloge I, vendar ne presegajo 10 masnih odstotkov; |
| --- | --- |

(c)

dušikove kisline (CAS RN 7697-37-2) v koncentracijah, ki presegajo mejno vrednost iz Priloge I, vendar ne presegajo 10 masnih odstotkov;

4.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vseh ukrepih, ki jih sprejmejo za vzpostavitev ureditev, predvidenih v odstavkih 2 in 3. V uradnem obvestilu navedejo omejene predhodne sestavine za eksplozive, za katere država članica predvideva izjemo.

5.   Komisija objavi seznam ukrepov, ki so jih države članice v skladu z odstavkom 4 uradno priglasile.

6.   Če namerava splošni uporabnik vnesti omejene predhodne sestavine za eksplozive, na ozemlje države članice, ki se je odločila za odstopanje od odstavka 1 in uporablja ureditev dovoljenj v skladu z odstavkom 2 in/ali ureditev evidentiranja v skladu z odstavkom 3 ali členom 17, ta oseba pridobi in pristojnemu organu na zahtevo predloži dovoljenje, izdano v skladu s pravili iz člena 7, ki je veljavno v tej državi članici.

7.   Gospodarski subjekt, ki v skladu z odstavkom 2 splošnemu uporabniku da na voljo omejeno predhodno sestavino za eksplozive, zahteva za vsako transakcijo predložitev dovoljenja, ali, če predhodno sestavino za eksplozive da na voljo v skladu z odstavkom 3, hrani evidenco o transakciji v skladu z ureditvijo, ki jo vzpostavi država članica, v kateri je na voljo omejena predhodna sestavina za eksplozive.

Člen 5

Označevanje

Gospodarski subjekt, ki namerava splošnemu uporabniku dati na voljo omejene predhodne sestavine za eksplozive, poskrbi, bodisi tako, da namesti ustrezno oznako, bodisi tako, da preveri, ali je ustrezna oznaka nameščena, da je na embalaži jasno označeno, da za splošne uporabnike za pridobitev, posedovanje ali uporabo teh omejenih predhodnih sestavin za eksplozive velja omejitev iz člena 4(1), (2) in (3).

Člen 6

Prosti pretok

Če v tej uredbi ali v drugih pravnih aktih Unije ni drugače določeno in brez poseganja v drugi odstavek člena 1 in člen 13, države članice ne prepovejo, omejijo ali preprečijo dajanja na voljo naslednjih snovi iz razlogov, povezanih s preprečevanjem nezakonite proizvodnje eksplozivov:

| (a) | snovi iz Priloge I v koncentracijah, ki ne presegajo v njej določenih mejnih vrednosti, ali |
| --- | --- |

(a)

snovi iz Priloge I v koncentracijah, ki ne presegajo v njej določenih mejnih vrednosti, ali

| (b) | snovi iz Priloge II. |
| --- | --- |

(b)

snovi iz Priloge II.

Člen 7

Dovoljenja

1.   Vsaka država članica, ki izdaja dovoljenja splošnim uporabnikom, ki imajo zakonit interes za pridobitev, vnos, posedovanje ali uporabo omejenih predhodnih sestavin za eksplozive, določi pravila za izdajo dovoljenja iz člena 4(2) in (6). Pri presoji vloge za izdajo dovoljenja pristojni organ države članice upošteva vse pomembne okoliščine in zlasti zakonitost namena uporabe snovi. Vloga za izdajo dovoljenja se zavrne, če obstaja utemeljen sum za dvom glede zakonitosti namena uporabe ali glede namenov uporabnika, da snov zakonito uporabi.

2.   Pristojni organ lahko odloči o omejitvi veljavnosti dovoljenja z izdajo dovoljenja za enkratno ali večkratno uporabo za obdobje, ki ni daljše od treh let. Pristojni organ lahko imetniku dovoljenja do določenega izteka dovoljenja naloži, da dokaže, da so pogoji, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, še vedno izpolnjeni. V dovoljenju se navedejo omejene predhodne sestavine za eksplozive, v zvezi s katerimi je dovoljenje izdano.

3.   Pristojni organi lahko od vlagateljev zahtevajo plačilo takse za vlogo za dovoljenje. Takšna taksa ne presega stroškov obravnave vloge.

4.   Pristojni organ lahko dovoljenje začasno odvzame ali prekliče, če obstaja utemeljen sum, da pogoji, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, niso več izpolnjeni.

5.   Pritožbe zoper katero koli odločitev pristojnega organa in spori glede izpolnjevanja pogojev za dovoljenje obravnava ustrezni organ, ki je po nacionalnem pravu za to pristojen.

6.   Dovoljenja, ki jih izdajo pristojni organi ene države članice, se lahko priznajo v drugih državah članicah. Komisija do 2. septembra 2014 po posvetovanju s Stalnim odborom za predhodne sestavine pripravi smernice glede tehničnih podrobnosti dovoljenj, da bi olajšala njihovo vzajemno priznavanje. Te smernice vsebujejo tudi informacije o tem, katere podatke morajo vsebovati dovoljenja, veljavna za vnos omejenih predhodnih sestavin za eksplozive, in vzorce takih dovoljenj.

Člen 8

Evidentiranje transakcij

1.   Za namene evidentiranja v skladu s členom 4(3) se splošni uporabniki identificirajo z uradnim identifikacijskim dokumentom.

2.   Evidenca vsebuje vsaj naslednje podatke:

| (a) | ime, naslov in, če je možno, bodisi identifikacijsko številko splošnega uporabnika bodisi vrsto in številko njegovega uradnega identifikacijskega dokumenta; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in, če je možno, bodisi identifikacijsko številko splošnega uporabnika bodisi vrsto in številko njegovega uradnega identifikacijskega dokumenta;

| (b) | ime snovi ali zmesi, vključno z njeno koncentracijo; |
| --- | --- |

(b)

ime snovi ali zmesi, vključno z njeno koncentracijo;

| (c) | količino snovi ali zmesi; |
| --- | --- |

(c)

količino snovi ali zmesi;

| (d) | namen uporabe snovi ali zmesi, kot ga je navedel splošni uporabnik; |
| --- | --- |

(d)

namen uporabe snovi ali zmesi, kot ga je navedel splošni uporabnik;

| (e) | datum in kraj transakcije; |
| --- | --- |

(e)

datum in kraj transakcije;

| (f) | podpis splošnega uporabnika. |
| --- | --- |

(f)

podpis splošnega uporabnika.

3.   Evidenca se hrani pet let od datuma transakcije. V tem obdobju je evidenca na zahtevo pristojnih organov na voljo za pregled.

4.   Evidenca se hrani na papirju ali na drugem trajnem nosilcu podatkov ter je v celotnem obdobju iz odstavka 3 vedno na voljo za pregled. Vsi elektronsko shranjeni podatki:

| (a) | ustrezajo obliki in vsebini ustreznih dokumentov na papirju in |
| --- | --- |

(a)

ustrezajo obliki in vsebini ustreznih dokumentov na papirju in

| (b) | so v celotnem obdobju iz odstavka 3 vedno takoj na voljo. |
| --- | --- |

(b)

so v celotnem obdobju iz odstavka 3 vedno takoj na voljo.

Člen 9

Poročanje o sumljivih transakcijah, izginotjih in tatvinah

1.   Sumljive transakcije s snovmi iz prilog, ali z zmesmi ali snovmi, ki jih vsebujejo, se prijavijo v skladu s tem členom.

2.   Vsaka država članica za prijavo sumljivih pravnih poslov vzpostavi eno ali več nacionalnih kontaktnih točk z jasno določeno telefonsko številko in naslovom elektronske pošte.

3.   Gospodarski subjekti si lahko pridržijo pravico do zavrnitve sumljive transakcije in transakcijo ali poizkus transakcije, vključno z identiteto stranke, če je to mogoče, brez nepotrebnega odlašanja prijavijo nacionalni kontaktni točki države članice, v kateri je bila transakcija sklenjena ali se je izvedel poizkus njene sklenitve, če gospodarski subjekti utemeljeno sumijo, da je predlagana transakcija v zvezi z eno ali več snovmi iz prilog ali v zvezi z zmesmi ali snovmi, ki jih vsebujejo, sumljiva transakcija, pri čemer upoštevajo vse okoliščine in zlasti primere, ko morebitna stranka:

| (a) | daje videz, da ni gotova glede namenov uporabe snovi ali zmesi; |
| --- | --- |

(a)

daje videz, da ni gotova glede namenov uporabe snovi ali zmesi;

| (b) | daje videz, da ni seznanjena z namenom uporabe snovi ali zmesi, ali ga ne zna prepričljivo razložiti; |
| --- | --- |

(b)

daje videz, da ni seznanjena z namenom uporabe snovi ali zmesi, ali ga ne zna prepričljivo razložiti;

| (c) | namerava kupiti količine, kombinacije ali koncentracije snovi, ki so za zasebno uporabo neobičajne; |
| --- | --- |

(c)

namerava kupiti količine, kombinacije ali koncentracije snovi, ki so za zasebno uporabo neobičajne;

| (d) | ne želi predložiti dokazila o identiteti ali prebivališču; ali |
| --- | --- |

(d)

ne želi predložiti dokazila o identiteti ali prebivališču; ali

| (e) | vztraja pri uporabi neobičajnih metod plačila, vključno z večjimi količinami gotovine. |
| --- | --- |

(e)

vztraja pri uporabi neobičajnih metod plačila, vključno z večjimi količinami gotovine.

4.   Gospodarski subjekti prijavijo tudi večja izginotja in kraje snovi iz prilog, in zmesi ali snovi, ki jih vsebujejo, in sicer nacionalni kontaktni točki države članice, v kateri je prišlo do izginotja ali je bila storjena kraja.

5.   Da bi olajšala sodelovanje med pristojnimi organi in gospodarskimi subjekti, Komisija po posvetovanju s Stalnim odborom za predhodne sestavine do 2. septembra 2014 pripravi smernice v pomoč dobavni verigi za kemikalije in, kjer je to ustrezno, pristojnim organom. V teh smernicah se navedejo zlasti:

| (a) | informacije, kako prepoznati in prijaviti sumljive transakcije, zlasti glede koncentracij in/ali količin snovi iz Priloge II, pod katerimi ukrepanje običajno ni potrebno; |
| --- | --- |

(a)

informacije, kako prepoznati in prijaviti sumljive transakcije, zlasti glede koncentracij in/ali količin snovi iz Priloge II, pod katerimi ukrepanje običajno ni potrebno;

| (b) | informacije, kako prepoznati in prijaviti večja izginotja in tatvine; |
| --- | --- |

(b)

informacije, kako prepoznati in prijaviti večja izginotja in tatvine;

| (c) | druge informacije, ki bi bile lahko koristne. |
| --- | --- |

(c)

druge informacije, ki bi bile lahko koristne.

Komisija smernice redno posodablja.

6.   Pristojni organi zagotovijo, da se smernice iz odstavka 5 redno razpošiljajo na način, ki se zdi pristojnim organom primeren glede na cilje smernic.

Člen 10

Varstvo podatkov

Države članice zagotovijo, da se pri izvajanju te uredbe osebni podatki obdelujejo v skladu z Direktivo 95/46/ES. Države članice zlasti zagotovijo, da se obdelava osebnih podatkov, potrebna v zvezi z dovoljenji v skladu s členom 4(2) in (6) in členom 7 te uredbe ali za evidentiranje transakcij v skladu s členom 4(3) in členoma 8 in 17 te uredbe, in prijava sumljivih transakcij v skladu s členom 9 te uredbe izvajata v skladu z Direktivo 95/46/ES.

Člen 11

Kazni

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje njihovega izvajanja. Predvidene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 12

Sprememba prilog

1.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14 v zvezi s spremembami mejnih vrednosti iz Priloge I, kadar je to potrebno zaradi upoštevanja sprememb pri zlorabi snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive ali je utemeljeno z raziskavami in preskusi, in v zvezi z dodajanjem snovi v Prilogo II, kadar je to potrebno zaradi upoštevanja sprememb pri zlorabi snovi kot predhodnih sestavin za eksplozive. Komisija si ob pripravi delegiranih aktov prizadeva za posvetovanje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, zlasti s kemično industrijo in maloprodajnim sektorjem.

Če je pri nenadni spremembi ocene tveganja glede zlorabe snovi za nezakonito proizvodnjo eksplozivov zaradi nujnosti potrebno, se za delegirane akte, sprejete v skladu s tem členom, uporabi postopek, predviden v členu 15.

2.   Komisija za vsako spremembo mejnih vrednosti iz Priloge I in za vsako novo snov, dodano Prilogi II, sprejme poseben delegirani akt. Vsak delegirani akt temelji na analizi, ki dokazuje, da sprememba verjetno ne bo nesorazmerno obremenila gospodarskih subjektov ali potrošnikov, pri čemer se ustrezno upoštevajo cilji, ki naj bi bili doseženi.

Člen 13

Zaščitna klavzula

1.   Če država članica upravičeno meni, da bi določena snov, ki ni navedena v prilogah, lahko bila uporabljena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov, lahko omeji ali prepove dajanje na voljo, posedovanje in uporabo te snovi ali katere koli zmesi ali snovi, ki jo vsebujejo, ali pa lahko določi, da je treba sumljive transakcije s to snovjo prijaviti v skladu s členom 9.

2.   Če država članica upravičeno meni, da bi določena snov iz Priloge I, lahko bila uporabljena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov pri koncentracijah, ki so nižje od mejnih vrednosti iz Priloge I, lahko z določitvijo nižje mejne koncentracije dodatno omeji ali prepove dajanje na voljo, posedovanje in uporabo te snovi.

3.   Če država članica upravičeno meni, da bi bilo treba določiti mejno vrednost koncentracije, nad katero bi se morale za snov iz Priloge II, uporabljati omejitve, ki se uporabljajo za omejene predhodne snovi za eksplozive, lahko z določitvijo najvišje dovoljene koncentracije omeji ali prepove dajanje na voljo, posedovanje in uporabo te snovi.

4.   Država članica, ki v skladu z odstavki 1, 2 ali 3 omeji ali prepove snovi, o tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice, in to utemelji.

5.   Komisija na podlagi informacij, ki so ji bile sporočene v skladu z odstavkom 4, takoj preuči, ali je treba v skladu s členom 12(1) pripraviti spremembe prilog ali pripraviti zakonodajni predlog za spremembo prilog. Zadevna država članica po potrebi spremeni ali razveljavi svoje nacionalne ukrepe, da tako upošteva vse takšne spremembe prilog.

6.   Države članice do 2. junija 2013 uradno obvestijo Komisijo o vseh obstoječih nacionalnih ukrepih, ki omejujejo ali prepovedujejo dajanje na voljo, posedovanje in uporabo snovi ali katere koli zmesi ali snovi, ki jo vsebuje, ker bi lahko bila uporabljena za nezakonito proizvodnjo eksplozivov.

Člen 14

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje pet let od 1. marca 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 12 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet uradno obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 15

Postopek v nujnih primerih

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati takoj in se uporabljajo, dokler ni nasprotovanja v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 14(5). V takem primeru Komisija takoj po prejemu uradnega obvestila o odločitvi Evropskega parlamenta ali Sveta o nasprotovanju aktu akt razveljavi.

Člen 16

Prehodna določba

Splošni uporabniki lahko do 2. marca 2016 posedujejo in uporabljajo omejene predhodne sestavine za eksplozive.

Člen 17

Obstoječe ureditve evidentiranja

Država članica, v kateri je 1. marca 2013 vzpostavljena ureditev, ki od gospodarskih subjektov zahteva evidentiranje transakcij, ki splošnim uporabnikom dajejo na voljo eno ali več omejenih predhodnih sestavin za eksplozive, lahko z uporabo te ureditve evidentiranja v skladu s členom 8 glede nekaterih ali vseh snovi iz Priloge I, odstopajo od člena 4(1) ali (2). Smiselno se uporabljajo pravila iz člena 4(4) do (7).

Člen 18

Pregled

1.   Komisija do 2. septembra 2017 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem preuči:

| (a) | kakršne koli težave zaradi uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

kakršne koli težave zaradi uporabe te uredbe;

| (b) | ali je glede na grožnje javni varnosti zaradi terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj zaželeno in izvedljivo dodatno okrepiti in uskladiti sistem, ob upoštevanju izkušenj, ki so jih pridobile države članice na podlagi te uredbe, vključno z morebitnimi ugotovljenimi varnostnimi vrzelmi, ob upoštevanju stroškov in koristi za države članice, gospodarske subjekte in druge zainteresirane strani; |
| --- | --- |

(b)

ali je glede na grožnje javni varnosti zaradi terorizma in drugih hudih kaznivih dejanj zaželeno in izvedljivo dodatno okrepiti in uskladiti sistem, ob upoštevanju izkušenj, ki so jih pridobile države članice na podlagi te uredbe, vključno z morebitnimi ugotovljenimi varnostnimi vrzelmi, ob upoštevanju stroškov in koristi za države članice, gospodarske subjekte in druge zainteresirane strani;

| (c) | zaželenost in izvedljivost razširitve področja uporabe te uredbe na poklicne uporabnike, pri čemer se upoštevajo obremenitve za gospodarske subjekte in cilji te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

zaželenost in izvedljivost razširitve področja uporabe te uredbe na poklicne uporabnike, pri čemer se upoštevajo obremenitve za gospodarske subjekte in cilji te uredbe;

| (d) | zaželenost in izvedljivost vključitve predhodnih sestavin za eksplozive, ki niso na seznamu, v določbe o prijavi sumljivih transakcij, izginotij in kraj. |
| --- | --- |

(d)

zaželenost in izvedljivost vključitve predhodnih sestavin za eksplozive, ki niso na seznamu, v določbe o prijavi sumljivih transakcij, izginotij in kraj.

2.   Komisija do 2. marca 2015 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem preuči možnost prenosa ustreznih določb o amonijevem nitratu iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 v to uredbo.

3.   Komisija na podlagi poročil iz odstavkov 1 in 2 Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za ustrezno spremembo te uredbe.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 2. septembra 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 84, 17.3.2011, str. 25.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. decembra 2012.

2

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

5

(6)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

6

(7)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

7

(8)  UL C 101, 1.4.2011, str. 1.

8

(9)  UL L 154, 14.6.2007, str. 1.

9

(10)  UL L 46, 17.2.1997, str. 25.

10

---

PRILOGA I

Snovi, ki splošnim uporabnikom ne bi smele biti dostopne v samostojni obliki, v zmeseh ali v snoveh, ki jih vsebujejo, razen v koncentraciji, ki je enaka ali nižja od mejnih vrednosti, določenih v nadaljevanju

| Ime snovi in karakteristična številka po mednarodnem seznamu Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov
  (CAS RN) | Mejna vrednost | Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za izolirano kemično opredeljeno spojino, ki izpolnjuje pogoje iz opombe 1 Poglavja 28 oziroma 29 KN (1) | Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za zmes brez sestavin (npr. živo srebro, plemenite ali redkozemeljske kovine ali radioaktivne snovi), ki bi pomenile uvrstitev pod drugo oznako KN (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| vodikov peroksid
  (CAS RN 7722-84-1) | 12 % m/m | 2847 00 00 | 3824 90 97 |
| nitrometan
  (CAS RN 75-52-5) | 30 % m/m | 2904 20 00 | 3824 90 97 |
| dušikova kislina
  (CAS RN 7697-37-2) | 3 % m/m | 2808 00 00 | 3824 90 97 |
| kalijev klorat
  (CAS RN 3811-04-9) | 40 % m/m | 2829 19 00 | 3824 90 97 |
| kalijev perklorat
  (CAS RN 7778-74-7) | 40 % m/m | 2829 90 10 | 3824 90 97 |
| natrijev klorat
  (CAS RN 7775-09-9) | 40 % m/m | 2829 11 00 | 3824 90 97 |
| natrijev perklorat
  (CAS RN 7601-89-0) | 40 % m/m | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Ime snovi in karakteristična številka po mednarodnem seznamu Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov

(CAS RN)

Mejna vrednost

Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za izolirano kemično opredeljeno spojino, ki izpolnjuje pogoje iz opombe 1 Poglavja 28 oziroma 29 KN (1)

Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za zmes brez sestavin (npr. živo srebro, plemenite ali redkozemeljske kovine ali radioaktivne snovi), ki bi pomenile uvrstitev pod drugo oznako KN (1)

vodikov peroksid

(CAS RN 7722-84-1)

12 % m/m

2847 00 00

3824 90 97

nitrometan

(CAS RN 75-52-5)

30 % m/m

2904 20 00

3824 90 97

dušikova kislina

(CAS RN 7697-37-2)

3 % m/m

2808 00 00

3824 90 97

kalijev klorat

(CAS RN 3811-04-9)

40 % m/m

2829 19 00

3824 90 97

kalijev perklorat

(CAS RN 7778-74-7)

40 % m/m

2829 90 10

3824 90 97

natrijev klorat

(CAS RN 7775-09-9)

40 % m/m

2829 11 00

3824 90 97

natrijev perklorat

(CAS RN 7601-89-0)

40 % m/m

2829 90 10

3824 90 97

---

(1)  Uredba Komisije (ES) št. 948/2009 (UL L 287, 31.10.2009, str. 1).

---

PRILOGA II

Prijavijo se sumljive transakcije z naslednjimi snovmi v samostojni obliki ali v zmeseh ali v snoveh

| Ime snovi in karakteristična številka po mednarodnem seznamu Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov
  (CAS RN) | Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za ločeno kemično opredeljeno spojino, ki izpolnjuje pogoje iz opombe 1 poglavja 28, opombe 1 poglavja 29 oziroma opombe 1(b) poglavja 31 KN (1) | Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za zmesi brez sestavin (npr. živo srebro, plemenite ali redkozemeljske kovine ali radioaktivne snovi), ki bi pomenile uvrstitev pod drugo oznako KN (1) |
| --- | --- | --- |
| heksamin
  (CAS RN 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |
| žveplova kislina
  (CAS RN 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |
| aceton
  (CAS RN 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |
| kalijev nitrat
  (CAS RN 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |
| natrijev nitrat
  (CAS RN 7631-99-4) | 3102 50 10 (naravni) | 3824 90 97 |
| 3102 50 90 (razen naravnega) | 3824 90 97 |
| kalcijev nitrat
  (CAS RN 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |
| kalcij-amonijev nitrat
  (CAS RN 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |
| amonijev nitrat
  (CAS RN 6484-52-2) [pri katerem masna koncentracija dušika glede na amonijev nitrat znaša 16 % ali več] | 3102 30 10 (v vodni raztopini) | 3824 90 97 |
| 3102 30 90 (drugo) |

Ime snovi in karakteristična številka po mednarodnem seznamu Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov

(CAS RN)

Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za ločeno kemično opredeljeno spojino, ki izpolnjuje pogoje iz opombe 1 poglavja 28, opombe 1 poglavja 29 oziroma opombe 1(b) poglavja 31 KN (1)

Oznaka kombinirane nomenklature (KN) za zmesi brez sestavin (npr. živo srebro, plemenite ali redkozemeljske kovine ali radioaktivne snovi), ki bi pomenile uvrstitev pod drugo oznako KN (1)

heksamin

(CAS RN 100-97-0)

2921 29 00

3824 90 97

žveplova kislina

(CAS RN 7664-93-9)

2807 00 10

3824 90 97

aceton

(CAS RN 67-64-1)

2914 11 00

3824 90 97

kalijev nitrat

(CAS RN 7757-79-1)

2834 21 00

3824 90 97

natrijev nitrat

(CAS RN 7631-99-4)

3102 50 10 (naravni)

3824 90 97

3102 50 90 (razen naravnega)

3824 90 97

kalcijev nitrat

(CAS RN 10124-37-5)

2834 29 80

3824 90 97

kalcij-amonijev nitrat

(CAS RN 15245-12-2)

3102 60 00

3824 90 97

amonijev nitrat

(CAS RN 6484-52-2) [pri katerem masna koncentracija dušika glede na amonijev nitrat znaša 16 % ali več]

3102 30 10 (v vodni raztopini)

3824 90 97

3102 30 90 (drugo)

---

(1)  Uredba (ES) št. 948/2009.

---

| 9.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/12

---

UREDBA (EU) št. 99/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2013

o evropskem statističnem programu za obdobje 2013–2017

(Besedilo velja za EGP in Švico)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zanesljivi empirični podatki in statistika so bistvenega pomena za merjenje napredka in oceno učinkovitosti politik in programov Unije, zlasti v okviru strategije Evropa 2020, predstavljene v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (Evropa 2020). |
| --- | --- |

(1)

Zanesljivi empirični podatki in statistika so bistvenega pomena za merjenje napredka in oceno učinkovitosti politik in programov Unije, zlasti v okviru strategije Evropa 2020, predstavljene v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (Evropa 2020).

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (2) (v nadaljnjem besedilu: večletni program) bi bilo treba uvesti večletni evropski statistični program, ki zagotavlja okvir za financiranje ukrepov Unije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (2) (v nadaljnjem besedilu: večletni program) bi bilo treba uvesti večletni evropski statistični program, ki zagotavlja okvir za financiranje ukrepov Unije.

| (3) | V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 bi moral večletni program zagotoviti okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ni daljše od petih let. V njem bi bilo treba določiti prednostne naloge v zvezi s potrebami po informacijah za namen izvajanja dejavnosti Unije. Te potrebe bi bilo treba presojati glede na sredstva, ki so na ravni Unije in na nacionalni ravni potrebna za zagotavljanje zahtevanih statistik, ter glede na breme poročanja in s tem povezane stroške za dajalce podatkov, pri čemer bi bilo treba posvetiti posebno pozornost stroškovni učinkovitosti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 bi moral večletni program zagotoviti okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ni daljše od petih let. V njem bi bilo treba določiti prednostne naloge v zvezi s potrebami po informacijah za namen izvajanja dejavnosti Unije. Te potrebe bi bilo treba presojati glede na sredstva, ki so na ravni Unije in na nacionalni ravni potrebna za zagotavljanje zahtevanih statistik, ter glede na breme poročanja in s tem povezane stroške za dajalce podatkov, pri čemer bi bilo treba posvetiti posebno pozornost stroškovni učinkovitosti.

| (4) | Razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike v zakonodajnem okviru večletnega programa bi bilo treba doseči s tesnim in usklajenim sodelovanjem v evropskem statističnem sistemu (ESS), in sicer statističnega organa Unije, torej Komisije (Eurostat), ter nacionalnih statističnih uradov in drugih nacionalnih organov, ki jih imenujejo države članice (3) (v nadaljnjem besedilu skupaj: nacionalni statistični organi). Strokovna neodvisnost nacionalnih statističnih uradov in Komisije (Eurostat) je bistvena za zagotavljanje verodostojnih in visokokakovostnih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike v zakonodajnem okviru večletnega programa bi bilo treba doseči s tesnim in usklajenim sodelovanjem v evropskem statističnem sistemu (ESS), in sicer statističnega organa Unije, torej Komisije (Eurostat), ter nacionalnih statističnih uradov in drugih nacionalnih organov, ki jih imenujejo države članice (3) (v nadaljnjem besedilu skupaj: nacionalni statistični organi). Strokovna neodvisnost nacionalnih statističnih uradov in Komisije (Eurostat) je bistvena za zagotavljanje verodostojnih in visokokakovostnih statističnih podatkov.

| (5) | Tesnejše sodelovanje med Komisijo (Eurostat) in nacionalnimi statističnimi uradi je bistvenega pomena za izboljšanje kakovosti evropske statistike. Takšno tesnejše sodelovanje bi moralo biti osredotočeno predvsem na zagotavljanje nadaljnjega metodološkega usposabljanja o statistiki in sorodnih zadevah, na razvoj in širitev obstoječih dobrih praks znotraj ESS in na medsebojno izmenjavo osebja med državami članicam in Komisijo (Eurostat). |
| --- | --- |

(5)

Tesnejše sodelovanje med Komisijo (Eurostat) in nacionalnimi statističnimi uradi je bistvenega pomena za izboljšanje kakovosti evropske statistike. Takšno tesnejše sodelovanje bi moralo biti osredotočeno predvsem na zagotavljanje nadaljnjega metodološkega usposabljanja o statistiki in sorodnih zadevah, na razvoj in širitev obstoječih dobrih praks znotraj ESS in na medsebojno izmenjavo osebja med državami članicam in Komisijo (Eurostat).

| (6) | Izvajanje večletnega programa je priložnost za pripravo usklajene evropske statistike, s katero bi prispevali k razvoju, pripravi in izkazovanju skupnih, primerljivih in zanesljivih statističnih informacij na ravni Unije. |
| --- | --- |

(6)

Izvajanje večletnega programa je priložnost za pripravo usklajene evropske statistike, s katero bi prispevali k razvoju, pripravi in izkazovanju skupnih, primerljivih in zanesljivih statističnih informacij na ravni Unije.

| (7) | Visokokakovostna statistika, razvita, pripravljena in izkazovana na podlagi večletnega programa, je bistvena za odločanje na podlagi dokazov in bi morala biti na voljo pravočasno ter bi morala prispevati k izvajanju politik Unije v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in strategijo Evropa 2020 ter drugimi politikami, obravnavanimi v strateških prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2010–2014, namreč okrepljenim in povezanim gospodarskim upravljanjem, podnebnimi spremembami, reformirano kmetijsko politiko, rastjo in socialno kohezijo, enakostjo spolov, Evropo državljanov in globalizacijo. Podpirati bi jih bilo treba z ukrepi, financiranimi na podlagi večletnega programa na področjih, na katerih lahko Unija zagotovi jasno dodano vrednost in katerih namen je zagotoviti, da se gospodarski, socialni in okoljski indikatorji obravnavajo enakovredno. |
| --- | --- |

(7)

Visokokakovostna statistika, razvita, pripravljena in izkazovana na podlagi večletnega programa, je bistvena za odločanje na podlagi dokazov in bi morala biti na voljo pravočasno ter bi morala prispevati k izvajanju politik Unije v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in strategijo Evropa 2020 ter drugimi politikami, obravnavanimi v strateških prednostnih nalogah Komisije za obdobje 2010–2014, namreč okrepljenim in povezanim gospodarskim upravljanjem, podnebnimi spremembami, reformirano kmetijsko politiko, rastjo in socialno kohezijo, enakostjo spolov, Evropo državljanov in globalizacijo. Podpirati bi jih bilo treba z ukrepi, financiranimi na podlagi večletnega programa na področjih, na katerih lahko Unija zagotovi jasno dodano vrednost in katerih namen je zagotoviti, da se gospodarski, socialni in okoljski indikatorji obravnavajo enakovredno.

| (8) | Pri opredelitvi statističnih področij, ki jih je treba razviti, bi bilo treba upoštevati cilje Uredbe (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih (4), povezanih z razvojem novih modulov okoljsko-ekonomskih računov. |
| --- | --- |

(8)

Pri opredelitvi statističnih področij, ki jih je treba razviti, bi bilo treba upoštevati cilje Uredbe (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih (4), povezanih z razvojem novih modulov okoljsko-ekonomskih računov.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba v statističnih študijah še posebno pozornost nameniti učinkom programov fiskalne konsolidacije na delavce in druge državljane. Statistične podatke bi bilo treba pridobiti tako, da se zagotovi prepoznavnost razvoja dogodkov po posameznih državah članicah, na primer glede brezposelnosti, višine in sprememb izplačil socialnih transferjev, števila in kakovosti delovnih mest, mobilnosti delovne sile v državah članicah, v Uniji in med Unijo in tretjimi državami, ter s tem povezanih socialno-geografskih sprememb pri strukturi plač in ukrepih v zvezi z usposabljanjem. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba v statističnih študijah še posebno pozornost nameniti učinkom programov fiskalne konsolidacije na delavce in druge državljane. Statistične podatke bi bilo treba pridobiti tako, da se zagotovi prepoznavnost razvoja dogodkov po posameznih državah članicah, na primer glede brezposelnosti, višine in sprememb izplačil socialnih transferjev, števila in kakovosti delovnih mest, mobilnosti delovne sile v državah članicah, v Uniji in med Unijo in tretjimi državami, ter s tem povezanih socialno-geografskih sprememb pri strukturi plač in ukrepih v zvezi z usposabljanjem.

| (10) | V zadnjih letih se ESS srečuje s številnimi izzivi. Prvič, pomanjkanje kakovostnih nacionalnih statistik ima lahko škodljive učinke na države članice in na Unijo na splošno. Dosledno natančna in visokokakovostna statistika, ki jo pripravljajo strokovno neodvisni nacionalni statistični uradi, je zato bistvenega pomena za oblikovanje politik na nacionalni ravni in na ravni Unije ter zlasti v okviru nadzornih mehanizmov euroobmočja. |
| --- | --- |

(10)

V zadnjih letih se ESS srečuje s številnimi izzivi. Prvič, pomanjkanje kakovostnih nacionalnih statistik ima lahko škodljive učinke na države članice in na Unijo na splošno. Dosledno natančna in visokokakovostna statistika, ki jo pripravljajo strokovno neodvisni nacionalni statistični uradi, je zato bistvenega pomena za oblikovanje politik na nacionalni ravni in na ravni Unije ter zlasti v okviru nadzornih mehanizmov euroobmočja.

| (11) | Drugič, potreba po evropski statistiki stalno narašča in to se v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo. Gospodarska globalizacija predstavlja poseben izziv, ki zahteva razvoj novega sistema merjenja globalnih vrednostnih verig na mednarodno usklajen način, da bi zagotovili boljšo sliko gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest. |
| --- | --- |

(11)

Drugič, potreba po evropski statistiki stalno narašča in to se v prihodnosti verjetno ne bo spremenilo. Gospodarska globalizacija predstavlja poseben izziv, ki zahteva razvoj novega sistema merjenja globalnih vrednostnih verig na mednarodno usklajen način, da bi zagotovili boljšo sliko gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest.

| (12) | Tretjič, narava potreb se nenehno spreminja, kar zahteva večje sinergije med statističnimi področji. |
| --- | --- |

(12)

Tretjič, narava potreb se nenehno spreminja, kar zahteva večje sinergije med statističnimi področji.

| (13) | Četrtič, ustrezne razčlenitve razpoložljivih podatkov lahko olajšajo spremljanje učinkov gospodarske in finančne krize in učinek izvajanih politik na državljane, vključno z najbolj ranljivimi. |
| --- | --- |

(13)

Četrtič, ustrezne razčlenitve razpoložljivih podatkov lahko olajšajo spremljanje učinkov gospodarske in finančne krize in učinek izvajanih politik na državljane, vključno z najbolj ranljivimi.

| (14) | Petič, narava statistike se je spremenila. Statistika ni več zgolj eden od virov informacij za oblikovanje politik, temveč je v samem središču procesa odločanja. Za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, povezanim s posebnimi nameni, za katere se uporablja, hkrati pa je vse večja tudi potreba po kompleksni večrazsežnostni statistiki, ki podpira področja mešanih politik; Za pravilen odziv na zahteve oblikovanja politike morajo biti podatki po potrebi razčlenjeni glede na spol. |
| --- | --- |

(14)

Petič, narava statistike se je spremenila. Statistika ni več zgolj eden od virov informacij za oblikovanje politik, temveč je v samem središču procesa odločanja. Za odločanje na podlagi dokazov je potrebna statistika, ki ustreza visokim merilom kakovosti, povezanim s posebnimi nameni, za katere se uporablja, hkrati pa je vse večja tudi potreba po kompleksni večrazsežnostni statistiki, ki podpira področja mešanih politik; Za pravilen odziv na zahteve oblikovanja politike morajo biti podatki po potrebi razčlenjeni glede na spol.

| (15) | Šestič, ker se na trgu informacij pojavljajo novi akterji, vključno s tistimi, ki zagotavljajo informacije skoraj sočasno, bo v prihodnosti prednostna naloga ESS visoka kakovost, vključno s pravočasnostjo. |
| --- | --- |

(15)

Šestič, ker se na trgu informacij pojavljajo novi akterji, vključno s tistimi, ki zagotavljajo informacije skoraj sočasno, bo v prihodnosti prednostna naloga ESS visoka kakovost, vključno s pravočasnostjo.

| (16) | Sedmič, zaradi proračunskih omejitev na nacionalni ravni in ravni Unije ter potrebe po dodatnem zmanjšanju bremena podjetij in državljanov so razmere še toliko bolj težavne. |
| --- | --- |

(16)

Sedmič, zaradi proračunskih omejitev na nacionalni ravni in ravni Unije ter potrebe po dodatnem zmanjšanju bremena podjetij in državljanov so razmere še toliko bolj težavne.

| (17) | Sporočilo Komisije z dne 10. avgusta 2009 o metodi priprave statistike EU: vizija za naslednje desetletje in strategija ESS za njeno izvajanje, obravnavata vseh teh sedem izzivov s ciljem preoblikovati načine dela v ESS, da bi postal bolj učinkovit in prilagodljiv. Izvajanje navedenega sporočila je bistvo večletnega programa v okviru skupne strategije ESS. |
| --- | --- |

(17)

Sporočilo Komisije z dne 10. avgusta 2009 o metodi priprave statistike EU: vizija za naslednje desetletje in strategija ESS za njeno izvajanje, obravnavata vseh teh sedem izzivov s ciljem preoblikovati načine dela v ESS, da bi postal bolj učinkovit in prilagodljiv. Izvajanje navedenega sporočila je bistvo večletnega programa v okviru skupne strategije ESS.

| (18) | Da bi zagotovili celovitost in kakovostno upravljanje pri razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike na podlagi te uredbe, bi morali nacionalni statistični uradi in Komisija (Eurostat) sprejeti vse potrebne ukrepe za ohranjanje zaupanja javnosti v statistiko ter omogočiti natančnejšo uporabo veljavnega Kodeksa ravnanja evropske statistike in Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. aprila 2011„K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko“, obenem pa spoštovati načela navedenega kodeksa. |
| --- | --- |

(18)

Da bi zagotovili celovitost in kakovostno upravljanje pri razvoju, pripravi in izkazovanju evropske statistike na podlagi te uredbe, bi morali nacionalni statistični uradi in Komisija (Eurostat) sprejeti vse potrebne ukrepe za ohranjanje zaupanja javnosti v statistiko ter omogočiti natančnejšo uporabo veljavnega Kodeksa ravnanja evropske statistike in Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 15. aprila 2011„K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko“, obenem pa spoštovati načela navedenega kodeksa.

| (19) | Za boljše usklajevanje omejenih virov na voljo nacionalnim in evropskim pripravljavcem za pripravo evropske statistike z vse večjimi potrebami po statistiki bi bilo treba v pripravo letnih statističnih delovnih programov Komisije, v katerih je ta večletni program podrobno opredeljen, vključiti sistematičen in temeljit pregled statističnih prednostnih nalog, s katerim se bodo zmanjšale manj pomembne zahteve in se bo poenostavil sedanji proces ter obenem izboljšala zanesljivost in ohranili visoki standardi kakovosti uradnih statistik. Upoštevati bi bilo treba tudi obremenitev dajalcev podatkov, ki so lahko podjetja, centralne, regionalne ali lokalne upravne enote, gospodinjstva ali posamezniki. Proces bi moral potekati v tesnem sodelovanju z uporabniki in pripravljavci evropske statistike. |
| --- | --- |

(19)

Za boljše usklajevanje omejenih virov na voljo nacionalnim in evropskim pripravljavcem za pripravo evropske statistike z vse večjimi potrebami po statistiki bi bilo treba v pripravo letnih statističnih delovnih programov Komisije, v katerih je ta večletni program podrobno opredeljen, vključiti sistematičen in temeljit pregled statističnih prednostnih nalog, s katerim se bodo zmanjšale manj pomembne zahteve in se bo poenostavil sedanji proces ter obenem izboljšala zanesljivost in ohranili visoki standardi kakovosti uradnih statistik. Upoštevati bi bilo treba tudi obremenitev dajalcev podatkov, ki so lahko podjetja, centralne, regionalne ali lokalne upravne enote, gospodinjstva ali posamezniki. Proces bi moral potekati v tesnem sodelovanju z uporabniki in pripravljavci evropske statistike.

| (20) | V tem okviru bi bilo treba doseči primerno porazdelitev finančnega bremena med proračunom Unije in proračuni držav članic. Poleg dodeljenih finančnih sredstev v skladu s to uredbo bi morali torej nacionalni statistični organi na nacionalni ravni prejeti ustrezna finančna sredstva za izvajanje posameznih statističnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega večletnega programa. |
| --- | --- |

(20)

V tem okviru bi bilo treba doseči primerno porazdelitev finančnega bremena med proračunom Unije in proračuni držav članic. Poleg dodeljenih finančnih sredstev v skladu s to uredbo bi morali torej nacionalni statistični organi na nacionalni ravni prejeti ustrezna finančna sredstva za izvajanje posameznih statističnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega večletnega programa.

| (21) | Glede na obremenitev držav članic, zlasti manjših, zaradi skladnosti s predpisi, bi morala biti Komisija (Eurostat) sposobna državam članicam zagotoviti tehnično pomoč ter strokovno znanje in izkušnje, s čimer bi jim pomagala pri reševanju omejitev glede raziskav in večjih metodoloških ovir, da bi lahko zagotavljale skladnost in visokokakovostne podatke. |
| --- | --- |

(21)

Glede na obremenitev držav članic, zlasti manjših, zaradi skladnosti s predpisi, bi morala biti Komisija (Eurostat) sposobna državam članicam zagotoviti tehnično pomoč ter strokovno znanje in izkušnje, s čimer bi jim pomagala pri reševanju omejitev glede raziskav in večjih metodoloških ovir, da bi lahko zagotavljale skladnost in visokokakovostne podatke.

| (22) | Finančna sredstva večletnega programa bi se morala dodeliti tudi za kritje izdatkov izboljšanja postopka za izdelavo visokokakovostne evropske statistike ter zmogljivosti izdelave te statistike, ter za potrebe usposabljanja nacionalnih statistikov. |
| --- | --- |

(22)

Finančna sredstva večletnega programa bi se morala dodeliti tudi za kritje izdatkov izboljšanja postopka za izdelavo visokokakovostne evropske statistike ter zmogljivosti izdelave te statistike, ter za potrebe usposabljanja nacionalnih statistikov.

| (23) | S finančnimi prispevki Unije bi se morali podpirati ukrepi za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, kakor določa ta uredba. Ti ukrepi bi morali biti v obliki nepovratnih sredstev, pogodb o javnih naročilih ali kakršne koli druge intervencije, potrebne za doseganje ciljev večletnega programa. Pri tem bi morala biti uporaba pavšalnih zneskov glavni način za poenostavitev postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(23)

S finančnimi prispevki Unije bi se morali podpirati ukrepi za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, kakor določa ta uredba. Ti ukrepi bi morali biti v obliki nepovratnih sredstev, pogodb o javnih naročilih ali kakršne koli druge intervencije, potrebne za doseganje ciljev večletnega programa. Pri tem bi morala biti uporaba pavšalnih zneskov glavni način za poenostavitev postopkov dodeljevanja nepovratnih sredstev.

| (24) | V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 223/2009 bi bilo treba oblikovati ustrezno finančno strukturo, ki bo podpirala omrežja sodelovanja. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 223/2009 bi bilo treba oblikovati ustrezno finančno strukturo, ki bo podpirala omrežja sodelovanja.

| (25) | Določiti bi bilo treba, da lahko v večletnem programu sodelujejo države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (države Efte/EGP) in Švica. Prav tako bi bilo treba določiti, da lahko v večletnem programu sodelujejo druge države, zlasti sosednje države Unije, države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji in države kandidatke ter države pristopnice. |
| --- | --- |

(25)

Določiti bi bilo treba, da lahko v večletnem programu sodelujejo države Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (države Efte/EGP) in Švica. Prav tako bi bilo treba določiti, da lahko v večletnem programu sodelujejo druge države, zlasti sosednje države Unije, države, ki so zaprosile za članstvo v Uniji in države kandidatke ter države pristopnice.

| (26) | V okviru izvajanja večletnega programa bi bilo treba po potrebi spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, ki ne sodelujejo v večletnem programu, in pri tem upoštevati kakršne koli zadevne sporazume ali kakršne koli predvidene sporazume med temi državami in Unijo. |
| --- | --- |

(26)

V okviru izvajanja večletnega programa bi bilo treba po potrebi spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, ki ne sodelujejo v večletnem programu, in pri tem upoštevati kakršne koli zadevne sporazume ali kakršne koli predvidene sporazume med temi državami in Unijo.

| (27) | Da se lahko štejejo za sklepe o financiranju v skladu s členom 84(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), bi bilo treba v letnih delovnih programih, ki jih Komisija sprejme za izvajanje večletnega programa, določiti cilje, pričakovane rezultate, metodo izvajanja in njihov skupni znesek. Vsebovati morajo tudi opis ukrepov, ki bodo financirani, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, ter okvirni časovni načrt izvedbe. Zaželeno je tudi, da določijo ustreznost ciljev glede na potrebe uporabnikov in projektni načrt. Za nepovratna sredstva vključujejo prednostne naloge, bistvena merila vrednotenja in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Poleg tega bi morali letni delovni programi vključevati ustrezne kazalnike za spremljanje rezultatov. |
| --- | --- |

(27)

Da se lahko štejejo za sklepe o financiranju v skladu s členom 84(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (5) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), bi bilo treba v letnih delovnih programih, ki jih Komisija sprejme za izvajanje večletnega programa, določiti cilje, pričakovane rezultate, metodo izvajanja in njihov skupni znesek. Vsebovati morajo tudi opis ukrepov, ki bodo financirani, navedbo zneska, dodeljenega vsakemu ukrepu, ter okvirni časovni načrt izvedbe. Zaželeno je tudi, da določijo ustreznost ciljev glede na potrebe uporabnikov in projektni načrt. Za nepovratna sredstva vključujejo prednostne naloge, bistvena merila vrednotenja in najvišjo stopnjo sofinanciranja. Poleg tega bi morali letni delovni programi vključevati ustrezne kazalnike za spremljanje rezultatov.

| (28) | Ker cilja te uredbe, in sicer uvedbe večletnega programa, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ga zato lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(28)

Ker cilja te uredbe, in sicer uvedbe večletnega programa, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in se ga zato lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (29) | Skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bilo izvedeno predhodno vrednotenje, da se večletni program pri doseganju ciljev osredotoči na potrebo po učinkovitosti in uspešnosti in da so vanj že od načrtovalne faze vključene proračunske omejitve. Redno bi bilo treba spremljati in vrednotiti pomen in vpliv ukrepov, sprejetih v okviru večletnega programa, vključno preko neodvisnih zunanjih ocenjevalcev. Za namene ocenjevanja večletnega programa so bili oblikovani merljivi cilji in kazalniki. |
| --- | --- |

(29)

Skladno z načelom dobrega finančnega poslovodenja je bilo izvedeno predhodno vrednotenje, da se večletni program pri doseganju ciljev osredotoči na potrebo po učinkovitosti in uspešnosti in da so vanj že od načrtovalne faze vključene proračunske omejitve. Redno bi bilo treba spremljati in vrednotiti pomen in vpliv ukrepov, sprejetih v okviru večletnega programa, vključno preko neodvisnih zunanjih ocenjevalcev. Za namene ocenjevanja večletnega programa so bili oblikovani merljivi cilji in kazalniki.

| (30) | Ta uredba za leto 2013 določa finančni okvir za večletni program, ki bo v okviru letnega proračunskega postopka prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6). |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba za leto 2013 določa finančni okvir za večletni program, ki bo v okviru letnega proračunskega postopka prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6).

| (31) | Poleg finančnega okvira, določenega s to uredbo, bi morali posamezni statistični ukrepi, namenjeni izvajanju večletnega programa, ki vključuje tudi ukrepe v obliki sporazuma med nacionalnimi statističnimi organi ter Komisijo (Eurostat), kolikor je mogoče prejeti ustrezno financiranje na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(31)

Poleg finančnega okvira, določenega s to uredbo, bi morali posamezni statistični ukrepi, namenjeni izvajanju večletnega programa, ki vključuje tudi ukrepe v obliki sporazuma med nacionalnimi statističnimi organi ter Komisijo (Eurostat), kolikor je mogoče prejeti ustrezno financiranje na nacionalni ravni.

| (32) | Poročilo o oceni učinka te uredbe z navedbo prihranka stroškov za Unijo in države članice, je osnova za prevzemanje obveznosti finančnih sredstev večletnemu programu. Do prihrankov stroškov bo prišlo zlasti zaradi novih metod priprave evropske statistike, ki nastanejo z razvojem na področju informacijske in komunikacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(32)

Poročilo o oceni učinka te uredbe z navedbo prihranka stroškov za Unijo in države članice, je osnova za prevzemanje obveznosti finančnih sredstev večletnemu programu. Do prihrankov stroškov bo prišlo zlasti zaradi novih metod priprave evropske statistike, ki nastanejo z razvojem na področju informacijske in komunikacijske tehnologije.

| (33) | Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu izdatkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi kaznimi. |
| --- | --- |

(33)

Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu izdatkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi kaznimi.

| (34) | Za zagotovitev nadaljevanja statističnih dejavnosti v okviru ESS za celotno koledarsko leto 2013 in za namen pravne varnosti bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave in se uporabljati od 1. januarja 2013. Datum začetka uporabe te uredbe je potreben, da bi se zagotovila podlaga za plačilo pogodbeno zaposlenih kot tudi dejavnosti iz programa. |
| --- | --- |

(34)

Za zagotovitev nadaljevanja statističnih dejavnosti v okviru ESS za celotno koledarsko leto 2013 in za namen pravne varnosti bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave in se uporabljati od 1. januarja 2013. Datum začetka uporabe te uredbe je potreben, da bi se zagotovila podlaga za plačilo pogodbeno zaposlenih kot tudi dejavnosti iz programa.

| (35) | V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 je bil osnutek večletnega programa predložen v predhodni pregled Odboru za evropski statistični sistem, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistiko, ustanovljenemu s Sklepom št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), in Odboru za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 2006/856/ES (8) – |
| --- | --- |

(35)

V skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 je bil osnutek večletnega programa predložen v predhodni pregled Odboru za evropski statistični sistem, Evropskemu svetovalnemu odboru za statistiko, ustanovljenemu s Sklepom št. 234/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7), in Odboru za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko, ustanovljenemu s Sklepom Sveta 2006/856/ES (8) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvedba evropskega statističnega programa

Uvede se evropski statistični program za obdobje 2013–2017 (v nadaljnjem besedilu: program).

Člen 2

Dodana vrednost

Program pomeni dodano vrednost zagotavljanja, da je evropska statistika usmerjena v informacije, potrebne za oblikovanje, izvajanje, spremljanje in vrednotenje politik Unije. Poleg tega prispeva k učinkoviti porabi virov s pospeševanjem ukrepov, ki zagotavljajo bistven prispevek k razvoju, pripravi in izkazovanju usklajenih, primerljivih, zanesljivih, uporabniku prijaznih in dostopnih statističnih informacij na podlagi enotnih standardov in načel veljavnega Kodeksa ravnanja evropske statistike (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja), ki ga je sprejel Odbor za evropski statistični sistem (ESSC), zlasti meril kakovosti, ustreznosti, natančnosti in zanesljivosti, pravočasnosti in točnosti, dostopnosti in jasnosti ter koherentnosti in primerljivosti.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta uredba določa programski okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov v obdobju od leta 2013 do 2017 v skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 223/2009.

2.   Program do konca Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (v nadaljnjem besedilu: program MEETS) 31. decembra 2013 ne zajema ukrepov iz programa MEETS, ki je bil ustanovljen s Sklepom št. 1297/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), vključuje pa cilje na področju statistike podjetij in trgovine, katerih izvajanje se je načrtovalo od leta 2014 do 2017.

Člen 4

Cilji

1.   Splošni cilj programa je, da bi bil evropski statistični sistem (ESS) še naprej vodilni ponudnik visokokakovostne statistike o Evropi.

2.   Ob upoštevanju sredstev, ki so na voljo na nacionalni ravni pa tudi na ravni Unije, ter bremena poročanja, se pri statističnih ukrepih, sprejetih za izvajanje programa, sledi naslednjim posebnim ciljem:

—   cilj 1: pravočasno zagotavljanje statističnih informacij v podporo razvoju, spremljanju in vrednotenju politik Unije, ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog ter ohranjanju ravnotežja med gospodarskim, socialnim in okoljskim področjem, ter zadovoljevanje potreb širokega kroga uporabnikov evropske statistike, vključno z drugimi nosilci odločanja, raziskovalci, podjetji in evropskimi državljani na splošno, na stroškovno učinkovit način, brez nepotrebnega podvajanja prizadevanj,

—   cilj 2: izvajanje novih metod priprave evropske statistike, namenjenih povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti,

—   cilj 3: okrepitev partnerstva v ESS in širše, da se dodatno poveča njegova produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni, in

—   cilj 4: dosledno zagotavljanje takih statistik med celotnim trajanjem programa, pod pogojem, da to ne ovira mehanizmov določanja prednostnih nalog ESS.

3.   Splošni in posebni cilji iz odstavkov 1 in 2 so podrobneje opredeljeni v Prilogi skupaj s kazalniki, uporabljenimi za spremljanje izvajanja programa. V skladu s členoma 13 in 14 Uredbe (ES) št. 223/2009 se program določi v okviru podrobnega letnega načrtovanja, ki bo vključevalo mehanizem določanja prednostnih nalog kot sestavni del procesa. Cilji programa se dosežejo s tesnim in usklajenim sodelovanjem v ESS. Program vključuje oblikovanje primernih instrumentov, ki imajo za posledico boljšo kakovost, večjo prožnost ESS in povečano zmožnost pravočasnega zadovoljevanja potreb uporabnikov. Poleg tega daje pobude za razvijanje zanesljivih kazalnikov kot odgovor na izzive 21. stoletja, zlasti za merjenje okoljske trajnosti, kakovosti življenja in socialne kohezije ter evidentiranje gospodarske dejavnosti v storitvenem sektorju ter v socialni ekonomiji.

Člen 5

Upravljanje, neodvisnost, preglednost in kakovost statističnih podatkov

1.   Evropska statistika se pripravlja na strokovno neodvisen in pregleden način

2.   Program se izvaja v skladu z načeli Kodeksa ravnanja, z namenom priprave in izkazovanja visokokakovostne, usklajene in primerljive evropske statistike, v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 223/2009, ter zagotavljanja ustreznega delovanja evropskega statističnega sistema kot celote. Nacionalni statistični uradi in statistični organ Unije (Komisija (Eurostat)) s strokovno neodvisnostjo zagotovijo, da je evropska statistika skladna s Kodeksom ravnanja.

3.   Nacionalni statistični uradi in drugi nacionalni organi, ki jih imenujejo države članice (v nadaljnjem besedilu skupaj: nacionalni statistični uradi), in Komisija (Eurostat), ki so odgovorni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike:

| — | krepijo institucionalni in organizacijski okvir, ki pospešuje usklajevanje, učinkovitost ter verodostojnost nacionalnih statističnih organov in Komisije (Eurostat) za pripravo in izkazovanje evropske statistike, |
| --- | --- |

—

krepijo institucionalni in organizacijski okvir, ki pospešuje usklajevanje, učinkovitost ter verodostojnost nacionalnih statističnih organov in Komisije (Eurostat) za pripravo in izkazovanje evropske statistike,

| — | dajejo poudarek statističnim načelom, določenim v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, in potrebam uporabnikov, |
| --- | --- |

—

dajejo poudarek statističnim načelom, določenim v členu 2(1) Uredbe (ES) št. 223/2009, in potrebam uporabnikov,

| — | zadovoljujejo potrebe institucionalnih uporabnikov Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 in si prizadevajo razvijati statistike, ki služijo širokemu krogu uporabnikov evropske statistike, vključno z drugimi nosilci odločanja, raziskovalci, podjetji in evropskimi državljani na splošno, in |
| --- | --- |

—

zadovoljujejo potrebe institucionalnih uporabnikov Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 in si prizadevajo razvijati statistike, ki služijo širokemu krogu uporabnikov evropske statistike, vključno z drugimi nosilci odločanja, raziskovalci, podjetji in evropskimi državljani na splošno, in

| — | sodelujejo s statističnimi organi na mednarodni ravni za spodbujanje uporabe mednarodnih konceptov, klasifikacij, metod in drugih standardov, zlasti z namenom zagotavljanja večje skladnosti in boljše primerljivosti na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

sodelujejo s statističnimi organi na mednarodni ravni za spodbujanje uporabe mednarodnih konceptov, klasifikacij, metod in drugih standardov, zlasti z namenom zagotavljanja večje skladnosti in boljše primerljivosti na svetovni ravni.

4.   Vsaka država članica si prizadeva zagotoviti standardizirane postopke priprave statistike, ki so čimbolj podprti z revizijskimi mehanizmi.

5.   Komisija (Eurostat) iz razlogov preglednosti po potrebi javno razkrije svojo oceno kakovosti nacionalnih prispevkov k evropski statistiki kot del poročanja o kakovosti in spremljanja skladnosti.

6.   Komisija (Eurostat) preuči, kako bi lahko svoje publikacije, zlasti tiste, ki so dostopne na njenem spletnem mestu, naredila bolj prijazne neprofesionalnemu uporabniku, ter omogoči preprost dostop do celotnih podatkovnih serij in vključi intuitivne primerjalne grafe, da bi državljanom zagotovila večjo dodano vrednost. Redne posodobitve Komisije (Eurostata) zagotavljajo, kadar je mogoče, informacije o posameznih državah članicah ter, kadar je to ustrezno in kadar so koristi večje od stroškov zbiranja, ponujajo letne, mesečne in dolgoročne podatkovne serije.

Člen 6

Določanje prednostnih nalog statistike

1.   Program zagotavlja pobude v zvezi s statistiko, na katerih temeljijo razvoj, izvajanje in spremljanje sedanjih politik Unije ter statistično podporo pomembnim zahtevam, ki izhajajo iz novih političnih pobud Unije.

2.   Komisija pri pripravi letnih delovnih programov iz člena 9 zagotovi učinkovito določanje prednostnih nalog ter letni pregled in poročilo o statističnih prednostnih nalogah. Namen letnih delovnih programov je torej zagotavljati, da bo na nacionalni ravni in na ravni Unije v okviru razpoložljivih sredstev omogočena priprava evropske statistike. Določanje prednostnih nalog z zmanjšanjem statističnih potreb na obstoječih področjih evropske statistike prispeva k zmanjšanju stroškov in obremenitev za nove statistične potrebe in poteka ob tesnem sodelovanju z državami članicami.

3.   Komisija zagotovi razvoj in izvajanje instrumentov za letni pregled prednostnih nalog statističnih dejavnosti, s čimer prispeva k zmanjšanju stroškov in obremenitev ponudnikov podatkov in pripravljavcev statistike.

4.   Pri predlaganju novih ukrepov ali uvajanju večjih pregledov obstoječe statistike Komisija take ukrepe ali preglede ustrezno utemelji in priskrbi informacije s prispevki držav članic o bremenu poročanja in stroških priprave v skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 223/2009.

Člen 7

Financiranje

1.   Finančni okvir Unije za izvajanje programa za leto 2013 znaša 57,3 milijona EUR iz programskega obdobja 2007–2013.

2.   Komisijo se pozove, da najpozneje tri mesece po sprejetju večletnega finančnega okvira za leta 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir 2014–2020), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o finančnih sredstvih za obdobje 2014–2017.

3.   Komisija finančno pomoč Unije izvaja v skladu s finančno uredbo.

4.   Komisija sprejme sklep o letnih odobritvah v skladu s pristojnostmi proračunskega organa.

Člen 8

Upravna in tehnična pomoč

Finančna sredstva, dodeljena za program, lahko krijejo tudi izdatke, povezane z dejavnostmi priprave, spremljanja, kontrole, revizije in vrednotenja, ki so potrebne za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev; predvsem izdatki za študij, srečanja strokovnjakov, izdatki, povezani s povračili stroškov statističnih strokovnjakov, stroški ukrepov informiranja in komuniciranja, izdatki, povezani z omrežji IT za obdelavo in izmenjavo informacij, ter vsi drugi izdatki upravne in tehnične pomoči, ki jih ima Komisija pri upravljanju programa. Dodelitev lahko zajema tudi tehnično pomoč ter strokovno znanje in izkušnje, zagotovljene državam članicam, ki zaradi posebnih okoliščin niso zmožne pripraviti določene evropske statistike ali statistike zahtevane kakovosti.

Člen 9

Letni delovni programi

Komisija za izvajanje programa sprejme letne delovne programe, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 17 Uredbe (ES) št. 223/2009 in ki določijo cilje in pričakovane rezultate na njihovi podlagi, v skladu s splošnimi in posebnimi cilji iz člena 4(1) in (2) te uredbe. Vsak letni delovni program se posreduje v vednost Evropskemu parlamentu.

Člen 10

Vrste intervencij

Finančni prispevki Unije so lahko v obliki nepovratnih sredstev, pogodb o javnih naročilih ali kakršnih koli drugih intervencij, potrebnih za doseganje splošnih in posebnih ciljev iz člena 4(1) in (2).

Člen 11

Upravičeni ukrepi

1.   S finančnim prispevkom Unije se podpirajo ukrepi za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, potrebni za doseganje splošnih in posebnih ciljev iz člena 4(1) in (2). Prednost imajo ukrepi z visoko dodano vrednostjo za Unijo v skladu s členom 2.

2.   Finančni prispevek za podporo omrežjem sodelovanja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 223/2009 je lahko v obliki nepovratnih sredstev za določen ukrep in lahko krije do 95 % upravičenih stroškov.

3.   Kadar je to ustrezno, se lahko dodelijo nepovratna sredstva za delovanje organizacij iz člena 12(3), ki ne presegajo 50 % upravičenih stroškov.

4.   Kot prispevek k izdatkom, ki jih imajo države članice pri izvajanju ukrepov na podlagi zbiranja podatkov, se lahko do najvišjega praga, določenega za zbiranje podatkov, povrne pavšalni znesek za podatkovni niz, za katerega se celotni rezultati pošljejo Komisiji. Znesek pavšalnega zneska določi Komisija, pri čemer upošteva kompleksnost zbiranja podatkov.

Člen 12

Upravičenci do nepovratnih sredstev

1.   V skladu s členom 128(1) finančne uredbe se lahko nacionalnim statističnim organom, opredeljenim v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 223/2009, nepovratna sredstva dodelijo brez razpisa za zbiranje predlogov.

2.   Omrežja sodelovanja lahko vključujejo upravičence iz odstavka 1 in druge organe brez razpisov za zbiranje predlogov v skladu s členom 128(1) finančne uredbe.

3.   Nepovratna sredstva za poslovanje iz člena 11(3) se lahko dodelijo organizacijam, ki izpolnjujejo obe naslednji merili:

| (a) | so neprofitne, neodvisne od industrije, komercialnih in poslovnih ali drugih navzkrižnih interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in podpora izvajanju Kodeksa ravnanja in izvajanju novih metod priprave evropske statistike s ciljem večje učinkovitosti in izboljšanja kakovosti na ravni Unije, in |
| --- | --- |

(a)

so neprofitne, neodvisne od industrije, komercialnih in poslovnih ali drugih navzkrižnih interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in podpora izvajanju Kodeksa ravnanja in izvajanju novih metod priprave evropske statistike s ciljem večje učinkovitosti in izboljšanja kakovosti na ravni Unije, in

| (b) | Komisiji so predložile zadostna dokazila o svojem članstvu, notranjih pravilih ter virih financiranja. |
| --- | --- |

(b)

Komisiji so predložile zadostna dokazila o svojem članstvu, notranjih pravilih ter virih financiranja.

Člen 13

Zaščita finančnih interesov Unije

1.   Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju ter z doslednim in učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

2.   Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni za izvajanje revizij na podlagi dokumentov in pregledov na kraju samem pri vseh upravičencih do nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli financiranje v okviru te uredbe.

Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) po potrebi opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva tako financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (10), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo, financirano v skladu s to uredbo, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Brez poseganja v prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o nepovratnih sredstvih ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.

Člen 14

Sodelovanje tretjih držav v programu

Sodelovanje v programu je na voljo:

| (a) | državam EGP/Efte v skladu s pogoji iz Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

(a)

državam EGP/Efte v skladu s pogoji iz Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru;

| (b) | Švici v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu z dne 26. oktobra 2004 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike (11), in |
| --- | --- |

(b)

Švici v skladu s pogoji, določenimi v Sporazumu z dne 26. oktobra 2004 med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o sodelovanju na področju statistike (11), in

| (c) | državam, za katere se uporablja evropska sosedska politika, državam, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, državam kandidatkam ali državam pristopnicam, in državam Zahodnega Balkana, vključenim v proces stabilizacije in pridruževanja, v skladu s pogoji iz zadevnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov s temi državami, ki določajo splošna načela za njihovo sodelovanje v programih Unije. |
| --- | --- |

(c)

državam, za katere se uporablja evropska sosedska politika, državam, ki so zaprosile za članstvo v Uniji, državam kandidatkam ali državam pristopnicam, in državam Zahodnega Balkana, vključenim v proces stabilizacije in pridruževanja, v skladu s pogoji iz zadevnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov s temi državami, ki določajo splošna načela za njihovo sodelovanje v programih Unije.

Člen 15

Ocena in pregled programa

1.   Komisija po posvetovanju z ESSC do 30. junija 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži vmesno poročilo o napredku glede izvajanja programa.

2.   Komisija lahko na podlagi vmesnega poročila o napredku iz odstavka 1 najpozneje do 31. decembra 2016 in po posvetovanju z ESSC, predloži Evropskemu parlamentu in Svetu predlog za podaljšanje programa za obdobje 2018–2020, pri čemer upošteva večletni finančni okvir 2014–2020.

3.   Komisija do 31. decembra 2018 po posvetovanju z ESSC in z Evropskim svetovalnim odborom za statistiko Evropskemu parlamentu in Svetu predloži končno ocenjevalno poročilo o izvajanju programa.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 20. decembra 2012.

1

(2)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

2

(3)  Brez poseganja v člen 5 Protokola št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

3

(4)  UL L 192, 22.7.2011, str. 1.

4

(5)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

5

(6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 73, 15.3.2008, str. 13.

7

(8)  UL L 332, 30.11.2006, str. 21.

8

(9)  UL L 340, 19.12.2008, str. 76.

9

(10)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

10

(11)  UL L 90, 28.3.2006, str. 2.

11

---

PRILOGA

Statistična infrastruktura in cilji evropskega statističnega programa za obdobje 2013–2017

Uvod

Za izvajanje politik Unije so potrebne visokokakovostne, primerljive in zanesljive statistične informacije o gospodarskih, socialnih in okoljskih razmerah v Uniji ter njihovih elementih na nacionalni in regionalni ravni. Evropa nujno potrebuje evropsko statistiko tudi zato, ker ta omogoča splošni javnosti in evropskim državljanom razumevanje demokratičnega procesa in razprave o sedanji in prihodnji Uniji ter sodelovanje v njih.

Evropski statistični program zagotavlja zakonodajni okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike v obdobju 2013–2017.

Evropska statistika se razvija, pripravlja in izkazuje na podlagi navedenega zakonodajnega okvira s tesnim in usklajenim sodelovanjem v evropskem statističnem sistemu (ESS).

Statistika, razvita, pripravljena in izkazovana na podlagi evropskega statističnega programa 2013–2017 (v nadaljnjem besedilu: program), prispeva k izvajanju politik Unije, kot se odražajo v PDEU in strategiji Evropa 2020 ter njenih zadevnih vodilnih pobudah in drugih politikah, navedenih v strateških prednostnih nalogah Komisije.

Glede na to, da je program večletni program, ki zajema obdobje petih let, ter da je cilj ESS ostati vodilni akter na statističnem področju, je program ambiciozen z vidika obsega in ciljev, vendar pa se bo izvajal postopoma. Eden od ciljev programa bo razvoj učinkovitega mehanizma za določanje prednostnih nalog in poenostavitev.

Statistična infrastruktura

Program si bo prizadeval vzpostaviti infrastrukturo statističnih informacij. To infrastrukturo je treba pripraviti za obsežno in intenzivno uporabo različnih aplikacij.

Oblikovanje politike usmerja odločitve za pripravo evropske statistike. Vendar bi morala biti ta statistika na voljo in lahko dostopna tudi drugim nosilcem odločanja, raziskovalcem, podjetjem in evropskim državljanom na splošno, saj predstavljajo javno dobro ter jih plačajo evropski državljani in podjetja, ki bi morali imeti enake koristi od zagotovljenih storitev. Da bo infrastruktura izpolnila to vlogo, jo je treba zasnovati v skladu z dobrim konceptualnim okvirom, ki na eni strani zagotavlja primernost za različne namene, na drugi pa omogoča prožno prilagajanje spreminjajočim se potrebam uporabnikov v prihodnosti.

Infrastruktura statističnih informacij je predstavljena v nadaljevanju:

INFRASTRUKTURA STATISTIČNIH INFORMACIJ

Image

Program bo v tej splošni shemi še naprej razlikoval med tremi stebri statističnih informacij: statistika podjetij, Evropa državljanov ter geoprostorska, okoljska, kmetijska in druge sektorske statistike.

Politike Unije in zadevne svetovne politike so instrumenti, ki določajo statistične zahteve, na katere se bo program odzval s preoblikovano strukturo in ustreznim procesom priprave. Vsaka posamezna politika Unije in svetovna politika se torej izraža v različnih sestavnih delih statistične infrastrukture in obravnava s posebnimi dejavnostmi programa. Nove politike, določene v prihodnjih letih, bodo obravnavane z oblikovanjem novih načinov izpeljave kazalnikov/računov na podlagi statističnih podatkov, pripravljenih v okviru treh stebrov.

STATISTIČNE INFORMACIJE – STRUKTURA IN DINAMIKA

Image

Cilji

Splošni cilj programa je, da ESS ostane vodilni ponudnik visokokakovostne statistike o Evropi.

Ob upoštevanju sredstev, ki so na voljo na nacionalni ravni pa tudi na ravni Unije, ter bremena poročanja, se pri statističnih ukrepih, sprejetih za izvajanje programa, sledi naslednjim posebnim ciljem:

| — | cilj 1: pravočasno zagotavljanje statističnih informacij v podporo razvoju, spremljanju in vrednotenju politik Unije, ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog ter ohranjanju ravnotežja med gospodarskim, socialnim in okoljskim področjem, ter zadovoljevanje potreb širokega kroga uporabnikov evropske statistike, vključno z drugimi nosilci odločanja, raziskovalci, podjetji in evropskimi državljani na splošno, na stroškovno učinkovit način, brez nepotrebnega podvajanja prizadevanj, |
| --- | --- |

—

cilj 1: pravočasno zagotavljanje statističnih informacij v podporo razvoju, spremljanju in vrednotenju politik Unije, ob ustreznem upoštevanju prednostnih nalog ter ohranjanju ravnotežja med gospodarskim, socialnim in okoljskim področjem, ter zadovoljevanje potreb širokega kroga uporabnikov evropske statistike, vključno z drugimi nosilci odločanja, raziskovalci, podjetji in evropskimi državljani na splošno, na stroškovno učinkovit način, brez nepotrebnega podvajanja prizadevanj,

| — | cilj 2: izvajanje novih metod priprave evropske statistike, namenjene povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti, |
| --- | --- |

—

cilj 2: izvajanje novih metod priprave evropske statistike, namenjene povečanju učinkovitosti in izboljšanju kakovosti,

| — | cilj 3: okrepitev partnerstva v ESS in širše, da se dodatno poveča njegova produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni, in |
| --- | --- |

—

cilj 3: okrepitev partnerstva v ESS in širše, da se dodatno poveča njegova produktivnost in okrepi njegova vodilna vloga na področju uradne statistike na svetovni ravni, in

| — | cilj 4: dosledno zagotavljanje takih statistik med celotnim trajanjem programa, pod pogojem, da to ne ovira mehanizmov ESS za določanje prednostnih nalog. |
| --- | --- |

—

cilj 4: dosledno zagotavljanje takih statistik med celotnim trajanjem programa, pod pogojem, da to ne ovira mehanizmov ESS za določanje prednostnih nalog.

Ti specifični cilji so razdeljeni na različna prednostna področja, opisana v nadaljevanju. Cilja 1 in 4 sta obravnavana v oddelku „I. Statistični rezultati“, cilj 2 v oddelku „II. Metode priprave evropske statistike“, cilj 3 pa v oddelku „III. Partnerstvo“.

I.   STATISTIČNI REZULTATI

1.   Kazalniki

1.1   Evropa 2020

Potrditev strategije Evropa 2020 na zasedanju Evropskega sveta junija 2010 je močno vplivala na oblikovanje strateškega programa za politike Unije in nacionalne politike v prihodnjih letih. V tem programu so opredeljeni številni krovni cilji in vodilne pobude, za katere so bili v ESS pripravljeni statistični kazalniki na številnih področjih (npr. izboljšanje pogojev za inovacije, raziskave in razvoj, spodbujanje zaposlovanja, izpolnjevanje ciljev Unije na področju podnebnih sprememb in energije, učinkovita raba virov, izboljšanje stopenj izobrazbe, vključno z učno mobilnostjo, aktivno in zdravo staranje ter spodbujanje socialne vključenosti z zmanjšanjem revščine).

Cilj 1.1.1

Zagotoviti visokokakovostne statistične informacije, ki bi morale biti pravočasno dostopne, za spremljanje izvajanja strategije Evropa 2020. Novi kazalniki v največji možni meri temeljijo na razpoložljivih statističnih podatkih.

Cilj se bo uresničeval z zagotavljanjem:

| — | posodobljenih kazalnikov krovnega cilja za strategijo Evropa 2020 (na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja, inovacij, energije/podnebnih sprememb, izobraževanja, okolja, socialne zaščite, socialne vključenosti in revščine) na spletnem mestu Komisije (Eurostat), |
| --- | --- |

—

posodobljenih kazalnikov krovnega cilja za strategijo Evropa 2020 (na področju zaposlovanja, raziskav in razvoja, inovacij, energije/podnebnih sprememb, izobraževanja, okolja, socialne zaščite, socialne vključenosti in revščine) na spletnem mestu Komisije (Eurostat),

| — | statistike za podporo spremljanja izvajanja vodilnih pobud strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

statistike za podporo spremljanja izvajanja vodilnih pobud strategije Evropa 2020,

| — | dodatnih kazalnikov, ki bodo prispevali k predhodnemu in naknadnemu vrednotenju gospodarske, socialne in okoljske politike Evropske unije, in |
| --- | --- |

—

dodatnih kazalnikov, ki bodo prispevali k predhodnemu in naknadnemu vrednotenju gospodarske, socialne in okoljske politike Evropske unije, in

| — | kazalnikov o zaposlenosti, ki razlikujejo med zaposlitvijo za skrajšani in polni delovni čas, ter s kazalniki o brezposelnosti, ki upoštevajo udeležence aktivacijskih politik, na primer usposabljanja. |
| --- | --- |

—

kazalnikov o zaposlenosti, ki razlikujejo med zaposlitvijo za skrajšani in polni delovni čas, ter s kazalniki o brezposelnosti, ki upoštevajo udeležence aktivacijskih politik, na primer usposabljanja.

1.2   Gospodarsko upravljanje

Kriza in napetosti na finančnih trgih so izpostavile potrebo po krepitvi gospodarskega upravljanja Unije. Poleg statističnih dejavnosti, ki še tečejo, je Unija že sprejela odločne ukrepe na področju gospodarskega upravljanja in usklajevanja in nekateri med njimi bodo imeli večje statistične učinke.

Cilj 1.2.1

Razviti nove in okrepiti sedanje statistične informacije, ki so pomembne za nosilce odločanja v Uniji in javnost na splošno, v zvezi z okrepljenim in povezanim gospodarskim upravljanjem Unije ter nadzornim ciklom, ki povezuje Pakt za stabilnost in rast ter gospodarsko politiko.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z zagotavljanjem statistike za sistem kazalnikov za makroekonomska neravnovesja in temeljno analizo, |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statistike za sistem kazalnikov za makroekonomska neravnovesja in temeljno analizo,

| — | z zagotavljanjem statistike za okrepljen Pakt za stabilnost in rast, ki je posebej usmerjena v pripravo in zagotavljanje visokokakovostne statistike o javnem dolgu, |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statistike za okrepljen Pakt za stabilnost in rast, ki je posebej usmerjena v pripravo in zagotavljanje visokokakovostne statistike o javnem dolgu,

| — | z razvojem in pripravo sklopa kazalnikov za merjenje konkurenčnosti, in |
| --- | --- |

—

z razvojem in pripravo sklopa kazalnikov za merjenje konkurenčnosti, in

| — | z zanesljivim vodenjem kakovosti, ki se bo izvajalo v verigi priprave statistike, pri čemer bodo zajeti tudi vnaprejšnji javnofinančni podatki in temeljni delovni postopki v državah članicah. |
| --- | --- |

—

z zanesljivim vodenjem kakovosti, ki se bo izvajalo v verigi priprave statistike, pri čemer bodo zajeti tudi vnaprejšnji javnofinančni podatki in temeljni delovni postopki v državah članicah.

Cilj 1.2.2

Nosilcem odločanja v Uniji zagotoviti zanesljive statistične podatke in kazalnike za upravne in regulativne namene ter spremljanje posebnih zavez politike Unije.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z opredeljenim in z uporabniki dogovorjenim področjem uporabe statistike za upravne in regulativne namene, in |
| --- | --- |

—

z opredeljenim in z uporabniki dogovorjenim področjem uporabe statistike za upravne in regulativne namene, in

| — | z opredelitvijo, če je to potrebno, izvajanjem in pojasnitvijo okvira trdnega vodenja kakovosti za te kazalnike. |
| --- | --- |

—

z opredelitvijo, če je to potrebno, izvajanjem in pojasnitvijo okvira trdnega vodenja kakovosti za te kazalnike.

1.3   Gospodarska globalizacija

Socialni, gospodarski in drugi učinki finančne krize, vse večji čezmejni tokovi in razdrobljenost proizvodnih procesov so poudarili potrebo po bolj usklajenem okviru in okrepljenem merjenju globalizirane proizvodnje.

Cilj 1.3.1

Okrepiti kazalnike in statistične informacije, ki so na voljo o gospodarski globalizaciji in globalnih vrednostnih verigah za nosilce odločanja v Uniji in javnost na splošno.

Cilj se bo uresničeval:

| — | s posodobitvijo sedanjih kazalnikov o gospodarski globalizaciji, ki so na voljo na spletnem mestu Komisije (Eurostat), |
| --- | --- |

—

s posodobitvijo sedanjih kazalnikov o gospodarski globalizaciji, ki so na voljo na spletnem mestu Komisije (Eurostat),

| — | z razvojem novih kazalnikov o globalnih vrednostnih verigah, vključno s tokovi naravnih virov in odvisnostjo od njih, |
| --- | --- |

—

z razvojem novih kazalnikov o globalnih vrednostnih verigah, vključno s tokovi naravnih virov in odvisnostjo od njih,

| — | z analizo globalnih vrednostnih verig, po možnosti z ustreznimi preglednicami vložkov in rezultatov, ter statistike zunanje trgovine in podjetij, vključno s povezovanjem mikropodatkov, in |
| --- | --- |

—

z analizo globalnih vrednostnih verig, po možnosti z ustreznimi preglednicami vložkov in rezultatov, ter statistike zunanje trgovine in podjetij, vključno s povezovanjem mikropodatkov, in

| — | s preučitvijo potrebe po reformi izračuna in razporeditve storitev finančnega posredništva. |
| --- | --- |

—

s preučitvijo potrebe po reformi izračuna in razporeditve storitev finančnega posredništva.

2.   Računovodski okviri

Sporočilo Komisije z dne 20. avgusta 2009 z naslovom „BDP in več: merjenje napredka v spreminjajočem se svetu“ ter objava Stiglitz-Sen-Fitoussijevega poročila o merjenju gospodarske uspešnosti in družbenega napredka sta dala nov zagon za ključni izziv ESS, in sicer kako doseči boljšo statistiko o medsektorskih vprašanjih in bolj povezano statistiko za opis kompleksnih socialnih, okoljskih in gospodarskih pojavov, ki presegajo tradicionalna merila gospodarskih rezultatov. Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov (ESR) zagotavlja povezan in skladen okvir za vse gospodarske statistike, ki bi ga bilo treba dopolniti z drugimi kazalniki, da se zagotovijo izčrpnejše informacije za oblikovanje politike in sprejemanje odločitev.

2.1   Gospodarska in socialna uspešnost

Z gospodarsko krizo se je povečala potreba po sklopu visokokakovostnih makroekonomskih kazalnikov za boljše razumevanje in analizo gospodarskih nihanj in njihovih vplivov na družbo ter s tem olajšanje sprejemanja odločitev. Zaradi vse bolj globalizirane proizvodnje je treba oblikovati skladen okvir, s katerim se bosta olajšala razlaga in povezovanje statistike z različnih področij.

Cilj 2.1.1

Dopolniti merjenje gospodarske uspešnosti z različnimi razsežnostmi globalizacije, kakovostjo življenja, dostopnostjo blaga in storitev, okoljsko trajnostjo, zdravjem, blaginjo, socialno kohezijo in socialno vključenostjo. Oblikovati okvir za analizo globalizirane proizvodnje.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z izvajanjem in sestavljanjem letnih in četrtletnih nacionalnih računov ter letnih regionalnih računov v skladu z ESR, |
| --- | --- |

—

z izvajanjem in sestavljanjem letnih in četrtletnih nacionalnih računov ter letnih regionalnih računov v skladu z ESR,

| — | z oblikovanjem kazalnikov o porazdelitvi prihodkov in potrošnje v gospodinjstvih (z uskladitvijo agregatov nacionalnih računov s podatki iz raziskovanj v gospodinjstvih ali z upravnimi podatki), |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem kazalnikov o porazdelitvi prihodkov in potrošnje v gospodinjstvih (z uskladitvijo agregatov nacionalnih računov s podatki iz raziskovanj v gospodinjstvih ali z upravnimi podatki),

| — | s pravočasnim sestavljanjem kakovostne statistike cen, predvsem usklajenih indeksov cen življenjskih potrebščin, |
| --- | --- |

—

s pravočasnim sestavljanjem kakovostne statistike cen, predvsem usklajenih indeksov cen življenjskih potrebščin,

| — | s satelitskimi računi, izdelanimi za nova področja, |
| --- | --- |

—

s satelitskimi računi, izdelanimi za nova področja,

| — | z ustvarjenjem zbirke podatkov za merjenje rasti in produktivnosti, pri kateri bodo upoštevane spremembe produktivnosti v javnem in zasebnem sektorju, |
| --- | --- |

—

z ustvarjenjem zbirke podatkov za merjenje rasti in produktivnosti, pri kateri bodo upoštevane spremembe produktivnosti v javnem in zasebnem sektorju,

| — | z oblikovanjem konceptualnega okvira za analizo globalizirane proizvodnje, |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem konceptualnega okvira za analizo globalizirane proizvodnje,

| — | z oblikovanjem konceptualnega okvira za merjenje kakovosti življenja in blaginje, in |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem konceptualnega okvira za merjenje kakovosti življenja in blaginje, in

| — | s čim boljšo uskladitvijo ustreznih računovodskih in statističnih konceptov. |
| --- | --- |

—

s čim boljšo uskladitvijo ustreznih računovodskih in statističnih konceptov.

Cilj 2.1.2

Zagotoviti ključne makroekonomske in socialne kazalnike ter glavne evropske ekonomske kazalnike (Principal European Economic Indicators – PEEI) kot usklajen sklop kazalnikov za izpolnjevanje zahtev glede statističnih podatkov Unije in svetovnih statističnih podatkov ter prilagoditi PEEI spreminjajočim se potrebam uporabnikov.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z usklajeno izdelavo prikazov ključnih makroekonomskih in socialnih kazalnikov ter kazalnikov trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

z usklajeno izdelavo prikazov ključnih makroekonomskih in socialnih kazalnikov ter kazalnikov trajnostnega razvoja,

| — | z usklajeno metodologijo za ključne makroekonomske in socialne kazalnike ter PEEI, |
| --- | --- |

—

z usklajeno metodologijo za ključne makroekonomske in socialne kazalnike ter PEEI,

| — | z večjo mednarodno primerljivostjo kazalnikov, |
| --- | --- |

—

z večjo mednarodno primerljivostjo kazalnikov,

| — | z izboljšanimi orodji za olajšanje razlage kazalnikov in obveščanja o njih, in |
| --- | --- |

—

z izboljšanimi orodji za olajšanje razlage kazalnikov in obveščanja o njih, in

| — | z usklajeno statistiko o stanovanjih in povezanih temah, ki je na voljo za vse države članice. |
| --- | --- |

—

z usklajeno statistiko o stanovanjih in povezanih temah, ki je na voljo za vse države članice.

2.2   Okoljska trajnost

Varstvo, ohranjanje in izboljšanje okolja za sedanje in prihodnje generacije ter boj proti učinkom podnebnih sprememb so zelo visoko na evropskem političnem dnevnem redu in so cilji Pogodb. Za učinkovite politike na teh področjih so potrebne statistične informacije z različnih področij.

Cilj 2.2.1

Zagotoviti okoljske račune in statistiko v zvezi s podnebnimi spremembami ob upoštevanju mednarodnega razvoja razmer na tem področju.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z razvojem sistema okoljskih računov kot „satelitskih računov“ za glavne nacionalne račune, ki zagotavlja informacije o emisijah v zrak, porabi energije, tokovih in rezervah naravnih virov in vode, trgovini z osnovnimi in nujno potrebnimi surovinami, okoljski obdavčitvi in porabi za varstvo okolja, po možnosti vključno z zeleno rastjo/naročili, |
| --- | --- |

—

z razvojem sistema okoljskih računov kot „satelitskih računov“ za glavne nacionalne račune, ki zagotavlja informacije o emisijah v zrak, porabi energije, tokovih in rezervah naravnih virov in vode, trgovini z osnovnimi in nujno potrebnimi surovinami, okoljski obdavčitvi in porabi za varstvo okolja, po možnosti vključno z zeleno rastjo/naročili,

| — | s posodabljanjem, oblikovanjem, pripravljanjem in širitvijo kazalnikov, ki kažejo sekundarne pritiske, učinke podnebnih sprememb, tudi o zdravju, ranljivih vidikih in napredku pri prilagajanju, in |
| --- | --- |

—

s posodabljanjem, oblikovanjem, pripravljanjem in širitvijo kazalnikov, ki kažejo sekundarne pritiske, učinke podnebnih sprememb, tudi o zdravju, ranljivih vidikih in napredku pri prilagajanju, in

| — | z razvojem vodilnega kazalnika za merjenje globalne okoljske obremenitve. |
| --- | --- |

—

z razvojem vodilnega kazalnika za merjenje globalne okoljske obremenitve.

3.   Podatki

3.1   Statistika podjetij

Evropska podjetja so v središču številnih politik Unije. Poleg tega so odgovorna za zagotavljanje osnovnih podatkov. Skladno s tem je velika potreba po statistiki podjetij v širšem smislu za podporo sprejemanja odločitev in tudi zato, da se evropskim državljanom in podjetjem pomaga razumeti učinek teh politik, pri čemer pa je treba razlikovati med velikimi podjetji, podjetji s srednje veliko tržno kapitalizacijo ter malimi in srednjimi podjetji, za katera velja povečana potreba po podrobni in usklajeni statistiki. Tu je še potreba po zmanjšanju upravnega bremena in bremena poročanja.

Cilj 3.3.1

Povečati učinkovitost in uspešnost procesov priprave statistike. Zagotoviti visokokakovostno statistiko o ključnih področjih, na katerih so podjetja središče interesov, kot so statistika podjetij, kratkoročni kazalniki, naložbe podjetij v človeški kapital ter spretnosti, mednarodne transakcije, globalizacija, spremljanje notranjega trga, razvoj in raziskave, inovacije in turizem. Posebno pozornost je treba nameniti razpoložljivosti podatkov v industrijskih ali storitvenih sektorjih z visoko dodano vrednostjo, zlasti v zelenem in digitalnem sektorju ali sektorju socialnega gospodarstva (kot sta zdravstvo in izobraževanje).

Cilj se bo uresničeval:

| — | s ponovno uporabo razpoložljivih podatkov v statističnem sistemu ali družbi ter z izdelavo skupne infrastrukture in skupnih orodij, |
| --- | --- |

—

s ponovno uporabo razpoložljivih podatkov v statističnem sistemu ali družbi ter z izdelavo skupne infrastrukture in skupnih orodij,

| — | z zagotavljanjem statističnih informacij in kazalnikov o podjetjih na letni in medletni podlagi, |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statističnih informacij in kazalnikov o podjetjih na letni in medletni podlagi,

| — | z zagotavljanjem statističnih informacij, ki opisujejo položaj Evrope v svetu in odnose Unije s preostalim svetom, |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statističnih informacij, ki opisujejo položaj Evrope v svetu in odnose Unije s preostalim svetom,

| — | z zagotavljanjem statističnih informacij za analizo globalnih vrednostnih verig in razvojem registra Euroskupine kot opore za zbiranje informacij z različnih področij o globalizaciji, |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statističnih informacij za analizo globalnih vrednostnih verig in razvojem registra Euroskupine kot opore za zbiranje informacij z različnih področij o globalizaciji,

| — | s ponovnim uravnoteženjem zbiranja statistike za trgovino z blagom in s storitvami z izboljšano razpoložljivostjo podatkov o storitvah ter s sprejetjem ukrepov za ponovno uravnoteženje statističnih informacij o storitvah in blagu, |
| --- | --- |

—

s ponovnim uravnoteženjem zbiranja statistike za trgovino z blagom in s storitvami z izboljšano razpoložljivostjo podatkov o storitvah ter s sprejetjem ukrepov za ponovno uravnoteženje statističnih informacij o storitvah in blagu,

| — | z izdelavo orodij za spremljanje enotnega trga, kot so orodje za spremljanje cen živil in povezani kazalniki, |
| --- | --- |

—

z izdelavo orodij za spremljanje enotnega trga, kot so orodje za spremljanje cen živil in povezani kazalniki,

| — | z zagotavljanjem kakovostne statistike o ključnih področjih uspešnosti v zvezi z inovacijami ter raziskavami in razvojem s širšo uporabo registrov patentov ter širšo uporabo posameznih mikropodatkov za raziskovalne in statistične namene, |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem kakovostne statistike o ključnih področjih uspešnosti v zvezi z inovacijami ter raziskavami in razvojem s širšo uporabo registrov patentov ter širšo uporabo posameznih mikropodatkov za raziskovalne in statistične namene,

| — | z zagotavljanjem statistike o turistični ponudbi in povpraševanju z optimiziranim zbiranjem podatkov in boljšim povezovanjem podatkov iz turizma z drugimi področji, in |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statistike o turistični ponudbi in povpraševanju z optimiziranim zbiranjem podatkov in boljšim povezovanjem podatkov iz turizma z drugimi področji, in

| — | z zagotavljanjem statistike o rabi virov in učinkoviti rabi virov, ki bo čim bolj temeljilo na sedanjem zbiranju podatkov. |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem statistike o rabi virov in učinkoviti rabi virov, ki bo čim bolj temeljilo na sedanjem zbiranju podatkov.

3.2   Evropa državljanov

Evropski državljani so v središču politike Unije. Zato je velika potreba po socialni statistiki v širšem smislu za podporo sprejemanju odločitev ter za nadzor rezultatov socialne politike in tudi zato, da se evropskim državljanom pomaga razumeti učinek teh politik na njihovo življenje in dobro počutje.

Cilj 3.2.1

Zagotoviti kakovostno statistiko o ključnih področjih socialne politike, na katerih so državljani v središču interesa, kot so dobro počutje, trajnost, socialna kohezija, revščina, neenakosti, demografski izzivi (zlasti staranje prebivalstva in migracije), trg dela, izobraževanje in usposabljanje, vključno z izobraževanjem otrok in odraslih, poklicnim usposabljanjem in učno mobilnostjo mladih, kultura, telesna aktivnost, kakovost življenja, varnost, zdravje, invalidnost, poraba, prosti pretok in notranji trg, mobilnost mladih, tehnološke inovacije in nove možnosti izbire življenjskega sloga. Ti statistični podatki bi morali po možnosti biti ločeni po spolu za skupine, ki so v posebnem interesu nosilcev socialne politike. V skladu s členom 6 se določijo prednostne naloge.

Cilj se bo uresničeval:

| — | utrditvijo osnovne infrastrukture za evropsko socialno statistiko, vključno z raziskavami in zbiranjem podatkov na podlagi upravnih virov in skupno zbirko osnovnih spremenljivk, |
| --- | --- |

—

utrditvijo osnovne infrastrukture za evropsko socialno statistiko, vključno z raziskavami in zbiranjem podatkov na podlagi upravnih virov in skupno zbirko osnovnih spremenljivk,

| — | razvojem osnovnih socialnih raziskovanj za pridobitev podatkov (tudi mikropodatkov) o osebah in gospodinjstvih, ki bi jih racionalizirali in dopolnili z dodatnim in manj pogostim zbiranjem mikropodatkov, |
| --- | --- |

—

razvojem osnovnih socialnih raziskovanj za pridobitev podatkov (tudi mikropodatkov) o osebah in gospodinjstvih, ki bi jih racionalizirali in dopolnili z dodatnim in manj pogostim zbiranjem mikropodatkov,

| — | zagotavljanjem statistike o izobraževanju in usposabljanju, vključno z racionalizacijo in posodobitvijo raziskave o izobraževanju odraslih, |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem statistike o izobraževanju in usposabljanju, vključno z racionalizacijo in posodobitvijo raziskave o izobraževanju odraslih,

| — | zagotavljanjem statistike prihodkovnih neenakosti, ki nudijo primerljiv nacionalni vodilni kazalnik, ter podatki o neenakostih pri dostopu do osnovnega blaga in storitev, |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem statistike prihodkovnih neenakosti, ki nudijo primerljiv nacionalni vodilni kazalnik, ter podatki o neenakostih pri dostopu do osnovnega blaga in storitev,

| — | metodološkim delom pri pridobivanju statistike o telesni aktivnosti in kulturi, |
| --- | --- |

—

metodološkim delom pri pridobivanju statistike o telesni aktivnosti in kulturi,

| — | zagotavljanjem statistike o varnosti pred kaznivimi dejanji, zdravju, kot je dogovorjeno v okvirni Uredbi (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1) in invalidnosti, |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem statistike o varnosti pred kaznivimi dejanji, zdravju, kot je dogovorjeno v okvirni Uredbi (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o statističnih podatkih Skupnosti v zvezi z javnim zdravjem ter zdravjem in varnostjo pri delu (1) in invalidnosti,

| — | izvajanjem ukrepov delovnega programa o vključevanju statistike o migracijah, |
| --- | --- |

—

izvajanjem ukrepov delovnega programa o vključevanju statistike o migracijah,

| — | zagotavljanjem kazalnikov o kakovosti življenja za merjenje napredka družb, in |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem kazalnikov o kakovosti življenja za merjenje napredka družb, in

| — | začetkom priprav na naslednji popis prebivalstva (predvidoma leta 2021). |
| --- | --- |

—

začetkom priprav na naslednji popis prebivalstva (predvidoma leta 2021).

3.3   Geoprostorska, okoljska, kmetijska in druga sektorska statistika

Kombinacija statistike s prostorsko referenciranimi podatki in geoprostorsko analizo bo prinesla nove priložnosti, ki jih bo ESS dodatno preučil. Nekaterim vprašanjem, kot sta zaupnost in statistična veljavnost ocen majhnih območij, bo treba nameniti posebno pozornost.

V prihodnosti bo zelo pomembna energetska statistika in statistika transporta za podporo strategiji Evropa 2020 in politiki o podnebnih spremembah.

Kmetijska politika bo tudi v obdobju 2013–2017 med pomembnimi politikami Unije. Na statistično delo bo močno vplival rezultat preučitve skupne kmetijske politike po letu 2013. Poudarek bo na okoljskih vidikih, vidikih v zvezi z biotsko raznovrstnostjo/ekosistemom, gospodarskih vidikih, vidikih v zvezi z zdravjem ljudi, varnostjo in socialnih vidikih.

Cilj 3.3.1

Podpirati oblikovanje politike na podlagi dokazov z bolj prilagodljivo in večjo uporabo prostorskih informacij skupaj s socialnimi, gospodarskimi in okoljskimi statističnimi informacijami.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z nadaljnjim razvojem, vzdrževanjem in delovanjem infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), ustanovljene z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), zlasti geoportala Unije, |
| --- | --- |

—

z nadaljnjim razvojem, vzdrževanjem in delovanjem infrastrukture za prostorske informacije v Evropski skupnosti (INSPIRE), ustanovljene z Direktivo 2007/2/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), zlasti geoportala Unije,

| — | na podlagi sodelovanja s programi Unije za raziskovanja o rabi zemljišč in zaznavanju na daljavo bodo na voljo raznovrstne geografske informacije, in |
| --- | --- |

—

na podlagi sodelovanja s programi Unije za raziskovanja o rabi zemljišč in zaznavanju na daljavo bodo na voljo raznovrstne geografske informacije, in

| — | s povezovanjem statističnih podatkov, kjer je to ustrezno, s čimer se bo ustvarila prilagodljiva infrastruktura z več viri za zagotavljanje ciljno usmerjene prostorsko-časovne analize. |
| --- | --- |

—

s povezovanjem statističnih podatkov, kjer je to ustrezno, s čimer se bo ustvarila prilagodljiva infrastruktura z več viri za zagotavljanje ciljno usmerjene prostorsko-časovne analize.

Cilj 3.3.2

Zagotoviti kakovostno okoljsko statistiko za podporo oblikovanju politik Unije.

Cilj se bo uresničeval:

| — | s sklopom ključnih okoljskih statistik o virih, na primer o odpadkih in recikliranju, vodi, nahajališčih surovin, ekosistemskih storitvah in biotski raznovrstnosti na nacionalni in po možnosti regionalni ravni, ter s sklopom ključnih statistik v zvezi s podnebnimi spremembami za podporo ukrepom in politikam blaženja posledic in prilagajanja na vseh ustreznih ravneh, od lokalne ravni do ravni Unije. |
| --- | --- |

—

s sklopom ključnih okoljskih statistik o virih, na primer o odpadkih in recikliranju, vodi, nahajališčih surovin, ekosistemskih storitvah in biotski raznovrstnosti na nacionalni in po možnosti regionalni ravni, ter s sklopom ključnih statistik v zvezi s podnebnimi spremembami za podporo ukrepom in politikam blaženja posledic in prilagajanja na vseh ustreznih ravneh, od lokalne ravni do ravni Unije.

Cilj 3.3.3

Zagotoviti energetsko statistiko in statistiko transporta za podporo politik Unije.

Cilj se bo uresničeval s pripravo in izkazovanjem statistike o:

| — | obnovljivih virih energije, |
| --- | --- |

—

obnovljivih virih energije,

| — | energijskih prihrankih/energetski učinkovitosti, in |
| --- | --- |

—

energijskih prihrankih/energetski učinkovitosti, in

| — | varnosti transporta, mobilnosti potnikov, merjenju cestnega prometa in kombiniranem prevozu tovora. |
| --- | --- |

—

varnosti transporta, mobilnosti potnikov, merjenju cestnega prometa in kombiniranem prevozu tovora.

Cilj 3.3.4

Zagotoviti statistiko kmetijstva, ribištva in gozdarstva za razvoj in spremljanje skupne kmetijske in skupne ribiške politike, ob upoštevanju ključnih evropskih strateških ciljev v zvezi s trajnostjo in razvojem podeželja, z izvajanjem rednih dejavnosti v zvezi z razvojem, pripravo in izkazovanjem statistike.

Cilj se bo uresničeval:

| — | s preučitvijo in poenostavitvijo zbiranja kmetijskih podatkov v skladu s pregledom skupne kmetijske politike po letu 2013, |
| --- | --- |

—

s preučitvijo in poenostavitvijo zbiranja kmetijskih podatkov v skladu s pregledom skupne kmetijske politike po letu 2013,

| — | s preoblikovanjem postopka zbiranja kmetijskih podatkov, zlasti s ciljem izboljšati kakovost in pravočasnost zagotovljenih podatkov, |
| --- | --- |

—

s preoblikovanjem postopka zbiranja kmetijskih podatkov, zlasti s ciljem izboljšati kakovost in pravočasnost zagotovljenih podatkov,

| — | s temeljitim pregledom sistema upravljanja podatkov o rabi/pokrovnosti tal in z izdelavo in izvajanjem novega sistema na podlagi tega, |
| --- | --- |

—

s temeljitim pregledom sistema upravljanja podatkov o rabi/pokrovnosti tal in z izdelavo in izvajanjem novega sistema na podlagi tega,

| — | z izvajanjem sistema zbiranja podatkov za usklajene kmetijsko-okoljske kazalnike, po možnosti na podlagi obstoječih podatkov, |
| --- | --- |

—

z izvajanjem sistema zbiranja podatkov za usklajene kmetijsko-okoljske kazalnike, po možnosti na podlagi obstoječih podatkov,

| — | z zagotavljanjem ustreznih razčlenitev po regijah, in |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem ustreznih razčlenitev po regijah, in

| — | z izvajanjem in razširjanjem niza ključnih gozdarskih podatkov iz enotnega okoljsko-gospodarskega računovodenja za gozdarstvo (IEEAF), kot so gozdne površine, obseg in vrednost neposekanega lesa ter ekonomski računi za gozdarstvo in sečnjo. |
| --- | --- |

—

z izvajanjem in razširjanjem niza ključnih gozdarskih podatkov iz enotnega okoljsko-gospodarskega računovodenja za gozdarstvo (IEEAF), kot so gozdne površine, obseg in vrednost neposekanega lesa ter ekonomski računi za gozdarstvo in sečnjo.

II.   METODE PRIPRAVE EVROPSKE STATISTIKE

ESS se spopada s številnimi izzivi, kot so: naraščajoče povpraševanje po visokokakovostni statistiki, vse večja potreba po kompleksni večrazsežnostni statistiki, pojav novih akterjev na trgu informacij, omejitve virov, potreba po dodatnem zmanjšanju bremena za dajalce statističnih podatkov in vse večja raznovrstnost komunikacijskih orodij. To pomeni, da je treba metode priprave in izkazovanja uradne evropske statistike postopno prilagoditi.

1.   Vodenje kakovosti ESS

Cilj 1.1

V ESS uvesti sistem za vodenje kakovosti, ki temelji na Kodeksu ravnanja.

Povečati izmenjavo dobrih praks pri izvajanju Kodeksa ravnanja in zagotoviti, da je poročanje o kakovosti osredotočeno na različne potrebe uporabnikov.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z uvedbo novih mehanizmov spremljanja in drugega kroga medsebojnih pregledov za presojo skladnosti s Kodeksom ravnanja, |
| --- | --- |

—

z uvedbo novih mehanizmov spremljanja in drugega kroga medsebojnih pregledov za presojo skladnosti s Kodeksom ravnanja,

| — | z uskladitvijo okvirov za zagotavljanje kakovosti med ESS in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), |
| --- | --- |

—

z uskladitvijo okvirov za zagotavljanje kakovosti med ESS in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB),

| — | z zadovoljevanjem potreb uporabnikov po poročanju o kakovosti, in |
| --- | --- |

—

z zadovoljevanjem potreb uporabnikov po poročanju o kakovosti, in

| — | s standardizacijo poročil o kakovosti na različnih področjih statistike na ravni Unije. |
| --- | --- |

—

s standardizacijo poročil o kakovosti na različnih področjih statistike na ravni Unije.

2.   Določanje prednostnih nalog in poenostavitev

ESS se sooča z velikim izzivom: kako zagotoviti visokokakovostno evropsko statistiko za zadovoljitev potreb po statistiki ob precej zmanjšanih proračunih držav članic ter politiki ničelne rasti človeških virov v Komisiji in državah članicah, zaradi česar se bodo v nekaterih organih realno zmanjšali kadrovski viri. Glede na te omejitve virov na evropski in nacionalni ravni je pomembno izboljšati ukrepe za določanje prednostnih nalog in poenostavitev, kar zahteva zavezanost vseh partnerjev ESS. Mehanizem določanja prednostnih nalog se vpeljuje kot sestavni del priprave letnih delovnih programov in se bo izvajal v celotnem trajanju programa. To med drugim vključuje letni pregled sedanjih statističnih zahtev, pri katerem so izhodiščna točka pobude Komisije za zmanjšanje teh zahtev ob upoštevanju interesov uporabnikov, pripravljavcev in dajalcev podatkov. Ta proces bi bilo treba voditi v tesnem sodelovanju z uporabniki in pripravljavci evropskih statističnih podatkov.

Cilj 2.1

Izvesti mehanizem določanja prednostnih nalog za ESS, da se poenostavijo zahteve glede poročanja in se prilagodi novim potrebam po statistiki ob upoštevanju omejitev pripravljavcev, bremena poročanja in potreb uporabnikov.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z opredeljevanjem prednostnih nalog in temu ustreznemu dodeljevanju virov, |
| --- | --- |

—

z opredeljevanjem prednostnih nalog in temu ustreznemu dodeljevanju virov,

| — | z opredeljevanjem prednostnih nalog ESS kot del letnega delovnega programa iz člena 9, |
| --- | --- |

—

z opredeljevanjem prednostnih nalog ESS kot del letnega delovnega programa iz člena 9,

| — | z upoštevanjem rezultatov posvetovanj z uporabniki in pripravljavci v letnem delovnem programu, in |
| --- | --- |

—

z upoštevanjem rezultatov posvetovanj z uporabniki in pripravljavci v letnem delovnem programu, in

| — | z obveščanjem uporabnikov o statističnih področjih, ki bodo poenostavljena, in zbiranju podatkov, ki bo zmanjšano/opuščeno. |
| --- | --- |

—

z obveščanjem uporabnikov o statističnih področjih, ki bodo poenostavljena, in zbiranju podatkov, ki bo zmanjšano/opuščeno.

3.   Večnamenska statistika in povečanje učinkovitosti pri pripravi

Cilj 3.1

Ob upoštevanju stroškov ESS, povezanih z izvajanjem, postopno uvesti poslovno arhitekturo ESS, ki bo omogočala bolj povezano pripravo evropske statistike, uskladiti in standardizirati metode in metapodatke priprave, okrepiti horizontalno (med statističnimi področji) in vertikalno (med partnerji ESS) povezovanje procesov priprave statistike v ESS ob upoštevanju načela subsidiarnosti, uporabiti in povezati več virov podatkov in pripravljati večnamensko statistiko. Posebna pozornost bo namenjena vprašanjem zaupnosti, ki se bodo pojavila z povečano uporabo, ponovno uporabo in izmenjavo mikropodatkov in upravnih evidenc.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z obsežnejšo uporabo ustreznih upravnih podatkov na vseh statističnih področjih, |
| --- | --- |

—

z obsežnejšo uporabo ustreznih upravnih podatkov na vseh statističnih področjih,

| — | z opredeljevanjem in uporabo novih virov podatkov za evropsko statistiko, |
| --- | --- |

—

z opredeljevanjem in uporabo novih virov podatkov za evropsko statistiko,

| — | z večjim vključevanjem Komisije (Eurostat) in nacionalnih statističnih organov v zasnovo upravnih evidenc, |
| --- | --- |

—

z večjim vključevanjem Komisije (Eurostat) in nacionalnih statističnih organov v zasnovo upravnih evidenc,

| — | z obsežnejšo uporabo tehnik statističnega usklajevanja in povezovanja podatkov za povečanje ponudbe evropske statistike, |
| --- | --- |

—

z obsežnejšo uporabo tehnik statističnega usklajevanja in povezovanja podatkov za povečanje ponudbe evropske statistike,

| — | z uporabo evropskega pristopa k statistiki za hiter odziv politike v posebnih in ustrezno utemeljenih primerih, |
| --- | --- |

—

z uporabo evropskega pristopa k statistiki za hiter odziv politike v posebnih in ustrezno utemeljenih primerih,

| — | z večjim povezovanjem procesov priprave evropske statistike z usklajenimi ukrepi ESS, |
| --- | --- |

—

z večjim povezovanjem procesov priprave evropske statistike z usklajenimi ukrepi ESS,

| — | z nadaljnjim usklajevanjem statističnih konceptov med statističnimi področji, |
| --- | --- |

—

z nadaljnjim usklajevanjem statističnih konceptov med statističnimi področji,

| — | z razvojem in uvedbo prilagodljive referenčne infrastrukture IT in tehničnih standardov za izboljšanje interoperabilnosti, izmenjavo podatkov in metapodatkov ter skupno oblikovanje podatkov, |
| --- | --- |

—

z razvojem in uvedbo prilagodljive referenčne infrastrukture IT in tehničnih standardov za izboljšanje interoperabilnosti, izmenjavo podatkov in metapodatkov ter skupno oblikovanje podatkov,

| — | z uporabo standardnih orodij IT v vseh statističnih poslovnih procesih, |
| --- | --- |

—

z uporabo standardnih orodij IT v vseh statističnih poslovnih procesih,

| — | z oblikovanjem metodoloških standardov za večjo uporabo in razpoložljivost harmoniziranih metodologij (vključno z mešanimi pristopi k zbiranju podatkov) in harmoniziranih metapodatkov, |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem metodoloških standardov za večjo uporabo in razpoložljivost harmoniziranih metodologij (vključno z mešanimi pristopi k zbiranju podatkov) in harmoniziranih metapodatkov,

| — | z okrepitvijo vloge statističnih poslovnih registrov kot mest, kjer se hranijo statistične enote za vso poslovno statistiko, ki se uporabljajo kot vir za nacionalne račune, in |
| --- | --- |

—

z okrepitvijo vloge statističnih poslovnih registrov kot mest, kjer se hranijo statistične enote za vso poslovno statistiko, ki se uporabljajo kot vir za nacionalne račune, in

| — | z izboljšanjem zagotavljanja metapodatkov, torej informacij o tem, kako so bili podatki pridobljeni, kakšne kakovosti so in kako je mogoče zagotoviti, da bodo ti podatki za uporabnike bolj razumljivi. |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem zagotavljanja metapodatkov, torej informacij o tem, kako so bili podatki pridobljeni, kakšne kakovosti so in kako je mogoče zagotoviti, da bodo ti podatki za uporabnike bolj razumljivi.

Cilj 3.2

Zagotoviti dobro delovanje in skladnost ESS z učinkovitim sodelovanjem in komunikacijo.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z učinkovito podporo partnerstvu v ESS, |
| --- | --- |

—

z učinkovito podporo partnerstvu v ESS,

| — | z opredelitvijo in izvajanjem postopkov za delitev bremena in dela v ESS, in |
| --- | --- |

—

z opredelitvijo in izvajanjem postopkov za delitev bremena in dela v ESS, in

| — | z dodatnim razvojem in zagotovitvijo delovanja omrežij sodelovanja. |
| --- | --- |

—

z dodatnim razvojem in zagotovitvijo delovanja omrežij sodelovanja.

4.   Izkazovanje in komunikacija

Cilj 4.1

Poskrbeti, da bo ESS prvi vir podatkov o evropski statistiki za vse uporabnike ter zlasti za javne in zasebne nosilce odločanja, in sicer z zagotavljanjem kakovostnih storitev na področju statističnih informacij na podlagi načel brezplačnega in preprostega dostopa do evropske statistike.

Okrepiti in razširiti dialog med uporabniki in pripravljavci statistike, da se zadovoljijo potrebe uporabnikov po visokokakovostni statistiki. Zgodnje vključevanje uporabnikov v spremembe je ključno za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti ESS.

Povečati in racionalizirati obseg izdelkov za izkazovanje z uporabo novih tehnologij, da se zadovoljijo potrebe uporabnikov.

V ESS vzpostaviti stroškovno učinkovito, povezano in varno infrastrukturo za dostop do zaupnih podatkov uradne statistike za znanstvene namene.

Cilj se bo uresničeval:

| — | s priznavanjem ESS kot prve oporne točke za uporabnike evropske statistike, |
| --- | --- |

—

s priznavanjem ESS kot prve oporne točke za uporabnike evropske statistike,

| — | z vzpostavitvijo povezane varne infrastrukture za dostop do mikropodatkov Unije, |
| --- | --- |

—

z vzpostavitvijo povezane varne infrastrukture za dostop do mikropodatkov Unije,

| — | z uvedbo sistema za odgovarjanje na prošnje uporabnikov za takojšnji dostop in svetovanje glede razlage statističnih informacij, |
| --- | --- |

—

z uvedbo sistema za odgovarjanje na prošnje uporabnikov za takojšnji dostop in svetovanje glede razlage statističnih informacij,

| — | s prilagoditvijo proizvodov za izkazovanje potrebam uporabnikov, ki uporabljajo nove tehnologije, |
| --- | --- |

—

s prilagoditvijo proizvodov za izkazovanje potrebam uporabnikov, ki uporabljajo nove tehnologije,

| — | z večjim številom statističnih rezultatov o medsektorskih vprašanjih, |
| --- | --- |

—

z večjim številom statističnih rezultatov o medsektorskih vprašanjih,

| — | z obsežnejšo uporabo novih tehnologij za komunikacijo in izkazovanje (npr. takih, ki temeljijo na obliki za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (SDMX)), |
| --- | --- |

—

z obsežnejšo uporabo novih tehnologij za komunikacijo in izkazovanje (npr. takih, ki temeljijo na obliki za izmenjavo statističnih podatkov in metapodatkov (SDMX)),

| — | z večjo ponudbo nizov mikropodatkov za namene statističnih raziskav v skladu z zakonodajo Unije in držav članic o zaupnosti podatkov, |
| --- | --- |

—

z večjo ponudbo nizov mikropodatkov za namene statističnih raziskav v skladu z zakonodajo Unije in držav članic o zaupnosti podatkov,

| — | z oblikovanjem nizov podatkov, ki bi olajšali uporabo statističnih podatkov za izobraževalna in raziskovalne namene. |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem nizov podatkov, ki bi olajšali uporabo statističnih podatkov za izobraževalna in raziskovalne namene.

5.   Usposabljanje, inovacije in raziskave

Cilj 5.1

Zadovoljiti potrebe po učenju in izpopolnjevanju v ESS na podlagi kombinacije usposabljanja ter možnosti za učenje in izpopolnjevanje.

Izboljšati sodelovanje med člani ESS za prenos znanj ter izmenjavo in uporabo najboljših praks in skupnih inovativnih pristopov pri pripravi statistike.

Organizirati dejavnosti, udeležbo in prispevke raziskovalnih skupnosti pri izboljševanju verig priprave statistike in kakovosti uradnih statističnih informacij.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z oblikovanjem podiplomske stopnje izobrazbe (npr. magisterija iz uradne statistike), |
| --- | --- |

—

z oblikovanjem podiplomske stopnje izobrazbe (npr. magisterija iz uradne statistike),

| — | s ponudbo programov usposabljanja, osredotočenih na potrebe uporabnikov in drugih državljanov, |
| --- | --- |

—

s ponudbo programov usposabljanja, osredotočenih na potrebe uporabnikov in drugih državljanov,

| — | z večjo uporabo rezultatov raziskovalnih projektov pri pripravi in izkazovanju statistike, |
| --- | --- |

—

z večjo uporabo rezultatov raziskovalnih projektov pri pripravi in izkazovanju statistike,

| — | s priznavanjem ESS kot oporne točke za statistične raziskovalne skupnosti, |
| --- | --- |

—

s priznavanjem ESS kot oporne točke za statistične raziskovalne skupnosti,

| — | z obsežnim vključevanjem raziskovalnih skupnosti v raziskovalne dejavnosti v zvezi z uradno statistiko, in |
| --- | --- |

—

z obsežnim vključevanjem raziskovalnih skupnosti v raziskovalne dejavnosti v zvezi z uradno statistiko, in

| — | z uvedbo ustreznih instrumentov za izmenjavo praks in uporabo skupnih rešitev v ESS. |
| --- | --- |

—

z uvedbo ustreznih instrumentov za izmenjavo praks in uporabo skupnih rešitev v ESS.

III.   PARTNERSTVO

1.   Partnerstvo v ESS in širše

V duhu partnerstva so nacionalni statistični organi in Komisija (Eurostat) odgovorni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike.

Cilj 1.1

Uvesti trdnejši okvir upravljanja ESS.

Cilj bo uresničen z izvedbo pregleda Uredbe (ES) št. 223/2009 in Sklepa Komisije 2012/504/EU z dne 17. septembra 2012 o Eurostatu (3).

Cilj 1.2

Okrepiti usklajevalno vlogo Komisije (Eurostata) kot statističnega urada Evropske unije.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z vključevanjem Komisije (Eurostata) v vse pobude Komisije, ki se nanašajo na statistične vidike, v zgodnji fazi, in |
| --- | --- |

—

z vključevanjem Komisije (Eurostata) v vse pobude Komisije, ki se nanašajo na statistične vidike, v zgodnji fazi, in

| — | z rednimi dialogi z zainteresiranimi stranmi na najvišji vodstveni ravni. |
| --- | --- |

—

z rednimi dialogi z zainteresiranimi stranmi na najvišji vodstveni ravni.

Cilj 1.3

Okrepiti sodelovanje z ESCB ter evropskimi in mednarodnimi organizacijami, ki pripravljajo podatke za statistične ali upravne namene, s skupnimi projekti in usklajenim razvojem. Ob tem tudi zagotoviti skladnost standardov Unije in mednarodnih standardov.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z izvajanjem skupnega okvira kakovosti za ESS in ESCB, |
| --- | --- |

—

z izvajanjem skupnega okvira kakovosti za ESS in ESCB,

| — | z vse večjo vključenostjo Komisije (Eurostat) v mednarodne svetovalne skupine, |
| --- | --- |

—

z vse večjo vključenostjo Komisije (Eurostat) v mednarodne svetovalne skupine,

| — | z določitvijo in izvajanjem novih načinov sodelovanja, da bi zagotovili dobro usklajenost razvoja na področju statistike med mednarodnimi organizacijami in učinkovito porazdelitev dela, in |
| --- | --- |

—

z določitvijo in izvajanjem novih načinov sodelovanja, da bi zagotovili dobro usklajenost razvoja na področju statistike med mednarodnimi organizacijami in učinkovito porazdelitev dela, in

| — | z izvajanjem novega Sistema Združenih narodov za nacionalne račune, ESR, Sistema Združenih narodov za okoljsko-ekonomske račune, Evropskih okoljsko-ekonomskih računov in priročnikov za plačilno bilanco. |
| --- | --- |

—

z izvajanjem novega Sistema Združenih narodov za nacionalne račune, ESR, Sistema Združenih narodov za okoljsko-ekonomske račune, Evropskih okoljsko-ekonomskih računov in priročnikov za plačilno bilanco.

Cilj 1.4

Spodbuditi in izvajati dejavnosti statističnega svetovanja in statistične pomoči v državah zunaj Unije v skladu s prednostnimi nalogami zunanje politike Unije s posebnim poudarkom na širitvi in evropski sosedski politiki.

Cilj se bo uresničeval:

| — | z uveljavljanjem vodilne vloge ESS na mednarodnem prizorišču, |
| --- | --- |

—

z uveljavljanjem vodilne vloge ESS na mednarodnem prizorišču,

| — | s pripravo kakovostnih podatkov za namene zunanje politike Unije, |
| --- | --- |

—

s pripravo kakovostnih podatkov za namene zunanje politike Unije,

| — | s podporo službam Komisije pri izvajanju razvojne politike in politike mednarodnega sodelovanja, pri njihovih odnosih z mednarodnimi organizacijami ter pri vprašanjih skupnega statističnega interesa z regijami tretjih držav ali s tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

s podporo službam Komisije pri izvajanju razvojne politike in politike mednarodnega sodelovanja, pri njihovih odnosih z mednarodnimi organizacijami ter pri vprašanjih skupnega statističnega interesa z regijami tretjih držav ali s tretjimi državami,

| — | z izkazovanjem ustreznih statističnih podatkov v podporo procesu širitve in pogajanjem o njej, |
| --- | --- |

—

z izkazovanjem ustreznih statističnih podatkov v podporo procesu širitve in pogajanjem o njej,

| — | s čim manjšim številom zahtev novih držav članic za odstopanja, ki privedejo do nerazpoložljivosti podatkov, |
| --- | --- |

—

s čim manjšim številom zahtev novih držav članic za odstopanja, ki privedejo do nerazpoložljivosti podatkov,

| — | s podpisom sporazumov in memorandumov o soglasju s tretjimi državami, |
| --- | --- |

—

s podpisom sporazumov in memorandumov o soglasju s tretjimi državami,

| — | z zasnovo in izvajanjem programov tehničnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

z zasnovo in izvajanjem programov tehničnega sodelovanja,

| — | s tehnično pomočjo, osredotočeno na usklajevanje in zagotavljanje podatkov, in |
| --- | --- |

—

s tehnično pomočjo, osredotočeno na usklajevanje in zagotavljanje podatkov, in

| — | z izboljšanjem dejavnosti sodelovanja in usklajevanja med člani ESS. |
| --- | --- |

—

z izboljšanjem dejavnosti sodelovanja in usklajevanja med člani ESS.

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 70.

(2)  UL L 108, 25.4.2007, str. 1.

(3)  UL L 251, 18.9.2012, str. 49.

---

| 9.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/30

---

UREDBA (EU) št. 100/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2013

o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bila sprejeta po nesreči tankerja za prevoz nafte Erika, je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za zagotovitev visoke, enotne in učinkovite stopnje pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bila sprejeta po nesreči tankerja za prevoz nafte Erika, je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za zagotovitev visoke, enotne in učinkovite stopnje pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij.

| (2) | Po nesreči tankerja Prestige leta 2002 je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1406/2002, tako da je Agencija dobila več pristojnosti pri ukrepanju proti onesnaževanju. |
| --- | --- |

(2)

Po nesreči tankerja Prestige leta 2002 je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1406/2002, tako da je Agencija dobila več pristojnosti pri ukrepanju proti onesnaževanju.

| (3) | Treba je pojasniti, katere vrste onesnaževanja morja bi morale spadati med cilje Uredbe (ES) št. 1406/2002. Onesnaževanje morja z nafto z naftnih in plinskih ploščadi bi bilo treba tako razumeti kot onesnaževanje z nafto ali katero koli snovjo razen nafte, ki lahko ob vnosu v morsko okolje ogrozijo zdravje ljudi, škodujejo živim virom in morskim ekosistemom, zmanjšajo rekreacijsko vrednost ali ovirajo drugo zakonito uporabo morja, kakor to določa Protokol o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju pri dogodkih onesnaženja z nevarnimi in zdravju škodljivimi snovmi iz leta 2000. |
| --- | --- |

(3)

Treba je pojasniti, katere vrste onesnaževanja morja bi morale spadati med cilje Uredbe (ES) št. 1406/2002. Onesnaževanje morja z nafto z naftnih in plinskih ploščadi bi bilo treba tako razumeti kot onesnaževanje z nafto ali katero koli snovjo razen nafte, ki lahko ob vnosu v morsko okolje ogrozijo zdravje ljudi, škodujejo živim virom in morskim ekosistemom, zmanjšajo rekreacijsko vrednost ali ovirajo drugo zakonito uporabo morja, kakor to določa Protokol o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju pri dogodkih onesnaženja z nevarnimi in zdravju škodljivimi snovmi iz leta 2000.

| (4) | V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1406/2002 je upravni odbor Agencije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) leta 2007 naročil neodvisno zunanje ocenjevanje o izvajanju navedene uredbe. Na podlagi tega ocenjevanja je junija 2008 izdal priporočila v zvezi s spremembami delovanja Agencije in njenih področij pristojnosti ter delovnih postopkov. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1406/2002 je upravni odbor Agencije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) leta 2007 naročil neodvisno zunanje ocenjevanje o izvajanju navedene uredbe. Na podlagi tega ocenjevanja je junija 2008 izdal priporočila v zvezi s spremembami delovanja Agencije in njenih področij pristojnosti ter delovnih postopkov.

| (5) | Na podlagi ugotovitev zunanjega ocenjevanja ter priporočil in večletne strategije, ki jih je upravni odbor sprejel marca 2010, bi bilo treba pojasniti in posodobiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1406/2002. Agencija bi se morala osredotočiti predvsem na svoje prednostne naloge s področja pomorske varnosti, hkrati pa dobiti tudi več novih glavnih in pomožnih nalog, ki bi odražale razvoj pomorske varnostne politike na ravni Unije in mednarodni ravni. Ob upoštevanju proračunskih omejitev Unije sta za zagotovitev stroškovne in proračunske učinkovitosti ter preprečevanje odvečnih stroškov potrebna obsežen pregled in prerazporeditev. Potrebe po osebju za nove glavne in pomožne naloge bi bilo treba načeloma pokriti z notranjo prerazporeditvijo v Agenciji. Hkrati bi morala Agencija po potrebi prejeti sredstva iz drugih delov proračuna Unije, zlasti iz instrumenta za evropsko sosedsko politiko. Agencija bo nove glavne in pomožne naloge opravljala v okviru omejitev trenutne finančne perspektive in svojega proračuna ne glede na pogajanja in odločitve glede prihodnjega večletnega finančnega okvira. Ker ta uredba ni sklep o financiranju, bi moral proračunski organ o finančnih sredstvih za Agencijo odločiti v okviru letnega proračunskega postopka. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi ugotovitev zunanjega ocenjevanja ter priporočil in večletne strategije, ki jih je upravni odbor sprejel marca 2010, bi bilo treba pojasniti in posodobiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1406/2002. Agencija bi se morala osredotočiti predvsem na svoje prednostne naloge s področja pomorske varnosti, hkrati pa dobiti tudi več novih glavnih in pomožnih nalog, ki bi odražale razvoj pomorske varnostne politike na ravni Unije in mednarodni ravni. Ob upoštevanju proračunskih omejitev Unije sta za zagotovitev stroškovne in proračunske učinkovitosti ter preprečevanje odvečnih stroškov potrebna obsežen pregled in prerazporeditev. Potrebe po osebju za nove glavne in pomožne naloge bi bilo treba načeloma pokriti z notranjo prerazporeditvijo v Agenciji. Hkrati bi morala Agencija po potrebi prejeti sredstva iz drugih delov proračuna Unije, zlasti iz instrumenta za evropsko sosedsko politiko. Agencija bo nove glavne in pomožne naloge opravljala v okviru omejitev trenutne finančne perspektive in svojega proračuna ne glede na pogajanja in odločitve glede prihodnjega večletnega finančnega okvira. Ker ta uredba ni sklep o financiranju, bi moral proračunski organ o finančnih sredstvih za Agencijo odločiti v okviru letnega proračunskega postopka.

| (6) | Naloge Agencije bi morale biti jasno in natančno opredeljene, poleg tega pa bi se bilo treba izogniti podvajanju nalog. |
| --- | --- |

(6)

Naloge Agencije bi morale biti jasno in natančno opredeljene, poleg tega pa bi se bilo treba izogniti podvajanju nalog.

| (7) | Kot je pokazala Agencija, je nekatere naloge mogoče učinkoviteje izvajati na evropski ravni, kar bi lahko v nekaterih primerih državam članicam prineslo proračunske prihranke ter, kadar bi se tako izkazalo, pomenilo pravo evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

(7)

Kot je pokazala Agencija, je nekatere naloge mogoče učinkoviteje izvajati na evropski ravni, kar bi lahko v nekaterih primerih državam članicam prineslo proračunske prihranke ter, kadar bi se tako izkazalo, pomenilo pravo evropsko dodano vrednost.

| (8) | Nekatere določbe o posebnih vidikih upravljanja Agencije bi bilo treba jasneje opredeliti. Ob upoštevanju posebne odgovornosti Komisije za izvajanje politik Unije, kakor je določeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije, bi morala Komisija Agenciji zagotoviti smernice za izvajanje njenih nalog, ob popolnem spoštovanju pravnega statusa Agencije in neodvisnosti njenega izvršilnega direktorja, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002. |
| --- | --- |

(8)

Nekatere določbe o posebnih vidikih upravljanja Agencije bi bilo treba jasneje opredeliti. Ob upoštevanju posebne odgovornosti Komisije za izvajanje politik Unije, kakor je določeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije, bi morala Komisija Agenciji zagotoviti smernice za izvajanje njenih nalog, ob popolnem spoštovanju pravnega statusa Agencije in neodvisnosti njenega izvršilnega direktorja, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002.

| (9) | Pri imenovanjih članov upravnega odbora, volitvah predsednika in podpredsednika upravnega odbora ter imenovanjih vodij oddelkov bi bilo treba dosledno upoštevati pomen uravnotežene zastopanosti glede na spol. |
| --- | --- |

(9)

Pri imenovanjih članov upravnega odbora, volitvah predsednika in podpredsednika upravnega odbora ter imenovanjih vodij oddelkov bi bilo treba dosledno upoštevati pomen uravnotežene zastopanosti glede na spol.

| (10) | Sklicevanja na ustrezne pravne akte Unije bi bilo treba razumeti kot sklicevanja na akte s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov ter problemov, povezanih z onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi. |
| --- | --- |

(10)

Sklicevanja na ustrezne pravne akte Unije bi bilo treba razumeti kot sklicevanja na akte s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov ter problemov, povezanih z onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi.

| (11) | V tej uredbi „pomorska zaščita“ – v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (4) – pomeni skupne preventivne ukrepe za zaščito ladijskega prometa in pristanišč pred grožnjo namernih protizakonitih dejanj. Varnostni cilj bi bilo treba doseči s sprejetjem ustreznih ukrepov na področju politike pomorskega prometa brez poseganja v predpise držav članic na področju nacionalne varnosti, obrambe in javne varnosti ter boja proti finančnim kaznivim dejanjem zoper državo. |
| --- | --- |

(11)

V tej uredbi „pomorska zaščita“ – v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (4) – pomeni skupne preventivne ukrepe za zaščito ladijskega prometa in pristanišč pred grožnjo namernih protizakonitih dejanj. Varnostni cilj bi bilo treba doseči s sprejetjem ustreznih ukrepov na področju politike pomorskega prometa brez poseganja v predpise držav članic na področju nacionalne varnosti, obrambe in javne varnosti ter boja proti finančnim kaznivim dejanjem zoper državo.

| (12) | Agencija bi morala delovati v interesu Unije. To bi moralo veljati tudi v primeru, ko bi Agencija dobila nalogo, da v okviru svojih pristojnosti ukrepa zunaj ozemlja držav članic in zaradi spodbujanja politike pomorske varnosti Unije zagotavlja tehnično podporo ustreznim tretjim državam. |
| --- | --- |

(12)

Agencija bi morala delovati v interesu Unije. To bi moralo veljati tudi v primeru, ko bi Agencija dobila nalogo, da v okviru svojih pristojnosti ukrepa zunaj ozemlja držav članic in zaradi spodbujanja politike pomorske varnosti Unije zagotavlja tehnično podporo ustreznim tretjim državam.

| (13) | Agencija bi morala državam članicam zagotoviti tehnično podporo, s katero bi jim olajšala vzpostavljanje potrebnih nacionalnih zmogljivosti za uveljavitev pravnega reda Unije. |
| --- | --- |

(13)

Agencija bi morala državam članicam zagotoviti tehnično podporo, s katero bi jim olajšala vzpostavljanje potrebnih nacionalnih zmogljivosti za uveljavitev pravnega reda Unije.

| (14) | Agencija bi morala državam članicam in Komisiji zagotoviti operativno pomoč. V to bi morale biti med drugim vključene storitve kot so sistem Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet), Evropska satelitska služba za spremljanje oljnih madežev (CleanSeaNet), podatkovno središče Evropske unije o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (podatkovno središče EU LRIT ) in sistem za izvajanje pomorske inšpekcije EU (Thetis). |
| --- | --- |

(14)

Agencija bi morala državam članicam in Komisiji zagotoviti operativno pomoč. V to bi morale biti med drugim vključene storitve kot so sistem Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet), Evropska satelitska služba za spremljanje oljnih madežev (CleanSeaNet), podatkovno središče Evropske unije o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (podatkovno središče EU LRIT ) in sistem za izvajanje pomorske inšpekcije EU (Thetis).

| (15) | Znanje in izkušnje Agencije na področju elektronskega prenosa podatkov ter sistemov za izmenjavo pomorskih informacij bi bilo treba izkoristiti za poenostavitev in uskladitev formalnosti poročanja za ladje ter s tem za odpravljanje ovir v pomorskem prometu in vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja. Agencija bi morala zlasti podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (5). |
| --- | --- |

(15)

Znanje in izkušnje Agencije na področju elektronskega prenosa podatkov ter sistemov za izmenjavo pomorskih informacij bi bilo treba izkoristiti za poenostavitev in uskladitev formalnosti poročanja za ladje ter s tem za odpravljanje ovir v pomorskem prometu in vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja. Agencija bi morala zlasti podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (5).

| (16) | Agencija bi morala okrepiti podporo Komisiji na področju raziskovalnih dejavnosti glede na svoja področja pristojnosti. Treba pa bi se bilo izogniti podvajanju dela z obstoječim okvirom Unije za raziskave. Agencija zlasti ne bi smela biti odgovorna za upravljanje raziskovalnih projektov. |
| --- | --- |

(16)

Agencija bi morala okrepiti podporo Komisiji na področju raziskovalnih dejavnosti glede na svoja področja pristojnosti. Treba pa bi se bilo izogniti podvajanju dela z obstoječim okvirom Unije za raziskave. Agencija zlasti ne bi smela biti odgovorna za upravljanje raziskovalnih projektov.

| (17) | Glede na razvoj novih inovativnih aplikacij in storitev ter izboljšanje obstoječih ter zaradi vzpostavljanja evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja bi morala Agencija izkoristiti vse možnosti, ki jih omogočajo programi Evropski satelitski navigacijski sistemi (EGNOS in Galileo) in program Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES). |
| --- | --- |

(17)

Glede na razvoj novih inovativnih aplikacij in storitev ter izboljšanje obstoječih ter zaradi vzpostavljanja evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja bi morala Agencija izkoristiti vse možnosti, ki jih omogočajo programi Evropski satelitski navigacijski sistemi (EGNOS in Galileo) in program Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES).

| (18) | Po izteku okvira Unije za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki je bil vzpostavljen z Odločbo št. 2850/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi morala Agencija nadaljevati nekatere dejavnosti, ki so bile že zajete v navedenem okviru, zlasti ob uporabi strokovnega znanja in izkušenj Posvetovalne tehnične skupine za pripravljenost na morsko onesnaženje in reševanje z njim povezanih problemov. Dejavnosti Agencije na tem področju ne bi smele razbremeniti obalnih držav njihove odgovornosti, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za reševanje problemov, povezanih z onesnaževanjem, in bi morale upoštevati veljavne dogovore o sodelovanju med državami članicami ali skupinami držav članic. |
| --- | --- |

(18)

Po izteku okvira Unije za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki je bil vzpostavljen z Odločbo št. 2850/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi morala Agencija nadaljevati nekatere dejavnosti, ki so bile že zajete v navedenem okviru, zlasti ob uporabi strokovnega znanja in izkušenj Posvetovalne tehnične skupine za pripravljenost na morsko onesnaženje in reševanje z njim povezanih problemov. Dejavnosti Agencije na tem področju ne bi smele razbremeniti obalnih držav njihove odgovornosti, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za reševanje problemov, povezanih z onesnaževanjem, in bi morale upoštevati veljavne dogovore o sodelovanju med državami članicami ali skupinami držav članic.

| (19) | Agencija državam članicam na njihovo zahtevo prek CleanSeaNet posreduje podrobne informacije o morebitnih primerih onesnaževanja z ladij ter jim tako omogoči izpolniti naloge iz Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (7). Čeprav se lahko tako onesnaženje razširi v vode drugih držav, obstajajo velike razlike glede učinkovitosti izvrševanja. Komisija bi morala zato v svojem naslednjem poročilu, ki ga bo pripravila na podlagi člena 12 navedene direktive, Evropskemu parlamentu in Svetu navesti informacije o učinkovitosti in doslednosti izvrševanja navedene direktive ter druge pomembne informacije o njeni uporabi. |
| --- | --- |

(19)

Agencija državam članicam na njihovo zahtevo prek CleanSeaNet posreduje podrobne informacije o morebitnih primerih onesnaževanja z ladij ter jim tako omogoči izpolniti naloge iz Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (7). Čeprav se lahko tako onesnaženje razširi v vode drugih držav, obstajajo velike razlike glede učinkovitosti izvrševanja. Komisija bi morala zato v svojem naslednjem poročilu, ki ga bo pripravila na podlagi člena 12 navedene direktive, Evropskemu parlamentu in Svetu navesti informacije o učinkovitosti in doslednosti izvrševanja navedene direktive ter druge pomembne informacije o njeni uporabi.

| (20) | Zahteve prizadetih držav, naj Agencija začne izvajati ukrepe proti onesnaženju, bi morale biti vložene prek mehanizma EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom (8). Vendar lahko Komisija presodi, da bi bile v nekaterih okoliščinah – razen glede zahtev za uporabo ladij proti onesnaževanju v stalni pripravljenosti in opreme – primerneje uporabiti druga sredstva za komuniciranje z napredno informacijsko tehnologijo in o tem obvesti državo članico, ki je zahtevala ukrepanje. |
| --- | --- |

(20)

Zahteve prizadetih držav, naj Agencija začne izvajati ukrepe proti onesnaženju, bi morale biti vložene prek mehanizma EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom (8). Vendar lahko Komisija presodi, da bi bile v nekaterih okoliščinah – razen glede zahtev za uporabo ladij proti onesnaževanju v stalni pripravljenosti in opreme – primerneje uporabiti druga sredstva za komuniciranje z napredno informacijsko tehnologijo in o tem obvesti državo članico, ki je zahtevala ukrepanje.

| (21) | Nedavna dogajanja so izpostavila nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju za pomorski promet in morsko okolje. Zmogljivosti odzivanja Agencije na onesnaženje z nafto in njeno strokovno znanje v zvezi z onesnaženjem z nevarnimi in škodljivimi snovmi bi bilo treba na zahtevo prizadete države uporabiti za reševanje problemov onesnaževanja, ki izhaja iz takšnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(21)

Nedavna dogajanja so izpostavila nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju za pomorski promet in morsko okolje. Zmogljivosti odzivanja Agencije na onesnaženje z nafto in njeno strokovno znanje v zvezi z onesnaženjem z nevarnimi in škodljivimi snovmi bi bilo treba na zahtevo prizadete države uporabiti za reševanje problemov onesnaževanja, ki izhaja iz takšnih dejavnosti.

| (22) | Agencija bi morala uporabljati predvsem CleanSeaNet, ki se zdaj uporablja za dokumentiranje razlitja nafte iz plovil, tudi za odkrivanje in dokumentiranje razlitja nafte pri dejavnostih raziskovanja in izkoriščanja nafte in plina na morju, ne da bi s tem škodovali storitvam za pomorski promet. |
| --- | --- |

(22)

Agencija bi morala uporabljati predvsem CleanSeaNet, ki se zdaj uporablja za dokumentiranje razlitja nafte iz plovil, tudi za odkrivanje in dokumentiranje razlitja nafte pri dejavnostih raziskovanja in izkoriščanja nafte in plina na morju, ne da bi s tem škodovali storitvam za pomorski promet.

| (23) | Agencija razpolaga z uveljavljenim in priznanim dragocenim strokovnim znanjem in izkušnjami ter orodji na področju pomorske varnosti in zaščite ter preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov. To strokovno znanje in izkušnje ter orodja so lahko koristni pri drugih dejavnostih Unije, povezanih s politiko Unije na področju pomorskega prometa. Agencija bi zato morala Komisiji in državam članicam na zahtevo pomagati pri opredelitvi in izvajanju tovrstnih dejavnosti Unije, če to odobri upravni odbor v okviru letnega delovnega programa Agencije. To pomoč bi bilo treba podrobno analizirati z vidika stroškov in učinkovitosti, ne bi pa smele škoditi glavnim nalogam Agencije. |
| --- | --- |

(23)

Agencija razpolaga z uveljavljenim in priznanim dragocenim strokovnim znanjem in izkušnjami ter orodji na področju pomorske varnosti in zaščite ter preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov. To strokovno znanje in izkušnje ter orodja so lahko koristni pri drugih dejavnostih Unije, povezanih s politiko Unije na področju pomorskega prometa. Agencija bi zato morala Komisiji in državam članicam na zahtevo pomagati pri opredelitvi in izvajanju tovrstnih dejavnosti Unije, če to odobri upravni odbor v okviru letnega delovnega programa Agencije. To pomoč bi bilo treba podrobno analizirati z vidika stroškov in učinkovitosti, ne bi pa smele škoditi glavnim nalogam Agencije.

| (24) | Agencija z zagotavljanjem tehnične podpore prispeva tudi k razvoju okolju prijaznejšega pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(24)

Agencija z zagotavljanjem tehnične podpore prispeva tudi k razvoju okolju prijaznejšega pomorskega prometa.

| (25) | Kar zadeva klasifikacijske zavode, se jih večina ukvarja hkrati s plovili za morsko plovbo in plovili za plovbo po celinskih plovnih poteh. Agencija bi lahko na podlagi svojih izkušenj s klasifikacijskimi zavodi za plovila za morsko plovbo Komisiji priskrbela ustrezne informacije o klasifikacijskih zavodih za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh in tako omogočila večjo učinkovitost. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva klasifikacijske zavode, se jih večina ukvarja hkrati s plovili za morsko plovbo in plovili za plovbo po celinskih plovnih poteh. Agencija bi lahko na podlagi svojih izkušenj s klasifikacijskimi zavodi za plovila za morsko plovbo Komisiji priskrbela ustrezne informacije o klasifikacijskih zavodih za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh in tako omogočila večjo učinkovitost.

| (26) | V zvezi s povezovanjem sistemov obveščanja o prometu bi morala Agencija Komisiji in državam članicam zagotavljati pomoč pri proučevanju možnosti za izmenjavo informacij med tovrstnimi sistemi, pri čemer sodeluje skupaj s pristojnimi organi sistema rečnih informacijskih storitev. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi s povezovanjem sistemov obveščanja o prometu bi morala Agencija Komisiji in državam članicam zagotavljati pomoč pri proučevanju možnosti za izmenjavo informacij med tovrstnimi sistemi, pri čemer sodeluje skupaj s pristojnimi organi sistema rečnih informacijskih storitev.

| (27) | Brez poseganja v odgovornost pristojnih organov, bi morala Agencija Komisiji in državam članicam pomagati pri oblikovanju in izvajanju prihodnje pobude za e-Maritime, katere cilj je izboljšanje učinkovitosti evropskega sektorja pomorskega prometa zaradi lažje uporabe naprednih informacijskih tehnologij. |
| --- | --- |

(27)

Brez poseganja v odgovornost pristojnih organov, bi morala Agencija Komisiji in državam članicam pomagati pri oblikovanju in izvajanju prihodnje pobude za e-Maritime, katere cilj je izboljšanje učinkovitosti evropskega sektorja pomorskega prometa zaradi lažje uporabe naprednih informacijskih tehnologij.

| (28) | Da bi lahko vzpostavili enotni trg in evropski prostor za pomorski prevoz brez meja, bi bilo treba zmanjšati upravno breme za prevoze po morju in tako med drugim spodbujati prevoze po morju na kratke razdalje. S tem v zvezi bi morda lahko uporabili tudi koncept „modrega pasu“ in pobude e-Maritime za zmanjšanje formalnosti poročanja za trgovske ladje pri vplutju v pristanišča držav članic ali izplutju iz njih. |
| --- | --- |

(28)

Da bi lahko vzpostavili enotni trg in evropski prostor za pomorski prevoz brez meja, bi bilo treba zmanjšati upravno breme za prevoze po morju in tako med drugim spodbujati prevoze po morju na kratke razdalje. S tem v zvezi bi morda lahko uporabili tudi koncept „modrega pasu“ in pobude e-Maritime za zmanjšanje formalnosti poročanja za trgovske ladje pri vplutju v pristanišča držav članic ali izplutju iz njih.

| (29) | Treba je opozoriti, da se v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in zaradi spoštovanja načela institucionalnega ravnovesja agencije ne sme pooblastiti za sprejemanje splošno veljavnih odločitev. |
| --- | --- |

(29)

Treba je opozoriti, da se v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in zaradi spoštovanja načela institucionalnega ravnovesja agencije ne sme pooblastiti za sprejemanje splošno veljavnih odločitev.

| (30) | Brez poseganja v cilje in naloge, določene v Uredbi (ES) št. 1406/2002, bi morala Komisija v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi pripraviti študijo izvedljivosti, v kateri bi opredelila in ocenila možnosti za okrepitev usklajevanja in sodelovanja med različnimi službami obalne straže. Ta študija bi morala upoštevati veljaven pravni okvir in priporočila ustreznih forumov Unije, stopnje razvoja skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE) in bi morala polno upoštevati načelo subsidiarnosti in sorazmernosti, za Evropski parlament in Svet pa bi morali biti jasno navedeni stroški in koristi. |
| --- | --- |

(30)

Brez poseganja v cilje in naloge, določene v Uredbi (ES) št. 1406/2002, bi morala Komisija v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi pripraviti študijo izvedljivosti, v kateri bi opredelila in ocenila možnosti za okrepitev usklajevanja in sodelovanja med različnimi službami obalne straže. Ta študija bi morala upoštevati veljaven pravni okvir in priporočila ustreznih forumov Unije, stopnje razvoja skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE) in bi morala polno upoštevati načelo subsidiarnosti in sorazmernosti, za Evropski parlament in Svet pa bi morali biti jasno navedeni stroški in koristi.

| (31) | Za konkurenčnost pomorskih grozdov Unije je pomembno pritegniti visoko usposobljene evropske pomorščake. Agencija bi morala zato ob upoštevanju sedanjih in prihodnjih potreb po visoko kvalificiranih pomorščakih v Uniji po potrebi podpirati države članice in Komisijo pri spodbujanju usposabljanja v pomorstvu z olajšanjem prostovoljne izmenjave najboljših praks in z zagotavljanjem informacij o programih izmenjave Unije za usposabljanje v pomorstvu. To bi lahko vključevalo tudi neobvezno pomoč pristojnim evropskim zainteresiranim stranem pri prizadevanjih za odličnost v izobraževanju in usposabljanju v pomorstvu, pri čemer so za vsebino in organizacijo usposabljanja v pomorstvu pristojne države članice. |
| --- | --- |

(31)

Za konkurenčnost pomorskih grozdov Unije je pomembno pritegniti visoko usposobljene evropske pomorščake. Agencija bi morala zato ob upoštevanju sedanjih in prihodnjih potreb po visoko kvalificiranih pomorščakih v Uniji po potrebi podpirati države članice in Komisijo pri spodbujanju usposabljanja v pomorstvu z olajšanjem prostovoljne izmenjave najboljših praks in z zagotavljanjem informacij o programih izmenjave Unije za usposabljanje v pomorstvu. To bi lahko vključevalo tudi neobvezno pomoč pristojnim evropskim zainteresiranim stranem pri prizadevanjih za odličnost v izobraževanju in usposabljanju v pomorstvu, pri čemer so za vsebino in organizacijo usposabljanja v pomorstvu pristojne države članice.

| (32) | Zaradi vse večje nevarnosti piratstva bi morala Agencija po potrebi tudi v prihodnje pristojnim nacionalnim organom in drugim ustreznim organom, vključno z operacijami, kot je EU pomorska vojaška operacija Atalanta, posredovati natančne informacije o položaju plovil pod zastavo držav članic, ki prečkajo to območje, označeno kot zelo nevarno. Poleg tega ima Agencija na voljo še nekaj možnosti za pomoč, predvsem pri razvoju CISE. Zato je primerno, da Agencija pristojnim nacionalnim organom in organom Unije, kot sta Frontex in Europol, na zahtevo posreduje ustrezne podatke o položaju plovil in podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje, in tako olajša preventivne ukrepe proti namernim protizakonitim dejanjem, kot jih opredeljuje ustrezno pravo Unije, brez poseganja v pravice in obveznosti držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije, zlasti glede organov, ki zahtevajo podatke. Za posredovanje podatkov o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (LRIT) bi moralo biti potrebno soglasje zadevne države zastave v skladu s postopki, ki jih določi upravni odbor. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi vse večje nevarnosti piratstva bi morala Agencija po potrebi tudi v prihodnje pristojnim nacionalnim organom in drugim ustreznim organom, vključno z operacijami, kot je EU pomorska vojaška operacija Atalanta, posredovati natančne informacije o položaju plovil pod zastavo držav članic, ki prečkajo to območje, označeno kot zelo nevarno. Poleg tega ima Agencija na voljo še nekaj možnosti za pomoč, predvsem pri razvoju CISE. Zato je primerno, da Agencija pristojnim nacionalnim organom in organom Unije, kot sta Frontex in Europol, na zahtevo posreduje ustrezne podatke o položaju plovil in podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje, in tako olajša preventivne ukrepe proti namernim protizakonitim dejanjem, kot jih opredeljuje ustrezno pravo Unije, brez poseganja v pravice in obveznosti držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije, zlasti glede organov, ki zahtevajo podatke. Za posredovanje podatkov o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (LRIT) bi moralo biti potrebno soglasje zadevne države zastave v skladu s postopki, ki jih določi upravni odbor.

| (33) | Komisija in Agencija bi morali pri objavljanju informacij o pomorski inšpekciji države pristanišča v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišč (9) nadgrajevati strokovno znanje in izkušnje, pridobljene na podlagi Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, (v nadaljnjem besedilu: Pariški MoS), da bi se zagotovila skladnost. |
| --- | --- |

(33)

Komisija in Agencija bi morali pri objavljanju informacij o pomorski inšpekciji države pristanišča v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišč (9) nadgrajevati strokovno znanje in izkušnje, pridobljene na podlagi Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, (v nadaljnjem besedilu: Pariški MoS), da bi se zagotovila skladnost.

| (34) | Podpora Agencije državam članicam in Komisiji v zvezi z ustreznim delom mednarodnih in regionalnih organizacij ne bi smela posegati v odnos med temi organizacijami in državami članicami, ki izhaja iz članstva držav članic v teh organizacijah. |
| --- | --- |

(34)

Podpora Agencije državam članicam in Komisiji v zvezi z ustreznim delom mednarodnih in regionalnih organizacij ne bi smela posegati v odnos med temi organizacijami in državami članicami, ki izhaja iz članstva držav članic v teh organizacijah.

| (35) | Unija je pristopila k naslednjim instrumentom, ki ustanavljajo regionalne organizacije, katerih dejavnosti so zajete tudi v ciljih Agencije: Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja (Helsinška konvencija, kakor je bila revidirana leta 1992) (10); Konvencija o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem (Barcelonska konvencija) (11) in njena revizija iz leta 1995 (12) ter vrsta njenih protokolov; Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonnski sporazum) (13); Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR) (14); Sporazum o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem, podpisan 17. oktobra 1990 (Lizbonski sporazum) (15), ter njegov dodatni protokol, podpisan 20. maja 2008, ki še ni začel veljati (16). Unija se pogaja tudi o pristopu h Konvenciji o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem, podpisani aprila 1992 (Bukareška konvencija). Agencija bi zato morala državam članicam in Komisiji zagotoviti tehnično podporo za sodelovanje pri ustreznem delu teh regionalnih organizacij. |
| --- | --- |

(35)

Unija je pristopila k naslednjim instrumentom, ki ustanavljajo regionalne organizacije, katerih dejavnosti so zajete tudi v ciljih Agencije: Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja (Helsinška konvencija, kakor je bila revidirana leta 1992) (10); Konvencija o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem (Barcelonska konvencija) (11) in njena revizija iz leta 1995 (12) ter vrsta njenih protokolov; Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonnski sporazum) (13); Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR) (14); Sporazum o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem, podpisan 17. oktobra 1990 (Lizbonski sporazum) (15), ter njegov dodatni protokol, podpisan 20. maja 2008, ki še ni začel veljati (16). Unija se pogaja tudi o pristopu h Konvenciji o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem, podpisani aprila 1992 (Bukareška konvencija). Agencija bi zato morala državam članicam in Komisiji zagotoviti tehnično podporo za sodelovanje pri ustreznem delu teh regionalnih organizacij.

| (36) | Poleg navedenih regionalnih organizacij obstaja še več drugih regionalnih, podregionalnih in dvostranskih ureditev usklajevanja in sodelovanja v zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem. Te ureditve bi morala Agencija upoštevati pri zagotavljanju podpore v zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem, namenjene tretjim državam, ki imajo z Unijo skupen regionalni morski bazen. |
| --- | --- |

(36)

Poleg navedenih regionalnih organizacij obstaja še več drugih regionalnih, podregionalnih in dvostranskih ureditev usklajevanja in sodelovanja v zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem. Te ureditve bi morala Agencija upoštevati pri zagotavljanju podpore v zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem, namenjene tretjim državam, ki imajo z Unijo skupen regionalni morski bazen.

| (37) | Unija ima s sosednjimi državami skupne regionalne morske bazene Sredozemskega morja, Črnega morja in Baltskega morja. Agencija bi morala na zahtevo Komisije tem državam zagotoviti podporo za reševanje problemov, povezanih z onesnaževanjem. |
| --- | --- |

(37)

Unija ima s sosednjimi državami skupne regionalne morske bazene Sredozemskega morja, Črnega morja in Baltskega morja. Agencija bi morala na zahtevo Komisije tem državam zagotoviti podporo za reševanje problemov, povezanih z onesnaževanjem.

| (38) | Da se zagotovi večja učinkovitost bi morala Agencija čim tesneje sodelovati v okviru Pariškega MoS glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe. Komisija in države članice bi morale tudi v prihodnje proučevati vsako možnost za dodatno povečanje učinkovitosti, ki bi jo lahko predlagali v okviru Pariškega MoU. |
| --- | --- |

(38)

Da se zagotovi večja učinkovitost bi morala Agencija čim tesneje sodelovati v okviru Pariškega MoS glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe. Komisija in države članice bi morale tudi v prihodnje proučevati vsako možnost za dodatno povečanje učinkovitosti, ki bi jo lahko predlagali v okviru Pariškega MoU.

| (39) | Za zagotovitev, da se zavezujoči pravni akti Unije na področjih pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij pravilno izvajajo v praksi, bi morala Agencija Komisiji pomagati z organizacijo obiskov v državah članicah. Ti obiski nacionalnih upravnih organov bi morali Agenciji omogočiti, da zbere vse potrebne informacije za pripravo izčrpnega poročila za Komisijo z namenom nadaljnje presoje. Obiske bi bilo treba voditi v duhu načel iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in tako, da bi se kar najbolj zmanjšala upravna obremenitev za nacionalne pomorske upravne organe. Poleg tega bi bilo treba obiske izvesti v skladu z določenim postopkom in standardno metodologijo, ki ju sprejme upravni odbor. |
| --- | --- |

(39)

Za zagotovitev, da se zavezujoči pravni akti Unije na področjih pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij pravilno izvajajo v praksi, bi morala Agencija Komisiji pomagati z organizacijo obiskov v državah članicah. Ti obiski nacionalnih upravnih organov bi morali Agenciji omogočiti, da zbere vse potrebne informacije za pripravo izčrpnega poročila za Komisijo z namenom nadaljnje presoje. Obiske bi bilo treba voditi v duhu načel iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in tako, da bi se kar najbolj zmanjšala upravna obremenitev za nacionalne pomorske upravne organe. Poleg tega bi bilo treba obiske izvesti v skladu z določenim postopkom in standardno metodologijo, ki ju sprejme upravni odbor.

| (40) | Agencija bi morala Komisiji pomagati tudi pri izvedbi inšpekcijskih pregledov organizacij, priznanih v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (17). Ti inšpekcijski pregledi se lahko opravljajo tudi v tretjih državah. Komisija in Agencija bi morali zagotoviti, da so zadevne države članice ustrezno obveščene. Agencija pa bi morala poleg tega izvajati tudi inšpekcijske naloge, ki jih je Komisija prenesla nanjo in so povezane z usposabljanjem pomorščakov in izdajanjem spričeval za pomorščake iz tretjih držav v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (18). V Uredbo (ES) št. 1406/2002 ne bi smele biti vključene podrobnosti tehnične podpore, ki jo Agencija zagotavlja za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije v zvezi s pomorsko varnostjo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 324/2008 z dne9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (19). |
| --- | --- |

(40)

Agencija bi morala Komisiji pomagati tudi pri izvedbi inšpekcijskih pregledov organizacij, priznanih v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (17). Ti inšpekcijski pregledi se lahko opravljajo tudi v tretjih državah. Komisija in Agencija bi morali zagotoviti, da so zadevne države članice ustrezno obveščene. Agencija pa bi morala poleg tega izvajati tudi inšpekcijske naloge, ki jih je Komisija prenesla nanjo in so povezane z usposabljanjem pomorščakov in izdajanjem spričeval za pomorščake iz tretjih držav v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (18). V Uredbo (ES) št. 1406/2002 ne bi smele biti vključene podrobnosti tehnične podpore, ki jo Agencija zagotavlja za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije v zvezi s pomorsko varnostjo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 324/2008 z dne9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (19).

| (41) | Za zagotovitev skladnosti s cilji politik in institucionalno ureditvijo Unije ter veljavnimi upravnimi in finančnimi postopki bi morala Komisija objaviti uradno sporočilo v obliki pisnega mnenja o osnutku večletne strategije in osnutkih letnih delovnih programov Agencije, ki bi ga moral upoštevati upravni odbor pred sprejetjem dokumentov. |
| --- | --- |

(41)

Za zagotovitev skladnosti s cilji politik in institucionalno ureditvijo Unije ter veljavnimi upravnimi in finančnimi postopki bi morala Komisija objaviti uradno sporočilo v obliki pisnega mnenja o osnutku večletne strategije in osnutkih letnih delovnih programov Agencije, ki bi ga moral upoštevati upravni odbor pred sprejetjem dokumentov.

| (42) | Da bi zagotovili pošten in pregleden postopek za imenovanje izvršilnega direktorja, bi moral biti izbirni postopek v skladu s smernicami Komisije za izbor in imenovanje direktorjev Agencij Unije. Po teh smernicah lahko vsi državljani držav članic predložijo svojo kandidaturo. Iz istih razlogov bi moral biti v predizbirni komisiji opazovalec, ki bi zastopal upravni odbor. Opazovalca bi bilo treba obveščati tudi v nadaljnjih fazah izbirnega postopka. Ob imenovanju svojih članov bi upravni odbor Komisiji lahko zastavljal vprašanja, povezana z izbirnim postopkom. Upravni odbor bi poleg tega moral imeti možnost, da v skladu z uveljavljeno prakso opravi razgovore s kandidati v ožjem izboru.Vse udeležene strani bi morale v vseh fazah postopka izbire in imenovanja izvršilnega direktorja Agencije zagotoviti, da se osebni podatki kandidatov obdelujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (20). |
| --- | --- |

(42)

Da bi zagotovili pošten in pregleden postopek za imenovanje izvršilnega direktorja, bi moral biti izbirni postopek v skladu s smernicami Komisije za izbor in imenovanje direktorjev Agencij Unije. Po teh smernicah lahko vsi državljani držav članic predložijo svojo kandidaturo. Iz istih razlogov bi moral biti v predizbirni komisiji opazovalec, ki bi zastopal upravni odbor. Opazovalca bi bilo treba obveščati tudi v nadaljnjih fazah izbirnega postopka. Ob imenovanju svojih članov bi upravni odbor Komisiji lahko zastavljal vprašanja, povezana z izbirnim postopkom. Upravni odbor bi poleg tega moral imeti možnost, da v skladu z uveljavljeno prakso opravi razgovore s kandidati v ožjem izboru.Vse udeležene strani bi morale v vseh fazah postopka izbire in imenovanja izvršilnega direktorja Agencije zagotoviti, da se osebni podatki kandidatov obdelujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (20).

| (43) | Čeprav se Agencija financira v glavnem iz prispevka Unije, ima prihodke tudi iz pristojbin in dajatev, povezanih z njenimi storitvami. Te pristojbine in dajatve se nanašajo zlasti na delovanje podatkovnega središča EU LRIT ter se uporabljajo v skladu z resolucijo Sveta, sprejeto 1. in 2. oktobra 2007 ter 9. decembra 2008, o ustanovitvi podatkovnega središča EU LRIT, ter zlasti z odstavki, ki se navezujejo na financiranje poročil LRIT. |
| --- | --- |

(43)

Čeprav se Agencija financira v glavnem iz prispevka Unije, ima prihodke tudi iz pristojbin in dajatev, povezanih z njenimi storitvami. Te pristojbine in dajatve se nanašajo zlasti na delovanje podatkovnega središča EU LRIT ter se uporabljajo v skladu z resolucijo Sveta, sprejeto 1. in 2. oktobra 2007 ter 9. decembra 2008, o ustanovitvi podatkovnega središča EU LRIT, ter zlasti z odstavki, ki se navezujejo na financiranje poročil LRIT.

| (44) | V okviru poročila o napredku, ki ga predvideva Uredba (ES) št. 1406/2002 bi morala Komisija proučiti tudi morebitni prispevek Agencije pri izvajanju prihodnjega zakonodajnega akta o varnosti dejavnosti iskanja, raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju, ki ga zdaj proučujeta Evropski parlament in Svet, v zvezi s preprečevanjem onesnaževanja z naftnih in plinskih ploščadi na morju, pri čemer upošteva uveljavljeno in priznano strokovno znanje in izkušnje ter orodja Agencije. |
| --- | --- |

(44)

V okviru poročila o napredku, ki ga predvideva Uredba (ES) št. 1406/2002 bi morala Komisija proučiti tudi morebitni prispevek Agencije pri izvajanju prihodnjega zakonodajnega akta o varnosti dejavnosti iskanja, raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju, ki ga zdaj proučujeta Evropski parlament in Svet, v zvezi s preprečevanjem onesnaževanja z naftnih in plinskih ploščadi na morju, pri čemer upošteva uveljavljeno in priznano strokovno znanje in izkušnje ter orodja Agencije.

| (45) | Dejavnosti Agencije bi morale po potrebi prispevati tudi k vzpostavitvi resničnega evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja. |
| --- | --- |

(45)

Dejavnosti Agencije bi morale po potrebi prispevati tudi k vzpostavitvi resničnega evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja.

| (46) | Upoštevati bi bilo treba Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (21), in zlasti člen 208 Uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Upoštevati bi bilo treba Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (21), in zlasti člen 208 Uredbe.

| (47) | Uredbo (ES) št. 1406/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(47)

Uredbo (ES) št. 1406/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 1406/2002

Uredba (ES) št. 1406/2002 se spremeni:

| 1. | Členi 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „Člen 1
  Cilji
  1.   Ta uredba ustanavlja Evropsko agencijo za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da bi zagotovili visoko, enotno in učinkovito stopnjo pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov ter problemov, povezanih z onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi.
  2.   V ta namen Agencija sodeluje z državami članicami in Komisijo ter jim zagotavlja tehnično, operativno in znanstveno podporo na področjih iz odstavka 1 tega člena v okviru glavnih nalog, določenih v členu 2, in po potrebi pomožnih nalog, določenih v členu 2a, zlasti da bi državam članicam in Komisiji pomagala pri uporabi ustreznih pravnih aktov Unije. V zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem, Agencija zagotavlja operativno podporo le na zahtevo prizadete države oziroma držav.
  3.   Agencija z zagotavljanjem podpore iz odstavka 2 po potrebi prispeva k celoviti učinkovitosti pomorskega prometa in prevoza, kot je določeno v tej uredbi, s čimer olajšuje vzpostavljanje evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja.
  Člen 2
  Glavne naloge Agencije
  1.   Agencija opravlja glavne naloge iz tega člena, da bi zagotovila primerno doseganje ciljev iz člena 1.
  2.   Agencija pomaga Komisiji pri:






  (a) | pripravljalnih delih za posodobitev in oblikovanje ustreznih pravnih aktov Unije, zlasti v skladu s pripravo mednarodne zakonodaje; |
| --- | --- | --- |

1.

Členi 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 1

Cilji

1.   Ta uredba ustanavlja Evropsko agencijo za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da bi zagotovili visoko, enotno in učinkovito stopnjo pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov ter problemov, povezanih z onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi.

2.   V ta namen Agencija sodeluje z državami članicami in Komisijo ter jim zagotavlja tehnično, operativno in znanstveno podporo na področjih iz odstavka 1 tega člena v okviru glavnih nalog, določenih v členu 2, in po potrebi pomožnih nalog, določenih v členu 2a, zlasti da bi državam članicam in Komisiji pomagala pri uporabi ustreznih pravnih aktov Unije. V zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem, Agencija zagotavlja operativno podporo le na zahtevo prizadete države oziroma držav.

3.   Agencija z zagotavljanjem podpore iz odstavka 2 po potrebi prispeva k celoviti učinkovitosti pomorskega prometa in prevoza, kot je določeno v tej uredbi, s čimer olajšuje vzpostavljanje evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja.

Člen 2

Glavne naloge Agencije

1.   Agencija opravlja glavne naloge iz tega člena, da bi zagotovila primerno doseganje ciljev iz člena 1.

2.   Agencija pomaga Komisiji pri:

(a)

pripravljalnih delih za posodobitev in oblikovanje ustreznih pravnih aktov Unije, zlasti v skladu s pripravo mednarodne zakonodaje;

| (b) | dejanskem izvajanju ustreznih zavezujočih pravnih aktov Unije, predvsem z izvajanjem obiskov in inšpekcijskih pregledov iz člena 3 te uredbe ter z zagotavljanjem tehnične podpore Komisiji pri opravljanju inšpekcijskih nalog, ki so ji dodeljene v skladu s členom 9(4) Uredbe(ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (22). S tem v zvezi lahko Agencija Komisiji predlaga morebitne izboljšave navedenih zavezujočih pravnih aktov; |
| --- | --- |

(b)

dejanskem izvajanju ustreznih zavezujočih pravnih aktov Unije, predvsem z izvajanjem obiskov in inšpekcijskih pregledov iz člena 3 te uredbe ter z zagotavljanjem tehnične podpore Komisiji pri opravljanju inšpekcijskih nalog, ki so ji dodeljene v skladu s členom 9(4) Uredbe(ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (22). S tem v zvezi lahko Agencija Komisiji predlaga morebitne izboljšave navedenih zavezujočih pravnih aktov;

| (c) | analizi tekočih in zaključenih raziskovalnih projektov, ki so povezani s cilji Agencije; to lahko vključuje določitev morebitnih nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz posameznih raziskovalnih projektov; |
| --- | --- |

(c)

analizi tekočih in zaključenih raziskovalnih projektov, ki so povezani s cilji Agencije; to lahko vključuje določitev morebitnih nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz posameznih raziskovalnih projektov;

| (d) | izvajanju vseh drugih nalog, ki so Komisiji dodeljene z zakonodajnimi akti Unije in so povezane s cilji Agencije. |
| --- | --- |

(d)

izvajanju vseh drugih nalog, ki so Komisiji dodeljene z zakonodajnimi akti Unije in so povezane s cilji Agencije.

3.   Agencija sodeluje z državami članicami pri:

| (a) | organizaciji ustreznih izobraževalnih dejavnosti na področjih, za katera so odgovorne države članice, če je to primerno; |
| --- | --- |

(a)

organizaciji ustreznih izobraževalnih dejavnosti na področjih, za katera so odgovorne države članice, če je to primerno;

| (b) | razvoju tehničnih rešitev, vključno z zagotavljanjem ustreznih operativnih storitev, in zagotavljanju tehnične podpore pri vzpostavljanju potrebne nacionalne zmogljivosti za izvajanje ustreznih pravnih aktov Unije; |
| --- | --- |

(b)

razvoju tehničnih rešitev, vključno z zagotavljanjem ustreznih operativnih storitev, in zagotavljanju tehnične podpore pri vzpostavljanju potrebne nacionalne zmogljivosti za izvajanje ustreznih pravnih aktov Unije;

| (c) | zagotavljanju ustreznih informacij na zahtevo države članice, pridobljenih z inšpekcijskimi pregledi iz člena 3, s čimer podpira spremljanje priznanih organizacij, ki v imenu držav članic izdajajo spričevala v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (23), brez poseganja v pravice in obveznosti države zastave; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanju ustreznih informacij na zahtevo države članice, pridobljenih z inšpekcijskimi pregledi iz člena 3, s čimer podpira spremljanje priznanih organizacij, ki v imenu držav članic izdajajo spričevala v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (23), brez poseganja v pravice in obveznosti države zastave;

| (d) | reševanju problemov, povezanih z onesnaževanjem z ladij in onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi, z dodatnimi sredstvi in stroškovno učinkovito, če to zahteva prizadeta država članica, ki vodi čiščenje, brez poseganja v odgovornost obalnih držav, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za reševanje problemov, povezanih z onesnaženjem ter ob spoštovanju obstoječega sodelovanja med državami članicami na tem področju. Kadar je to ustrezno, se zahteve prizadetih držav, naj Agencija začne izvajati ukrepe proti onesnaženju, vložijo prek mehanizma EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom (24). |
| --- | --- |

(d)

reševanju problemov, povezanih z onesnaževanjem z ladij in onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi, z dodatnimi sredstvi in stroškovno učinkovito, če to zahteva prizadeta država članica, ki vodi čiščenje, brez poseganja v odgovornost obalnih držav, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za reševanje problemov, povezanih z onesnaženjem ter ob spoštovanju obstoječega sodelovanja med državami članicami na tem področju. Kadar je to ustrezno, se zahteve prizadetih držav, naj Agencija začne izvajati ukrepe proti onesnaženju, vložijo prek mehanizma EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom (24).

4.   Agencija olajša sodelovanje med državami članicami in Komisijo:

| (a) | na področju spremljanja prometa iz Direktive 2002/59/ES spodbuja Agencija predvsem sodelovanje med državami, ki mejijo na zadevna pomorska območja, ter v skladu z obveznostmi do Mednarodne pomorske organizacije vzpostavi in upravlja podatkovno središče Evropske unije o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (podatkovno središče EU LRIT) ter sistem Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet) iz člena 6b in 22a navedene direktive, pa tudi mednarodni sistem za izmenjavo informacij v zvezi z identifikacijo in spremljanjem na velike razdalje; |
| --- | --- |

(a)

na področju spremljanja prometa iz Direktive 2002/59/ES spodbuja Agencija predvsem sodelovanje med državami, ki mejijo na zadevna pomorska območja, ter v skladu z obveznostmi do Mednarodne pomorske organizacije vzpostavi in upravlja podatkovno središče Evropske unije o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (podatkovno središče EU LRIT) ter sistem Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet) iz člena 6b in 22a navedene direktive, pa tudi mednarodni sistem za izmenjavo informacij v zvezi z identifikacijo in spremljanjem na velike razdalje;

| (b) | s posredovanjem – na zahtevo in brez poseganja v nacionalno pravo in pravo Unije – ustreznih podatkov o položaju plovil in podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje, pristojnim nacionalnim organom in organom Unije v okviru njihovih pristojnosti, da bi olajšala ukrepe proti grožnjam piratstva in namernih protizakonitih dejanj, kot določa veljavno pravo Unije ali mednarodno dogovorjeni pravni instrumenti s področja pomorskega prevoza, ob upoštevanju veljavnih pravil o varstvu podatkov in v skladu z upravnimi postopki, ki jih določi upravni odbor oziroma usmerjevalna skupina na visoki ravni, ustanovljena v skladu z Direktivo 2002/59/ES, kot je ustrezno. Za posredovanje podatkov o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje je potrebno soglasje zadevne države zastave. |
| --- | --- |

(b)

s posredovanjem – na zahtevo in brez poseganja v nacionalno pravo in pravo Unije – ustreznih podatkov o položaju plovil in podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje, pristojnim nacionalnim organom in organom Unije v okviru njihovih pristojnosti, da bi olajšala ukrepe proti grožnjam piratstva in namernih protizakonitih dejanj, kot določa veljavno pravo Unije ali mednarodno dogovorjeni pravni instrumenti s področja pomorskega prevoza, ob upoštevanju veljavnih pravil o varstvu podatkov in v skladu z upravnimi postopki, ki jih določi upravni odbor oziroma usmerjevalna skupina na visoki ravni, ustanovljena v skladu z Direktivo 2002/59/ES, kot je ustrezno. Za posredovanje podatkov o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje je potrebno soglasje zadevne države zastave.

| (c) | na področju preiskovanja pomorskih nesreč in nezgod v skladu z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa (25); Agencija na zahtevo ustreznih držav članic in ob predpostavki, da to ne povzroči navzkrižja interesov, zadevnim državam članicam zagotovi operativno podporo v zvezi s preiskavami hudih ali zelo hudih pomorskih nesreč in pripravi analizo poročil o preiskavah varnosti, da bi opredelila dodano vrednost na ravni Unije v smislu pomembnih naukov iz izkušenj. Agencija na podlagi podatkov, ki jih posredujejo države članice v skladu s členom 17 navedene Direktive, pripravi letni pregled pomorskih nesreč in nezgod; |
| --- | --- |

(c)

na področju preiskovanja pomorskih nesreč in nezgod v skladu z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa (25); Agencija na zahtevo ustreznih držav članic in ob predpostavki, da to ne povzroči navzkrižja interesov, zadevnim državam članicam zagotovi operativno podporo v zvezi s preiskavami hudih ali zelo hudih pomorskih nesreč in pripravi analizo poročil o preiskavah varnosti, da bi opredelila dodano vrednost na ravni Unije v smislu pomembnih naukov iz izkušenj. Agencija na podlagi podatkov, ki jih posredujejo države članice v skladu s členom 17 navedene Direktive, pripravi letni pregled pomorskih nesreč in nezgod;

| (d) | pri zagotavljanju nepristranskih, zanesljivih in primerljivih statistik, informacij in podatkov, da lahko Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje njihovih dejavnosti in oceno učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti obstoječih ukrepov. Med te naloge spadajo zbiranje, beleženje in ocenjevanje tehničnih podatkov, sistematična uporaba obstoječih zbirk podatkov, vključno z njihovim medsebojnim bogatenjem, ter po potrebi priprava dodatnih zbirk podatkov. Agencija na podlagi zbranih podatkov pomaga Komisiji pri objavi informacij o ladjah v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji (26). |
| --- | --- |

(d)

pri zagotavljanju nepristranskih, zanesljivih in primerljivih statistik, informacij in podatkov, da lahko Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje njihovih dejavnosti in oceno učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti obstoječih ukrepov. Med te naloge spadajo zbiranje, beleženje in ocenjevanje tehničnih podatkov, sistematična uporaba obstoječih zbirk podatkov, vključno z njihovim medsebojnim bogatenjem, ter po potrebi priprava dodatnih zbirk podatkov. Agencija na podlagi zbranih podatkov pomaga Komisiji pri objavi informacij o ladjah v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji (26).

| (e) | pri zbiranju in analizi podatkov o pomorščakih, posredovanih in uporabljenih v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (27); |
| --- | --- |

(e)

pri zbiranju in analizi podatkov o pomorščakih, posredovanih in uporabljenih v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (27);

| (f) | pri izboljšanju identifikacije in sledenja ladij, ki so izvedle nezakonite izpuste v skladu z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (28); |
| --- | --- |

(f)

pri izboljšanju identifikacije in sledenja ladij, ki so izvedle nezakonite izpuste v skladu z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (28);

| (g) | glede onesnaževanja morja z nafto z naftnih in plinskih ploščadi pri spremljanju obsega takega onesnaženja in njenega vpliva na okolje z uporabo Evropske satelitske službe za spremljanje oljnih madežev (CleanSeaNet); |
| --- | --- |

(g)

glede onesnaževanja morja z nafto z naftnih in plinskih ploščadi pri spremljanju obsega takega onesnaženja in njenega vpliva na okolje z uporabo Evropske satelitske službe za spremljanje oljnih madežev (CleanSeaNet);

| (h) | pri zagotavljanju tehnične podpore, ki jo države članice in Komisija potrebujejo za sodelovanje pri ustreznem delu v okviru tehničnih organov Mednarodne pomorske organizacije in Mednarodne organizacije dela v zvezi s prevozi po morju ter v okviru Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadalnjem besedilu: Pariški MoS), in v okviru regionalnih organizacij, h katerim je pristopila Unija, v zvezi z zadevami v pristojnosti Unije; |
| --- | --- |

(h)

pri zagotavljanju tehnične podpore, ki jo države članice in Komisija potrebujejo za sodelovanje pri ustreznem delu v okviru tehničnih organov Mednarodne pomorske organizacije in Mednarodne organizacije dela v zvezi s prevozi po morju ter v okviru Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadalnjem besedilu: Pariški MoS), in v okviru regionalnih organizacij, h katerim je pristopila Unija, v zvezi z zadevami v pristojnosti Unije;

| (i) | v zvezi z izvajanjem Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic (29) in/ali izplujejo iz njih, zlasti z olajšanjem elektronskega prenosa podatkov prek sistema SafeSeaNet in s podpiranjem razvoja enotnega okna. |
| --- | --- |

(i)

v zvezi z izvajanjem Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic (29) in/ali izplujejo iz njih, zlasti z olajšanjem elektronskega prenosa podatkov prek sistema SafeSeaNet in s podpiranjem razvoja enotnega okna.

5.   Na zahtevo Komisije lahko Agencija zagotovi tehnično podporo, med drugim tudi organizira ustrezno usposabljanje, glede uporabe ustreznih pravnih aktov Unije državam, ki so zaprosile za pristop k Uniji, ter, kjer je primerno, evropskim sosedskim partnerskim državam in državam, ki sodelujejo v Pariškem MoS.

Agencija lahko v primerih onesnaženja z ladij in onesnaženja morja z naftnih in plinskih ploščadi zagotovi podporo tudi tistim prizadetim tretjim državam, ki imajo z Unijo skupen regionalni morski bazen, v skladu z mehanizmom EU za civilno zaščito, vzpostavljenim z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, ter po analogiji s pogoji, ki se uporabljajo za države članice, iz odstavka 3(d) tega člena. Te naloge se usklajujejo z veljavnimi ureditvami regionalnega sodelovanja na področju onesnaženja morja.

Člen 2a

Pomožne naloge Agencije

1.   Brez poseganja v glavne naloge iz člena 2 Agencija po potrebi pomaga Komisiji in državam članicam pri opredelitvi in izvajanju dejavnosti Unije iz odstavkov 2 in 3 tega člena o ciljih Agencije, če ima Agencija na voljo uveljavljeno in priznano strokovno znanje ter orodja. Pomožne naloge, opredeljene v tem členu:

| (a) | imajo veliko dodano vrednost; |
| --- | --- |

(a)

imajo veliko dodano vrednost;

| (b) | preprečujejo podvajanje dela; |
| --- | --- |

(b)

preprečujejo podvajanje dela;

| (c) | so v interesu pomorske prometne politike Unije; |
| --- | --- |

(c)

so v interesu pomorske prometne politike Unije;

| (d) | ne ovirajo izvajanja glavnih nalog Agencije in |
| --- | --- |

(d)

ne ovirajo izvajanja glavnih nalog Agencije in

| (e) | ne posegajo v pravice in obveznosti držav članic, predvsem kot držav zastave, pristanišča in obalnih držav. |
| --- | --- |

(e)

ne posegajo v pravice in obveznosti držav članic, predvsem kot držav zastave, pristanišča in obalnih držav.

2.   Agencija pomaga Komisiji:

| (a) | pri izvajanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (okvirna direktiva o morski strategiji) (30), s prizadevanjem za dosego dobrega okoljskega stanja morskih voda, kar zadeva elemente v zvezi s prevozi po morju, in uporabo rezultatov obstoječih orodij, kot sta SafeSeaNet in CleanSeaNet; |
| --- | --- |

(a)

pri izvajanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (okvirna direktiva o morski strategiji) (30), s prizadevanjem za dosego dobrega okoljskega stanja morskih voda, kar zadeva elemente v zvezi s prevozi po morju, in uporabo rezultatov obstoječih orodij, kot sta SafeSeaNet in CleanSeaNet;

| (b) | z zagotavljanjem tehnične podpore pri emisijah toplogrednih plinov z ladij, predvsem pri spremljanju trenutnih dogodkov na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

z zagotavljanjem tehnične podpore pri emisijah toplogrednih plinov z ladij, predvsem pri spremljanju trenutnih dogodkov na mednarodni ravni;

| (c) | na področju programa globalnega nadzora okolja in varnosti (GMES) s spodbujanjem uporabe podatkov in storitev GMES za pomorstvo v okviru upravljanja GMES; |
| --- | --- |

(c)

na področju programa globalnega nadzora okolja in varnosti (GMES) s spodbujanjem uporabe podatkov in storitev GMES za pomorstvo v okviru upravljanja GMES;

| (d) | pri oblikovanju skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU; |
| --- | --- |

(d)

pri oblikovanju skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU;

| (e) | glede premičnih morskih ploščadi za plin in nafto s proučevanjem zahtev Mednarodne pomorske organizacije in pri zbiranju osnovnih podatkov o morebitnih nevarnostih za pomorski promet in morsko okolje; |
| --- | --- |

(e)

glede premičnih morskih ploščadi za plin in nafto s proučevanjem zahtev Mednarodne pomorske organizacije in pri zbiranju osnovnih podatkov o morebitnih nevarnostih za pomorski promet in morsko okolje;

| (f) | z zagotavljanjem ustreznih informacij o klasifikacijskih zavodih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, v skladu z Direktivo 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (31). Te informacije se vključijo tudi v poročila iz člena 3(4) in (5) te uredbe. |
| --- | --- |

(f)

z zagotavljanjem ustreznih informacij o klasifikacijskih zavodih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, v skladu z Direktivo 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (31). Te informacije se vključijo tudi v poročila iz člena 3(4) in (5) te uredbe.

3.   Agencija pomaga Komisiji in državam članicam:

| (a) | pri proučevanju izvedljivosti in izvajanja politik in projektov, ki podpirajo vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja, na primer koncepta modrega pasu in pobude e-maritime ter pomorskih avtocest. To se izvede zlasti s proučitvijo dodatnih funkcij sistema SafeSeaNet vendar brez poseganja v vlogo usmerjevalne skupine na visoki ravni, ustanovljene v skladu z Direktivo 2002/59/ES; |
| --- | --- |

(a)

pri proučevanju izvedljivosti in izvajanja politik in projektov, ki podpirajo vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja, na primer koncepta modrega pasu in pobude e-maritime ter pomorskih avtocest. To se izvede zlasti s proučitvijo dodatnih funkcij sistema SafeSeaNet vendar brez poseganja v vlogo usmerjevalne skupine na visoki ravni, ustanovljene v skladu z Direktivo 2002/59/ES;

| (b) | s proučitvijo možnosti izmenjave informacij med tem sistemom in sistemi obveščanja o pomorskem prometu na podlagi poročila iz člena 15 Direktive 2010/65/EU, pri čemer sodeluje s pristojnimi organi sistema rečnih informacijskih storitev. |
| --- | --- |

(b)

s proučitvijo možnosti izmenjave informacij med tem sistemom in sistemi obveščanja o pomorskem prometu na podlagi poročila iz člena 15 Direktive 2010/65/EU, pri čemer sodeluje s pristojnimi organi sistema rečnih informacijskih storitev.

| (c) | z olajšanjem prostovoljne izmenjave najboljših praks pri usposabljanju v pomorstvu in izobraževanju v Uniji in z zagotavljanjem informacij o programih izmenjave Unije, pomembnih za usposabljanje v pomorstvu, pri čemer se dosledno upošteva člen 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(c)

z olajšanjem prostovoljne izmenjave najboljših praks pri usposabljanju v pomorstvu in izobraževanju v Uniji in z zagotavljanjem informacij o programih izmenjave Unije, pomembnih za usposabljanje v pomorstvu, pri čemer se dosledno upošteva člen 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Člen 3

Obiski v državah članicah in inšpekcijski pregledi

1.   Da bi lahko Agencija opravljala naloge, ki so ji bile dodeljene, in Komisiji pomagala pri izpolnjevanju njenih obveznosti v skladu s PDEU in predvsem pri ocenjevanju učinkovitega izvajanja ustreznega prava Unije, izvaja Agencija obiske v državah članicah v skladu z metodologijo, ki jo določi upravni odbor.

2.   Agencija zadevno državo članico pravočasno obvesti o načrtovanem obisku, imenih pooblaščenih uslužbencev ter datumu začetka in predvideni dolžini obiska. Uslužbenci Agencije, ki so pooblaščeni za izvajanje takšnih obiskov, izpolnijo to nalogo s predložitvijo odločbe izvršilnega direktorja Agencije, v katerem so opredeljeni namen in cilji njihovega obiska.

3.   Agencija izvaja inšpekcijske preglede v imenu Komisije, kot to zahtevajo zavezujoči pravni akti Unije, glede organizacij, ki jih Unija priznava v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (32), ter glede usposabljanja pomorščakov in izdajanja spričeval pomorščakom v tretjih državah v skladu z Direktivo 2008/106/ES.

4.   Agencija ob koncu vsakega obiska ali inšpekcijskega pregleda pripravi poročilo ter ga pošlje Komisiji in zadevni državi članici.

5.   Po potrebi oziroma vsakokrat, ko se zaključi krog obiskov ali inšpekcijskih pregledov, Agencija analizira poročila tega kroga, da bi opredelila horizontalne in splošne ugotovitve o učinkovitosti in stroškovni učinkovitosti veljavnih ukrepov. To analizo pošlje Komisiji v nadaljnjo razpravo z državami članicami, da bi pridobili nova spoznanja in spodbudili izmenjavo dobrih delovnih praks.

| 2. | odstavka 3 in 4 člena 4 se nadomestita z naslednjim:
  „3.   Upravni odbor sprejme ukrepe za uporabo odstavkov 1 in 2, med drugim tudi ukrepe o posvetovanju z državami članicami pred objavo informacij, kadar je to potrebno.
  4.   Za informacije, ki jih Komisija in Agencija zbereta in obdelata v skladu s to uredbo, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (33), Agencija pa sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev varnega ravnanja s tajnimi podatki in njihove varne obdelave. |
| --- | --- |

2.

odstavka 3 in 4 člena 4 se nadomestita z naslednjim:

„3.   Upravni odbor sprejme ukrepe za uporabo odstavkov 1 in 2, med drugim tudi ukrepe o posvetovanju z državami članicami pred objavo informacij, kadar je to potrebno.

4.   Za informacije, ki jih Komisija in Agencija zbereta in obdelata v skladu s to uredbo, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (33), Agencija pa sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev varnega ravnanja s tajnimi podatki in njihove varne obdelave.

| 3. | v členu 5 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Na zahtevo Komisije lahko upravni odbor v soglasju in ob sodelovanju z zadevnimi državami članicami ter ob upoštevanju proračunskih posledic, tudi vseh morebitnih prispevkov zadevnih držav članic, sklene, da bo ustanovil območne centre, potrebne za kar najbolj uspešno in učinkovito opravljanje nekaterih nalog Agencije. Pri sprejemanju takšnih odločitev upravni odbor natančno določi obseg dejavnosti območnega centra, pri čemer se izogne nepotrebnim finančnim stroškom in okrepi sodelovanje z obstoječimi regionalnimi in nacionalnimi omrežji.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 5 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Na zahtevo Komisije lahko upravni odbor v soglasju in ob sodelovanju z zadevnimi državami članicami ter ob upoštevanju proračunskih posledic, tudi vseh morebitnih prispevkov zadevnih držav članic, sklene, da bo ustanovil območne centre, potrebne za kar najbolj uspešno in učinkovito opravljanje nekaterih nalog Agencije. Pri sprejemanju takšnih odločitev upravni odbor natančno določi obseg dejavnosti območnega centra, pri čemer se izogne nepotrebnim finančnim stroškom in okrepi sodelovanje z obstoječimi regionalnimi in nacionalnimi omrežji.“;

| 4. | odstavek 2 člena 10 se spremeni:






  (a) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | sprejme letno poročilo o aktivnostih Agencije in ga vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam.
  Agencija vsako leto pošlje proračunskemu organu vse informacije v zvezi z rezultatom postopkov vrednotenja;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

odstavek 2 člena 10 se spremeni:

(a)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

sprejme letno poročilo o aktivnostih Agencije in ga vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam.

Agencija vsako leto pošlje proračunskemu organu vse informacije v zvezi z rezultatom postopkov vrednotenja;“;

| (b) | točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | v okviru priprave programa dela prouči in odobri zahteve Komisiji za podporo iz člena 2(2)(d), zahteve držav članic za tehnično podporo iz člena 2(3), zahteve za tehnično podporo iz člena 2(5) in zahteve za podporo iz člena 2a; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

v okviru priprave programa dela prouči in odobri zahteve Komisiji za podporo iz člena 2(2)(d), zahteve držav članic za tehnično podporo iz člena 2(3), zahteve za tehnično podporo iz člena 2(5) in zahteve za podporo iz člena 2a;

| (ca) | prouči in sprejme večletno strategijo za Agencijo za pet let ob upoštevanju pisnega mnenja Komisije; |
| --- | --- |

(ca)

prouči in sprejme večletno strategijo za Agencijo za pet let ob upoštevanju pisnega mnenja Komisije;

| (cb) | prouči in sprejme večletni načrt kadrovske politike Agencije; |
| --- | --- |

(cb)

prouči in sprejme večletni načrt kadrovske politike Agencije;

| (cc) | prouči osnutek upravnih dogovorov iz člena 15(2)(ba);“; |
| --- | --- |

(cc)

prouči osnutek upravnih dogovorov iz člena 15(2)(ba);“;

| (c) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | določi metodologijo obiskov, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 3. Če Komisija v 15 dneh po datumu njenega sprejetja izjavi, da se z metodologijo ne strinja, jo upravni odbor ponovno prouči in sprejme v drugi obravnavi, po potrebi spremenjeno, bodisi z dvotretjinsko večino, vključno s predstavniki Komisije, bodisi s soglasjem predstavnikov držav članic;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

določi metodologijo obiskov, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 3. Če Komisija v 15 dneh po datumu njenega sprejetja izjavi, da se z metodologijo ne strinja, jo upravni odbor ponovno prouči in sprejme v drugi obravnavi, po potrebi spremenjeno, bodisi z dvotretjinsko večino, vključno s predstavniki Komisije, bodisi s soglasjem predstavnikov držav članic;“;

| (d) | točka (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | izvaja naloge v zvezi s proračunom Agencije v skladu s členi 18, 19 in 21 ter spremlja ugotovitve in priporočila različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter zagotovi, da bodo ustrezno upoštevane;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

izvaja naloge v zvezi s proračunom Agencije v skladu s členi 18, 19 in 21 ter spremlja ugotovitve in priporočila različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter zagotovi, da bodo ustrezno upoštevane;“;

| (e) | točka (i) se nadomesti z naslednjim:






  „(i) | izvršuje disciplinski nadzor nad izvršilnim direktorjem in vodji oddelkov iz člena 16;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka (i) se nadomesti z naslednjim:

„(i)

izvršuje disciplinski nadzor nad izvršilnim direktorjem in vodji oddelkov iz člena 16;“;

| (f) | točka (l) se nadomesti z naslednjim:






  „(l) | pregleda finančno izvajanje podrobnega načrta iz točke (k) tega odstavka in proračunske obveznosti iz Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij (34). |
| --- | --- | --- |

(f)

točka (l) se nadomesti z naslednjim:

„(l)

pregleda finančno izvajanje podrobnega načrta iz točke (k) tega odstavka in proračunske obveznosti iz Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij (34).

| (g) | doda se naslednja točka:






  „(m) | izmed svojih članov imenuje za opazovalca, ki bo spremljal izbirni postopek Komisije za imenovanje izvršilnega direktorja.“; |
| --- | --- | --- |

(g)

doda se naslednja točka:

„(m)

izmed svojih članov imenuje za opazovalca, ki bo spremljal izbirni postopek Komisije za imenovanje izvršilnega direktorja.“;

| 5. | člen 11 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznih izkušenj in strokovnega znanja s področij iz člena 1. Tako države članice kot tudi Komisija si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 11 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznih izkušenj in strokovnega znanja s področij iz člena 1. Tako države članice kot tudi Komisija si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Mandat traja štiri leta. Mandat se lahko obnovi.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Mandat traja štiri leta. Mandat se lahko obnovi.“;

| 6. | v členu 13 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
  „4.   Pri zaupnih zadevah ali pri navzkrižju interesov lahko upravni odbor sklene, da posebne točke dnevnega reda preuči ob odsotnosti zadevnih članov. Podrobna pravila za uporabo te določbe se določijo v poslovniku.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 13 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Pri zaupnih zadevah ali pri navzkrižju interesov lahko upravni odbor sklene, da posebne točke dnevnega reda preuči ob odsotnosti zadevnih članov. Podrobna pravila za uporabo te določbe se določijo v poslovniku.“;

| 7. | člen 15 se spremeni:






  (a) | točki (a) in (b) odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | pripravi večletno strategijo Agencije in jo predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj osem tednov pred zadevnim zasedanjem upravnega odbora, pri tem pa upošteva stališča in predloge članov upravnega odbora; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

člen 15 se spremeni:

(a)

točki (a) in (b) odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:

„(a)

pripravi večletno strategijo Agencije in jo predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj osem tednov pred zadevnim zasedanjem upravnega odbora, pri tem pa upošteva stališča in predloge članov upravnega odbora;

| (aa) | pripravi večletni načrt kadrovske politike Agencije in ga predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj štiri tedne pred zadevnim zasedanjem upravnega odbora; |
| --- | --- |

(aa)

pripravi večletni načrt kadrovske politike Agencije in ga predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj štiri tedne pred zadevnim zasedanjem upravnega odbora;

| (ab) | pripravi letni delovni program z navedbo predvidenih človeških in finančnih virov, dodeljenih za vsako dejavnost, in podroben načrt o pripravljenosti Agencije na onesnaženje in reševanje problemov v zvezi s tem ter ju predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj osem tednov pred zadevnim zasedanjem odbora, pri tem pa upošteva stališča in predloge članov upravnega odbora. Stori vse potrebno za njuno izvajanje. Odziva se na vse zahteve držav članic za podporo v skladu s členom 10(2)(c); |
| --- | --- |

(ab)

pripravi letni delovni program z navedbo predvidenih človeških in finančnih virov, dodeljenih za vsako dejavnost, in podroben načrt o pripravljenosti Agencije na onesnaženje in reševanje problemov v zvezi s tem ter ju predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj osem tednov pred zadevnim zasedanjem odbora, pri tem pa upošteva stališča in predloge članov upravnega odbora. Stori vse potrebno za njuno izvajanje. Odziva se na vse zahteve držav članic za podporo v skladu s členom 10(2)(c);

| (b) | odloča o izvedbi obiskov in inšpekcijskih pregledov iz člena 3 po posvetovanju s Komisijo in v skladu z metodologijo obiskov, ki jo je sprejel upravni odbor v skladu s členom 10(2)(g); |
| --- | --- |

(b)

odloča o izvedbi obiskov in inšpekcijskih pregledov iz člena 3 po posvetovanju s Komisijo in v skladu z metodologijo obiskov, ki jo je sprejel upravni odbor v skladu s členom 10(2)(g);

| (ba) | lahko sklepa upravne dogovore z drugimi organi, ki delujejo na področju delovanja Agencije, če je bil osnutek dogovora predložen v posvetovanje upravnemu odboru in če upravni odbor v štirih tednih temu ne ugovarja.“; |
| --- | --- |

(ba)

lahko sklepa upravne dogovore z drugimi organi, ki delujejo na področju delovanja Agencije, če je bil osnutek dogovora predložen v posvetovanje upravnemu odboru in če upravni odbor v štirih tednih temu ne ugovarja.“;

| (b) | v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | organizira učinkovit sistem spremljanja, ki je namenjen primerjavi dosežkov Agencije z njenimi cilji in nalogami, določenimi s to uredbo. V ta namen v dogovoru s Komisijo in upravnim odborom določi prilagojene kazalnike uspešnosti za učinkovito oceno doseženih rezultatov. Zagotovi, da so organizacijske strukture Agencije redno prilagojene glede na spreminjajoče se potrebe v okviru razpoložljivih finančnih sredstev in človeških virov. Na podlagi tega izvršilni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži v obravnavo upravnemu odboru. Poročilo vsebuje poseben razdelek o finančnem izvajanju podrobnega načrta dejavnosti o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter vsebuje posodobljen pregled statusa vseh dejavnosti, ki izhajajo iz tega načrta. Oblikuje redne postopke ocenjevanja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

organizira učinkovit sistem spremljanja, ki je namenjen primerjavi dosežkov Agencije z njenimi cilji in nalogami, določenimi s to uredbo. V ta namen v dogovoru s Komisijo in upravnim odborom določi prilagojene kazalnike uspešnosti za učinkovito oceno doseženih rezultatov. Zagotovi, da so organizacijske strukture Agencije redno prilagojene glede na spreminjajoče se potrebe v okviru razpoložljivih finančnih sredstev in človeških virov. Na podlagi tega izvršilni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži v obravnavo upravnemu odboru. Poročilo vsebuje poseben razdelek o finančnem izvajanju podrobnega načrta dejavnosti o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter vsebuje posodobljen pregled statusa vseh dejavnosti, ki izhajajo iz tega načrta. Oblikuje redne postopke ocenjevanja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;“;

| (c) | v odstavku 2 se točka (g) črta; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se točka (g) črta;

| (d) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Izvršilni direktor po potrebi poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o opravljanju svojih nalog.
  Zlasti predstavi stanje glede priprav večletnega strategije in letnega delovnega programa.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Izvršilni direktor po potrebi poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o opravljanju svojih nalog.

Zlasti predstavi stanje glede priprav večletnega strategije in letnega delovnega programa.“;

| 8. | člen 16 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16
  Imenovanje in razrešitev izvršilnega direktorja in vodij oddelkov
  1.   Izvršilnega direktorja imenuje in razreši upravni odbor. Kandidat je na podlagi zaslug ter z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter izkušenj na področjih, opredeljenih v členu 1, in po posvetovanju z opazovalcem iz člena 10 imenovan za obdobje petih let. Izvršilni direktor se imenuje s seznama najmanj treh kandidatov, ki jih Komisija predlaga po opravljenem javnem natečaju in po predhodni objavi delovnega mesta v Uradnem listu Evropske unije in povabila za prijavo interesa v drugih publikacijah. Kandidat, ki ga izbere upravni odbor, je lahko povabljen, da pred pristojnim odborom Evropskega parlamenta poda izjavo in odgovori na vprašanja poslancev. Upravni odbor o razrešitvi razpravlja na zahtevo Komisije ali ene tretjine njegovih članov. Upravni odbor sprejme odločitev o imenovanju ali razrešitvi s štiripetinsko večino vseh članov, ki imajo glasovalno pravico.
  2.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju poročila ocenjevanja enkrat podaljša mandat izvršilnega direktorja za največ štiri leta. Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršilnega direktorja. Izvršilnega direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja poslancev. Če se izvršilnemu direktorju mandat ne podaljša, ta opravlja funkcijo do imenovanja svojega naslednika.
  3.   Izvršilnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij oddelkov. Če je izvršilni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti eden od vodij oddelka.
  4.   Vodje oddelka so imenovani na podlagi zaslug ter z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj na področjih, opredeljenih v členu 1. Vodje oddelka imenuje ali razreši izvršilni direktor po predhodnem pozitivnem mnenju upravnega odbora.“; |
| --- | --- |

8.

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Imenovanje in razrešitev izvršilnega direktorja in vodij oddelkov

1.   Izvršilnega direktorja imenuje in razreši upravni odbor. Kandidat je na podlagi zaslug ter z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter izkušenj na področjih, opredeljenih v členu 1, in po posvetovanju z opazovalcem iz člena 10 imenovan za obdobje petih let. Izvršilni direktor se imenuje s seznama najmanj treh kandidatov, ki jih Komisija predlaga po opravljenem javnem natečaju in po predhodni objavi delovnega mesta v Uradnem listu Evropske unije in povabila za prijavo interesa v drugih publikacijah. Kandidat, ki ga izbere upravni odbor, je lahko povabljen, da pred pristojnim odborom Evropskega parlamenta poda izjavo in odgovori na vprašanja poslancev. Upravni odbor o razrešitvi razpravlja na zahtevo Komisije ali ene tretjine njegovih članov. Upravni odbor sprejme odločitev o imenovanju ali razrešitvi s štiripetinsko večino vseh članov, ki imajo glasovalno pravico.

2.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju poročila ocenjevanja enkrat podaljša mandat izvršilnega direktorja za največ štiri leta. Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršilnega direktorja. Izvršilnega direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja poslancev. Če se izvršilnemu direktorju mandat ne podaljša, ta opravlja funkcijo do imenovanja svojega naslednika.

3.   Izvršilnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij oddelkov. Če je izvršilni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti eden od vodij oddelka.

4.   Vodje oddelka so imenovani na podlagi zaslug ter z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj na področjih, opredeljenih v členu 1. Vodje oddelka imenuje ali razreši izvršilni direktor po predhodnem pozitivnem mnenju upravnega odbora.“;

| 9. | člen 18 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | pristojbine in dajatve za objavo, usposabljanje in/ali druge storitve Agencije.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

člen 18 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

pristojbine in dajatve za objavo, usposabljanje in/ali druge storitve Agencije.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Izvršni direktor na podlagi proračuna, osnovanega na aktivnostih, pripravi osnutek izjave o predračunu prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje leto in ga skupaj z osnutkom programa vzpostavitve pošlje upravnemu odboru.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Izvršni direktor na podlagi proračuna, osnovanega na aktivnostih, pripravi osnutek izjave o predračunu prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje leto in ga skupaj z osnutkom programa vzpostavitve pošlje upravnemu odboru.“;

| (c) | odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:
  „7.   Komisija pošlje izjavo o predračunu Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) skupaj z osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.
  8.   Na podlagi izjave o predračunu Komisija v osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za potrebne za program vzpostavitve, in znesek subvencije, ki se zaračuna splošnemu proračunu, in ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU, skupaj z opisom in utemeljitvijo morebitnih razlik med izjavo o predračunu Agencije ter zneskom subvencije, ki bo bremenila splošni proračun.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:

„7.   Komisija pošlje izjavo o predračunu Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) skupaj z osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.

8.   Na podlagi izjave o predračunu Komisija v osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za potrebne za program vzpostavitve, in znesek subvencije, ki se zaračuna splošnemu proračunu, in ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU, skupaj z opisom in utemeljitvijo morebitnih razlik med izjavo o predračunu Agencije ter zneskom subvencije, ki bo bremenila splošni proračun.“;

| (d) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
  „10.   Proračun sprejme upravni odbor. Proračun je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi, skupaj z letnim delovnim programom.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Proračun sprejme upravni odbor. Proračun je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi, skupaj z letnim delovnim programom.“;

| 10. | člen 22 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 22
  Ocenjevanje
  1.   Upravni odbor naroči neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja te uredbe v rednih presledkih in najmanj na vsakih pet let. Komisija Agenciji omogoči dostop do vseh informacij, ki jih ta potrebuje za navedeno ocenjevanje.
  2.   Z ocenjevanjem se oceni učinek te uredbe ter koristnost, ustreznost, dosežena dodana vrednost in učinkovitost Agencije ter njenih delovnih praks. Pri ocenjevanju se upoštevajo stališča vseh zainteresiranih strani na evropski in nacionalni ravni. Zlasti se obravnava morebitna potreba po spremembi nalog Agencije. V soglasju s Komisijo in po posvetu z udeleženimi strankami upravni odbor izda posebno naročilo.
  3.   Upravni odbor prejme oceno in Komisiji izda priporočila v zvezi s spremembami te uredbe, Agencije in njenih delovnih postopkov. Komisija predloži rezultate ocene in priporočila Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi. Po potrebi se vključi delovni načrt s časovnim razporedom.“; |
| --- | --- |

10.

člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Ocenjevanje

1.   Upravni odbor naroči neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja te uredbe v rednih presledkih in najmanj na vsakih pet let. Komisija Agenciji omogoči dostop do vseh informacij, ki jih ta potrebuje za navedeno ocenjevanje.

2.   Z ocenjevanjem se oceni učinek te uredbe ter koristnost, ustreznost, dosežena dodana vrednost in učinkovitost Agencije ter njenih delovnih praks. Pri ocenjevanju se upoštevajo stališča vseh zainteresiranih strani na evropski in nacionalni ravni. Zlasti se obravnava morebitna potreba po spremembi nalog Agencije. V soglasju s Komisijo in po posvetu z udeleženimi strankami upravni odbor izda posebno naročilo.

3.   Upravni odbor prejme oceno in Komisiji izda priporočila v zvezi s spremembami te uredbe, Agencije in njenih delovnih postopkov. Komisija predloži rezultate ocene in priporočila Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi. Po potrebi se vključi delovni načrt s časovnim razporedom.“;

| 11. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 22a
  Poročilo o napredku
  Ob upoštevanju poročila ocenjevanja iz člena 22 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 2. marca 2018 poročilo, v katerem navede, kako Agencija uresničuje dodatne pristojnosti, ki jih določa ta uredba, da bi ugotovila možnosti za nadaljnje povečanje učinkovitosti in po potrebi za spremembo njenih ciljev in nalog.“; |
| --- | --- |

11.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 22a

Poročilo o napredku

Ob upoštevanju poročila ocenjevanja iz člena 22 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 2. marca 2018 poročilo, v katerem navede, kako Agencija uresničuje dodatne pristojnosti, ki jih določa ta uredba, da bi ugotovila možnosti za nadaljnje povečanje učinkovitosti in po potrebi za spremembo njenih ciljev in nalog.“;

| 12. | člen 23 se črta. |
| --- | --- |

12.

člen 23 se črta.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 68.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2011 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta v prvi obravnavi z dne 4. oktobra 2012 (UL C 352 E, 16.11.2012, str. 1). Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2012.

2

(3)  UL L 208, 5.8.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

4

(5)  UL L 283, 29.10.2010, str. 1.

5

(6)  UL L 332, 28.12.2000, str. 1.

6

(7)  UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

7

(8)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

8

(9)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

9

(10)  Sklep Sveta 94/157/ES (UL L 73, 16.3.1994, str. 19).

10

(11)  Sklep Sveta 77/585/EGS (UL L 240, 19.9.1977, str. 1).

11

(12)  Sklep Sveta 1999/802/ES (UL L 322, 14.12.1999, str. 32).

12

(13)  Sklep Sveta 84/358/EGS (UL L 188, 16.7.1984, str. 7).

13

(14)  Sklep Sveta 98/249/ES (UL L 104, 3.4.1998, str. 1).

14

(15)  Sklep Sveta 93/550/EGS (UL L 267, 28.10.1993, str. 20).

15

(16)  Sklep Sveta 2010/655/EU (UL L 285, 30.10.2010, str. 1).

16

(17)  UL L 131, 28.5.2009, str. 11.

17

(18)  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

18

(19)  UL L 98, 10.4.2008, str. 5.

19

(20)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

20

(21)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

21

(22)  UL L 129, 29.4.2004, str. 6.

22

(23)  UL L 131, 28.5.2009, str. 47.

23

(24)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

24

(25)  UL L 131, 28.5.2009, str. 114.

25

(26)  UL L 131, 28.5.2009, str. 57.

26

(27)  UL L 323, 3.12.2008, str. 33.

27

(28)  UL L 255, 30.9.2005, str. 11.

28

(29)  UL L 283, 29.10.2010, str. 1.

29

(30)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

30

(31)  UL L 389, 30.12.2006, str. 1.

31

(32)  UL L 131, 28.5.2009, str. 11.“;

32

(33)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.“;

33

(34)  UL L 394, 30.12.2006, str. 1.“;

34

---