# Az Európai Unió L 344/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 344 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. december 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 344

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. december 17.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/2285 rendelete (2016. december 12.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2017. és 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet módosításáról | 32 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2286 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (
  1
  ) | 46 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2287 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a szarvasmarhafélék fagyasztott húsára vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló 431/2008/EK rendelet és a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és a fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről szóló 593/2013/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2288 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a piperonil-butoxid létező hatóanyag 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  ) | 65 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2289 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az epszilon-Momfluorothrin létező hatóanyag 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  ) | 68 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2290 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a perecetsav létező hatóanyag 11. és 12. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  ) | 71 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2291 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az L(+) tejsav létező hatóanyag 1. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  ) | 74 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2292 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagának meghatározásáról és az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 77 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2293 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 79 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/2294 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 81 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2295 végrehajtási határozata (2016. december 16.) a személyes adatok egyes országokban biztosított megfelelő védelméről szóló 2000/518/EK, a 2002/2/EK, a 2003/490/EK, a 2003/821/EK, a 2004/411/EK, a 2008/393/EK, a 2010/146/EU, a 2010/625/EU, a 2011/61/EU határozatnak, valamint a 2012/484/EU és a 2013/65/EU végrehajtási határozatnak a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján történő módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8353. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 83 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2296 végrehajtási határozata (2016. december 16.) az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerveként kijelölt független szakértői csoport létrehozásáról | 92 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/2297 végrehajtási határozata (2016. december 16.) a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok harmadik országokba és harmadik országbeli adatfeldolgozók részére történő továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről szóló 2001/497/EK és 2010/87/EU határozatok módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8471. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 100 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2298 iránymutatása (2016. november 2.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/510 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/31) | 102 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2299 iránymutatása (2016. november 2.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtása során alkalmazott haircutokról szóló (EU) 2016/65 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/32) | 117 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2300 iránymutatása (2016. november 2.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2014/31 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/33) | 123 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2016/2285 rendelete (2016. december 12.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2017. és 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet módosításáról

32

*

A Bizottság (EU) 2016/2286 végrehajtási rendelete (2016. december 15.) a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (
  1
  )

1

46

*

A Bizottság (EU) 2016/2287 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a szarvasmarhafélék fagyasztott húsára vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló 431/2008/EK rendelet és a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és a fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről szóló 593/2013/EU végrehajtási rendelet módosításáról

63

*

A Bizottság (EU) 2016/2288 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a piperonil-butoxid létező hatóanyag 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  )

1

65

*

A Bizottság (EU) 2016/2289 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az epszilon-Momfluorothrin létező hatóanyag 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  )

epszilon

1

68

*

A Bizottság (EU) 2016/2290 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a perecetsav létező hatóanyag 11. és 12. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  )

1

71

*

A Bizottság (EU) 2016/2291 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az L(+) tejsav létező hatóanyag 1. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról (
  1
  )

1

74

*

A Bizottság (EU) 2016/2292 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagának meghatározásáról és az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

77

*

A Bizottság (EU) 2016/2293 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

79

A Bizottság (EU) 2016/2294 végrehajtási rendelete (2016. december 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

81

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2016/2295 végrehajtási határozata (2016. december 16.) a személyes adatok egyes országokban biztosított megfelelő védelméről szóló 2000/518/EK, a 2002/2/EK, a 2003/490/EK, a 2003/821/EK, a 2004/411/EK, a 2008/393/EK, a 2010/146/EU, a 2010/625/EU, a 2011/61/EU határozatnak, valamint a 2012/484/EU és a 2013/65/EU végrehajtási határozatnak a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján történő módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8353. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 8353. számú dokumentummal történt)

1

83

*

A Bizottság (EU) 2016/2296 végrehajtási határozata (2016. december 16.) az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerveként kijelölt független szakértői csoport létrehozásáról

92

*

A Bizottság (EU) 2016/2297 végrehajtási határozata (2016. december 16.) a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok harmadik országokba és harmadik országbeli adatfeldolgozók részére történő továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről szóló 2001/497/EK és 2010/87/EU határozatok módosításáról
  (az értesítés a C(2016) 8471. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 8471. számú dokumentummal történt)

1

100

IRÁNYMUTATÁSOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2298 iránymutatása (2016. november 2.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/510 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/31)

102

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2299 iránymutatása (2016. november 2.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtása során alkalmazott haircutokról szóló (EU) 2016/65 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/32)

117

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/2300 iránymutatása (2016. november 2.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2014/31 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/33)

123

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/2284 IRÁNYELVE

(2016. december 14.)

egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Unióban az elmúlt 20 évben jelentős előrelépés történt az emberi eredetű légköri kibocsátások és a levegőminőség területén, különösen a célzott uniós szakpolitikának, ezen belül a levegőszennyezésről szóló tematikus stratégiára vonatkozó 2005. szeptember 21-i bizottsági közleménynek köszönhetően. A 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) döntően hozzájárult ehhez a fejlődéshez a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), valamint az ammónia (NH3) 2010-től érvényes teljes éves tagállamonkénti kibocsátási határértékeinek meghatározásával. Ennek eredményeként az Unióban 1990 és 2010 között a kén-dioxid esetében 82 %-kal, az nitrogén-oxidok esetében 47 %-kal, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek esetében 56 %-kal, míg az ammónia esetében 28 %-kal csökkent a kibocsátás. Ugyanakkor, amint arra a „Tiszta levegőt Európának” programról szóló, 2013. december 18-i bizottsági közlemény (a levegőszennyezésről szóló, felülvizsgált tematikus stratégia) rámutatott, továbbra is jelentős káros hatások és kockázatok fenyegetik a környezetet és az emberi egészséget. |
| --- | --- |

(1)

Az Unióban az elmúlt 20 évben jelentős előrelépés történt az emberi eredetű légköri kibocsátások és a levegőminőség területén, különösen a célzott uniós szakpolitikának, ezen belül a levegőszennyezésről szóló tematikus stratégiára vonatkozó 2005. szeptember 21-i bizottsági közleménynek köszönhetően. A 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) döntően hozzájárult ehhez a fejlődéshez a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), valamint az ammónia (NH3) 2010-től érvényes teljes éves tagállamonkénti kibocsátási határértékeinek meghatározásával. Ennek eredményeként az Unióban 1990 és 2010 között a kén-dioxid esetében 82 %-kal, az nitrogén-oxidok esetében 47 %-kal, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek esetében 56 %-kal, míg az ammónia esetében 28 %-kal csökkent a kibocsátás. Ugyanakkor, amint arra a „Tiszta levegőt Európának” programról szóló, 2013. december 18-i bizottsági közlemény (a levegőszennyezésről szóló, felülvizsgált tematikus stratégia) rámutatott, továbbra is jelentős káros hatások és kockázatok fenyegetik a környezetet és az emberi egészséget.

| (2) | A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (5) megerősíti az Unió hosszú távú levegőpolitikai célkitűzéseit, amelyek értelmében olyan levegőminőség-szintet kell elérni, amely már nem gyakorol jelentős káros hatást, és így nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre; a cselekvési program szorgalmazza továbbá a levegőminőségre vonatkozó jelenlegi uniós jogszabályok maradéktalan betartását, 2020 utáni stratégiai célok és cselekvések meghatározását, az erőfeszítések fokozását olyan területeken, ahol az ökoszisztémák és a lakosság a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve, valamint a levegőminőségre vonatkozó jogszabályok és a kifejezetten az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel összefüggő uniós szakpolitikai célkitűzések közötti szinergiák megerősítését. |
| --- | --- |

(2)

A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (5) megerősíti az Unió hosszú távú levegőpolitikai célkitűzéseit, amelyek értelmében olyan levegőminőség-szintet kell elérni, amely már nem gyakorol jelentős káros hatást, és így nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre; a cselekvési program szorgalmazza továbbá a levegőminőségre vonatkozó jelenlegi uniós jogszabályok maradéktalan betartását, 2020 utáni stratégiai célok és cselekvések meghatározását, az erőfeszítések fokozását olyan területeken, ahol az ökoszisztémák és a lakosság a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve, valamint a levegőminőségre vonatkozó jogszabályok és a kifejezetten az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel összefüggő uniós szakpolitikai célkitűzések közötti szinergiák megerősítését.

| (3) | A levegőszennyezésről szóló, felülvizsgált tematikus stratégia új stratégiai célkitűzéseket határoz meg a 2030-ig tartó időszakra vonatkozóan, hogy ezáltal előmozdítsa a hosszú távú uniós levegőminőségi célkitűzések teljesítését. |
| --- | --- |

(3)

A levegőszennyezésről szóló, felülvizsgált tematikus stratégia új stratégiai célkitűzéseket határoz meg a 2030-ig tartó időszakra vonatkozóan, hogy ezáltal előmozdítsa a hosszú távú uniós levegőminőségi célkitűzések teljesítését.

| (4) | A tagállamokban és az Unióban jelenleg folyamatban van az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Program higanyról szóló, 2013-as Minamata Egyezményének megerősítése, hatálybalépése pedig 2017-re várható; az egyezmény célja az emberi egészség és a környezet védelme a már meglévő és az új forrásokból származó higanykibocsátás csökkentése révén. E szennyező anyag bejelentett kibocsátásait a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamokban és az Unióban jelenleg folyamatban van az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Program higanyról szóló, 2013-as Minamata Egyezményének megerősítése, hatálybalépése pedig 2017-re várható; az egyezmény célja az emberi egészség és a környezet védelme a már meglévő és az új forrásokból származó higanykibocsátás csökkentése révén. E szennyező anyag bejelentett kibocsátásait a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie.

| (5) | A tagállamok és az Unió részes felei az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményének (LRTAP Egyezmény), valamint ezen egyezmény több jegyzőkönyvének, többek között a 2012-ben felülvizsgált, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv). |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok és az Unió részes felei az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményének (LRTAP Egyezmény), valamint ezen egyezmény több jegyzőkönyvének, többek között a 2012-ben felülvizsgált, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv).

| (6) | 2020-ra és az azt követő évekre vonatkozóan a felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv a 2005-ös év alapul vételével minden részes fél számára új kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket határoz meg a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, metántól eltérő illékony szerves vegyületek, az ammónia és a finom szálló por tekintetében, előmozdítja a koromkibocsátás csökkentését és szorgalmazza a levegőszennyező anyagok koncentrációjának és ülepedésének emberi egészségre és környezetre gyakorolt káros hatásairól szóló információk összegyűjtését és tárolását, valamint az LRTAP Egyezmény hatálya alá tartozó hatásorientált programokban való részvételt. |
| --- | --- |

(6)

2020-ra és az azt követő évekre vonatkozóan a felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv a 2005-ös év alapul vételével minden részes fél számára új kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket határoz meg a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, metántól eltérő illékony szerves vegyületek, az ammónia és a finom szálló por tekintetében, előmozdítja a koromkibocsátás csökkentését és szorgalmazza a levegőszennyező anyagok koncentrációjának és ülepedésének emberi egészségre és környezetre gyakorolt káros hatásairól szóló információk összegyűjtését és tárolását, valamint az LRTAP Egyezmény hatálya alá tartozó hatásorientált programokban való részvételt.

| (7) | A nemzeti kibocsátási határértékeknek a 2001/81/EK irányelvben meghatározott rendszerét ezért felül kell vizsgálni, hogy az összhangba kerüljön az Unió és a tagállamok nemzetközi kötelezettségvállalásaival. E célból a 2020 és 2029 közötti időszakra az ezen irányelvben meghatározott nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek minden évre vonatkozóan megegyeznek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyvben foglaltakkal. |
| --- | --- |

(7)

A nemzeti kibocsátási határértékeknek a 2001/81/EK irányelvben meghatározott rendszerét ezért felül kell vizsgálni, hogy az összhangba kerüljön az Unió és a tagállamok nemzetközi kötelezettségvállalásaival. E célból a 2020 és 2029 közötti időszakra az ezen irányelvben meghatározott nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek minden évre vonatkozóan megegyeznek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyvben foglaltakkal.

| (8) | A tagállamoknak oly módon kell végrehajtaniuk ezt az irányelvet, amely – a savasító és eutrofizáló anyagok levegővel való közvetítésének és az ózon általi levegőszennyezés szintjének az LRTAP Egyezményben meghatározott kritikus terhelés és szint alá történő csökkentése révén – ténylegesen hozzájárul az Unió hosszú távú levegőminőségi célkitűzéseinek megvalósításához, összhangban az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásaival és az Uniónak a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémák védelmére vonatkozó célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak oly módon kell végrehajtaniuk ezt az irányelvet, amely – a savasító és eutrofizáló anyagok levegővel való közvetítésének és az ózon általi levegőszennyezés szintjének az LRTAP Egyezményben meghatározott kritikus terhelés és szint alá történő csökkentése révén – ténylegesen hozzájárul az Unió hosszú távú levegőminőségi célkitűzéseinek megvalósításához, összhangban az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásaival és az Uniónak a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémák védelmére vonatkozó célkitűzéseivel.

| (9) | Ezen irányelvnek a levegőminőség globális szintű javításán, az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal kialakított szinergiák javításán és a meglévő jogszabályok megkettőzésének elkerülésén kívül azt is elő kell segítenie, hogy költséghatékony módon teljesíthetővé váljanak az uniós jogi szabályozásban meghatározott levegőminőségi célkitűzések, és mérséklődjenek az éghajlatváltozás hatásai is. |
| --- | --- |

(9)

Ezen irányelvnek a levegőminőség globális szintű javításán, az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal kialakított szinergiák javításán és a meglévő jogszabályok megkettőzésének elkerülésén kívül azt is elő kell segítenie, hogy költséghatékony módon teljesíthetővé váljanak az uniós jogi szabályozásban meghatározott levegőminőségi célkitűzések, és mérséklődjenek az éghajlatváltozás hatásai is.

| (10) | Ez az irányelv továbbá hozzájárul ahhoz is, hogy az európai polgárok jólétének fokozása révén csökkenjenek az Unió légszennyezettségből eredő egészségügyi költségei, valamint előmozdítja a zöld gazdaságra történő áttérést. |
| --- | --- |

(10)

Ez az irányelv továbbá hozzájárul ahhoz is, hogy az európai polgárok jólétének fokozása révén csökkenjenek az Unió légszennyezettségből eredő egészségügyi költségei, valamint előmozdítja a zöld gazdaságra történő áttérést.

| (11) | Ez az irányelv a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó, az egyes anyagok kibocsátásával kapcsolatos uniós jogszabályok révén elért kibocsátáscsökkentésekre építve elő kell segítse a levegőszennyezés fokozatos csökkentését. |
| --- | --- |

(11)

Ez az irányelv a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó, az egyes anyagok kibocsátásával kapcsolatos uniós jogszabályok révén elért kibocsátáscsökkentésekre építve elő kell segítse a levegőszennyezés fokozatos csökkentését.

| (12) | A forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályoknak hatékonyaknak kell lenniük a várt kibocsátáscsökkentések teljesítésében. A tágabb értelemben vett levegőminőségi célkitűzések eléréséhez alapvető fontosságú idejekorán felismerni és kezelni a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok hiányosságait, amint azt az Euro 6 dízelüzemű gépjárművek vizsgálati, illetve valós nitrogén-oxid-kibocsátásai közötti különbség is megmutatta. |
| --- | --- |

(12)

A forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályoknak hatékonyaknak kell lenniük a várt kibocsátáscsökkentések teljesítésében. A tágabb értelemben vett levegőminőségi célkitűzések eléréséhez alapvető fontosságú idejekorán felismerni és kezelni a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok hiányosságait, amint azt az Euro 6 dízelüzemű gépjárművek vizsgálati, illetve valós nitrogén-oxid-kibocsátásai közötti különbség is megmutatta.

| (13) | A tagállamoknak 2020-tól 2029-ig, illetve 2030-tól meg kell felelniük az ebben az irányelvben meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek. Annak érdekében, hogy a 2030-as kötelezettségek teljesítése terén kimutatható eredményeket érjenek el, a tagállamoknak olyan 2025-ig teljesítendő indikatív kibocsátási szinteket kell meghatározniuk, melyek műszakilag megvalósíthatók és nem járnak aránytalan költségekkel, továbbá törekedniük kell ezen szintek elérésére. Amennyiben a 2025-re vonatkozó kibocsátásokat nem lehetséges a megállapított kibocsátáscsökkentési pályának megfelelően korlátozni, a tagállamoknak az ezen irányelv szerint elkészítendő jelentéseikben ismertetniük kell az eltérés indokait és azokat az intézkedéseket, melyek révén vissza tudnak állni tervezett kibocsátási pályájukra. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak 2020-tól 2029-ig, illetve 2030-tól meg kell felelniük az ebben az irányelvben meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek. Annak érdekében, hogy a 2030-as kötelezettségek teljesítése terén kimutatható eredményeket érjenek el, a tagállamoknak olyan 2025-ig teljesítendő indikatív kibocsátási szinteket kell meghatározniuk, melyek műszakilag megvalósíthatók és nem járnak aránytalan költségekkel, továbbá törekedniük kell ezen szintek elérésére. Amennyiben a 2025-re vonatkozó kibocsátásokat nem lehetséges a megállapított kibocsátáscsökkentési pályának megfelelően korlátozni, a tagállamoknak az ezen irányelv szerint elkészítendő jelentéseikben ismertetniük kell az eltérés indokait és azokat az intézkedéseket, melyek révén vissza tudnak állni tervezett kibocsátási pályájukra.

| (14) | Az ezen irányelvben meghatározott, 2030 utáni nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek alapjául a következők szolgáltak: az egyes tagállamoknak a 2015. januári, levegőszennyezésről szóló tematikus stratégia keretében készült 16. jelentésben („16. TSAP-jelentés”) meghatározott becsült csökkentési potenciálja, a tagállamok által becsült és a 16. TSAP-jelentésben szereplő értékek közötti különbségek szakértői vizsgálata, valamint az a politikai szándék, hogy az egészségügyi hatások 2030-ig történő (2005-höz képesti) mérséklésére vonatkozó általános cél szintje a lehető legjobban megközelítse az ezen irányelvre vonatkozó bizottsági javaslatban szereplő szintet. Az átláthatóság javítása érdekében a Bizottságnak közzé kell tennie a csökkentési potenciálok meghatározásához alapul szolgáló, a 16 TSAP- jelentésben használt feltételezéseket. |
| --- | --- |

(14)

Az ezen irányelvben meghatározott, 2030 utáni nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek alapjául a következők szolgáltak: az egyes tagállamoknak a 2015. januári, levegőszennyezésről szóló tematikus stratégia keretében készült 16. jelentésben („16. TSAP-jelentés”) meghatározott becsült csökkentési potenciálja, a tagállamok által becsült és a 16. TSAP-jelentésben szereplő értékek közötti különbségek szakértői vizsgálata, valamint az a politikai szándék, hogy az egészségügyi hatások 2030-ig történő (2005-höz képesti) mérséklésére vonatkozó általános cél szintje a lehető legjobban megközelítse az ezen irányelvre vonatkozó bizottsági javaslatban szereplő szintet. Az átláthatóság javítása érdekében a Bizottságnak közzé kell tennie a csökkentési potenciálok meghatározásához alapul szolgáló, a 16 TSAP- jelentésben használt feltételezéseket.

| (15) | A nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítését a kötelezettség megállapításakor alkalmazott meghatározott módszerek alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(15)

A nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítését a kötelezettség megállapításakor alkalmazott meghatározott módszerek alapján kell értékelni.

| (16) | A jelentéstételi követelményeket és a kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket a nemzeti energiafogyasztás és tüzelőanyag-értékesítés alapján kell meghatározni. Az LRTAP Egyezmény értelmében azonban egyes tagállamok dönthetnek úgy, hogy a közúti közlekedési ágazatban felhasznált tüzelőanyagok alapján számított nemzeti összkibocsátásokat tekintik a megfelelés alapjának. A nemzetközi és az uniós jog koherenciájának biztosítása érdekében ezen irányelvben fenn kell tartani ezt a lehetőséget. |
| --- | --- |

(16)

A jelentéstételi követelményeket és a kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket a nemzeti energiafogyasztás és tüzelőanyag-értékesítés alapján kell meghatározni. Az LRTAP Egyezmény értelmében azonban egyes tagállamok dönthetnek úgy, hogy a közúti közlekedési ágazatban felhasznált tüzelőanyagok alapján számított nemzeti összkibocsátásokat tekintik a megfelelés alapjának. A nemzetközi és az uniós jog koherenciájának biztosítása érdekében ezen irányelvben fenn kell tartani ezt a lehetőséget.

| (17) | A felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek meghatározásakor felmerülő egyes bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében rugalmassági rendelkezéseket tartalmaz, amelyeket ezen irányelvbe is be kell építeni. A felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv meghatározza különösen a nemzeti emissziókataszterek kiigazítására, illetve az éves nemzeti kibocsátások átlagolására szolgáló mechanizmust, amely legfeljebb három évig alkalmazható bizonyos feltételek teljesülése esetén. Emellett rugalmassági rendelkezéseket kell belefoglalni az irányelvbe arra az esetre, ha az irányelv olyan kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vezet be, amely meghaladja a 16. TSAP-jelentésben meghatározott költséghatékony kibocsátáscsökkentés szintjét, valamint annak érdekében, hogy bizonyos feltételek mellett segítse a tagállamokat az energiatermeléssel vagy -ellátással kapcsolatos hirtelen és rendkívüli események esetén. Ezen rugalmassági rendelkezések alkalmazását a Bizottságnak nyomon kell követnie, figyelembe véve az LRTAP Egyezménynek megfelelően kidolgozott iránymutatásokat. A kiigazítási kérelmek elbírálása szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a 2020-tól 2029-ig tartó időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket 2012. május 4-én, a Göteborgi Jegyzőkönyv felülvizsgálatának napján határozták meg. |
| --- | --- |

(17)

A felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek meghatározásakor felmerülő egyes bizonytalanságok kiküszöbölése érdekében rugalmassági rendelkezéseket tartalmaz, amelyeket ezen irányelvbe is be kell építeni. A felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv meghatározza különösen a nemzeti emissziókataszterek kiigazítására, illetve az éves nemzeti kibocsátások átlagolására szolgáló mechanizmust, amely legfeljebb három évig alkalmazható bizonyos feltételek teljesülése esetén. Emellett rugalmassági rendelkezéseket kell belefoglalni az irányelvbe arra az esetre, ha az irányelv olyan kibocsátáscsökkentési kötelezettséget vezet be, amely meghaladja a 16. TSAP-jelentésben meghatározott költséghatékony kibocsátáscsökkentés szintjét, valamint annak érdekében, hogy bizonyos feltételek mellett segítse a tagállamokat az energiatermeléssel vagy -ellátással kapcsolatos hirtelen és rendkívüli események esetén. Ezen rugalmassági rendelkezések alkalmazását a Bizottságnak nyomon kell követnie, figyelembe véve az LRTAP Egyezménynek megfelelően kidolgozott iránymutatásokat. A kiigazítási kérelmek elbírálása szempontjából úgy kell tekinteni, hogy a 2020-tól 2029-ig tartó időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket 2012. május 4-én, a Göteborgi Jegyzőkönyv felülvizsgálatának napján határozták meg.

| (18) | A tagállamoknak a levegőszennyezés csökkentésére irányuló nemzeti programokat kell készíteniük, elfogadniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy teljesítsék kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket, valamint hogy ténylegesen hozzájáruljanak a levegőminőségi célkitűzések eléréséhez. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kibocsátáscsökkentés szükségességét – különöse a nitrogén-oxidok és a finom szálló por vonatkozásában – azon övezetekben és agglomerációs területeken, ahol rendkívül magas a levegőszennyező anyagok koncentrációja, illetve amelyek jelentősen hozzájárulnak más, akár szomszédos országokban lévő övezetek és agglomerációk levegőszennyezéséhez. A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak ezért elő kell segíteniük a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 23. cikke alapján kidolgozott levegőminőségi tervek sikeres végrehajtását. |
| --- | --- |

(18)

A tagállamoknak a levegőszennyezés csökkentésére irányuló nemzeti programokat kell készíteniük, elfogadniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy teljesítsék kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket, valamint hogy ténylegesen hozzájáruljanak a levegőminőségi célkitűzések eléréséhez. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kibocsátáscsökkentés szükségességét – különöse a nitrogén-oxidok és a finom szálló por vonatkozásában – azon övezetekben és agglomerációs területeken, ahol rendkívül magas a levegőszennyező anyagok koncentrációja, illetve amelyek jelentősen hozzájárulnak más, akár szomszédos országokban lévő övezetek és agglomerációk levegőszennyezéséhez. A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak ezért elő kell segíteniük a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 23. cikke alapján kidolgozott levegőminőségi tervek sikeres végrehajtását.

| (19) | Az emberi eredetű kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok intézkedéseinek ki kell terjedniük minden érintett ágazatra, így többek között a mezőgazdaságra, az energiaszektorra, az iparra, a közúti közlekedésre, a belvízi hajózásra, a háztartási fűtésre, a nem közúti mozgó gépekre és az oldószerekre is. Biztosítani kell azonban a tagállamoknak a lehetőséget, hogy maguk határozzák meg az ezen irányelvben foglalt kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(19)

Az emberi eredetű kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok intézkedéseinek ki kell terjedniük minden érintett ágazatra, így többek között a mezőgazdaságra, az energiaszektorra, az iparra, a közúti közlekedésre, a belvízi hajózásra, a háztartási fűtésre, a nem közúti mozgó gépekre és az oldószerekre is. Biztosítani kell azonban a tagállamoknak a lehetőséget, hogy maguk határozzák meg az ezen irányelvben foglalt kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítéséhez szükséges intézkedéseket.

| (20) | Nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaik kidolgozása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük azokat a bevált gyakorlatokat, melyeket többek között az ezen irányelv hatálya alá tartozó legártalmasabb szennyező anyagok kezelésére alkalmaznak a népesség érzékeny csoportjai tekintetében. |
| --- | --- |

(20)

Nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaik kidolgozása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük azokat a bevált gyakorlatokat, melyeket többek között az ezen irányelv hatálya alá tartozó legártalmasabb szennyező anyagok kezelésére alkalmaznak a népesség érzékeny csoportjai tekintetében.

| (21) | A mezőgazdaság jelentős mértékben hozzájárul a légköri ammónia- és finom szálló por-kibocsátáshoz. Ezen kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak magukban kell foglalniuk a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandó intézkedéseket is. Ezeknek az intézkedéseknek költséghatékonyaknak kell lenniük, valamint konkrét információkra és adatokra kell támaszkodniuk, tekintetbe véve a tudományos haladást és a tagállamok által már korábban hozott intézkedéseket. A közös agrárpolitika lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön intézkedésekkel járuljanak hozzá a jobb levegőminőséghez. A további értékelés hozzájárul majd ezen intézkedések hatásainak jobb megértéséhez. |
| --- | --- |

(21)

A mezőgazdaság jelentős mértékben hozzájárul a légköri ammónia- és finom szálló por-kibocsátáshoz. Ezen kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak magukban kell foglalniuk a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandó intézkedéseket is. Ezeknek az intézkedéseknek költséghatékonyaknak kell lenniük, valamint konkrét információkra és adatokra kell támaszkodniuk, tekintetbe véve a tudományos haladást és a tagállamok által már korábban hozott intézkedéseket. A közös agrárpolitika lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön intézkedésekkel járuljanak hozzá a jobb levegőminőséghez. A további értékelés hozzájárul majd ezen intézkedések hatásainak jobb megértéséhez.

| (22) | A levegőminőség javulását arányos intézkedésekkel kell elérni. A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokba beillesztendő, a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandó intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell a kis gazdaságokra gyakorolt hatásuk teljes körű figyelembevételét, hogy a többletköltségek a lehető legnagyobb mértékben elkerülhetők legyenek. |
| --- | --- |

(22)

A levegőminőség javulását arányos intézkedésekkel kell elérni. A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokba beillesztendő, a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandó intézkedések meghozatalakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell a kis gazdaságokra gyakorolt hatásuk teljes körű figyelembevételét, hogy a többletköltségek a lehető legnagyobb mértékben elkerülhetők legyenek.

| (23) | Amennyiben a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok bizonyos, a mezőgazdaságból származó kibocsátások csökkentését célzó intézkedéseihez pénzügyi támogatás vehető igénybe – ezek különösen olyan intézkedések, melyek a gyakorlatok nagymértékű megváltoztatására vagy jelentős beruházásra köteleznek gazdaságokat –, a Bizottságnak meg kell könnyítenie az ilyen pénzügyi támogatásokhoz és egyéb uniós forrásokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

(23)

Amennyiben a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok bizonyos, a mezőgazdaságból származó kibocsátások csökkentését célzó intézkedéseihez pénzügyi támogatás vehető igénybe – ezek különösen olyan intézkedések, melyek a gyakorlatok nagymértékű megváltoztatására vagy jelentős beruházásra köteleznek gazdaságokat –, a Bizottságnak meg kell könnyítenie az ilyen pénzügyi támogatásokhoz és egyéb uniós forrásokhoz való hozzáférést.

| (24) | A kibocsátások csökkentése céljából a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy támogassák a beruházások elmozdulását a tiszta és hatékony technológiák felé. Az innováció elősegítheti a fenntarthatóságot, és a levegőminőséggel kapcsolatos kihívásokra adott ágazati válaszintézkedések javításával forrásuknál adhat megoldást a problémákra. |
| --- | --- |

(24)

A kibocsátások csökkentése céljából a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy támogassák a beruházások elmozdulását a tiszta és hatékony technológiák felé. Az innováció elősegítheti a fenntarthatóságot, és a levegőminőséggel kapcsolatos kihívásokra adott ágazati válaszintézkedések javításával forrásuknál adhat megoldást a problémákra.

| (25) | A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat – ideértve a szakpolitikák és intézkedések meghatározásához alapul szolgáló elemzéseket is – rendszeresen aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(25)

A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat – ideértve a szakpolitikák és intézkedések meghatározásához alapul szolgáló elemzéseket is – rendszeresen aktualizálni kell.

| (26) | Annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelő információkon alapuló nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat dolgozhassanak ki, és azokat a megfelelő információk alapján aktualizálhassák, a tagállamoknak minden szinten konzultációt kell folytatniuk a nyilvánossággal és az illetékes hatóságokkal a programokról és azok aktualizált változatairól, még a szakpolitikákról és intézkedésekről szóló döntés meghozatala előtt. A tagállamoknak – az uniós és nemzetközi jog követelményeivel összhangban, ideértve az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló 1991. évi ENSZ-EGB egyezményt (az Espooi Egyezmény) és annak a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló 2003. évi jegyzőkönyvét – határokon átnyúló konzultációkat kell folytatniuk olyan esetekben, amikor programjaik végrehajtása hatással lehet egy másik tagállam vagy harmadik ország levegőminőségére. |
| --- | --- |

(26)

Annak érdekében, hogy a tagállamok megfelelő információkon alapuló nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat dolgozhassanak ki, és azokat a megfelelő információk alapján aktualizálhassák, a tagállamoknak minden szinten konzultációt kell folytatniuk a nyilvánossággal és az illetékes hatóságokkal a programokról és azok aktualizált változatairól, még a szakpolitikákról és intézkedésekről szóló döntés meghozatala előtt. A tagállamoknak – az uniós és nemzetközi jog követelményeivel összhangban, ideértve az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló 1991. évi ENSZ-EGB egyezményt (az Espooi Egyezmény) és annak a stratégiai környezeti vizsgálatról szóló 2003. évi jegyzőkönyvét – határokon átnyúló konzultációkat kell folytatniuk olyan esetekben, amikor programjaik végrehajtása hatással lehet egy másik tagállam vagy harmadik ország levegőminőségére.

| (27) | Ezen irányelv célja többek között az emberi egészség védelme. Mint arra a Bíróság több alkalommal emlékeztetett, az irányelveknek az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 288. cikkének (3) bekezdése által elismert kötelező erejével összeegyeztethetetlen lenne annak elvi szinten történő kizárása, hogy az érintett személyek az irányelvben előírt kötelezettségre hivatkozhassanak. Ez a megfontolás különösen érvényes egy olyan irányelvre, amelynek célkitűzése a légszennyezés visszaszorítása és csökkentése, és amely ennélfogva az emberi egészség védelmére irányul. |
| --- | --- |

(27)

Ezen irányelv célja többek között az emberi egészség védelme. Mint arra a Bíróság több alkalommal emlékeztetett, az irányelveknek az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 288. cikkének (3) bekezdése által elismert kötelező erejével összeegyeztethetetlen lenne annak elvi szinten történő kizárása, hogy az érintett személyek az irányelvben előírt kötelezettségre hivatkozhassanak. Ez a megfontolás különösen érvényes egy olyan irányelvre, amelynek célkitűzése a légszennyezés visszaszorítása és csökkentése, és amely ennélfogva az emberi egészség védelmére irányul.

| (28) | A tagállamoknak nemzeti emissziókatasztereket, előrejelzéseket és tájékoztató kataszterjelentéseket kell készíteniük és küldeniük valamennyi, ezen irányelv hatálya alá eső levegőszennyező anyag tekintetében, lehetővé téve ezzel, hogy az Unió teljesítse az LRTAP Egyezmény és annak jegyzőkönyvei szerinti jelentéstételi kötelezettségét. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamoknak nemzeti emissziókatasztereket, előrejelzéseket és tájékoztató kataszterjelentéseket kell készíteniük és küldeniük valamennyi, ezen irányelv hatálya alá eső levegőszennyező anyag tekintetében, lehetővé téve ezzel, hogy az Unió teljesítse az LRTAP Egyezmény és annak jegyzőkönyvei szerinti jelentéstételi kötelezettségét.

| (29) | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti emissziókatasztereikről, és előrejelzéseikről a Bizottságnak megküldött jelentéseik, valamint tájékoztató kataszterjelentéseik maradéktalanul összhangban legyenek az LRTAP Egyezmény szerinti jelentéseikkel, fenntartva ezzel az Unió egészében a teljes körű egységességet. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nemzeti emissziókatasztereikről, és előrejelzéseikről a Bizottságnak megküldött jelentéseik, valamint tájékoztató kataszterjelentéseik maradéktalanul összhangban legyenek az LRTAP Egyezmény szerinti jelentéseikkel, fenntartva ezzel az Unió egészében a teljes körű egységességet.

| (30) | Az ezen irányelvben meghatározott nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek hatékonyságának értékelése céljából a tagállamoknak meg kell figyelniük a levegőszennyezésnek a szárazföldi és vízi ökoszisztémákra gyakorolt hatásait is, és azokról jelentést kell tenniük. A költséghatékony megközelítés garantálása érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben említett opcionális megfigyelési mutatókat alkalmazzák, és össze kell hangolniuk ezeket az idevágó irányelvek és adott esetben az LRTAP Egyezmény alapján létrehozott megfigyelési programokkal. |
| --- | --- |

(30)

Az ezen irányelvben meghatározott nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek hatékonyságának értékelése céljából a tagállamoknak meg kell figyelniük a levegőszennyezésnek a szárazföldi és vízi ökoszisztémákra gyakorolt hatásait is, és azokról jelentést kell tenniük. A költséghatékony megközelítés garantálása érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ezen irányelvben említett opcionális megfigyelési mutatókat alkalmazzák, és össze kell hangolniuk ezeket az idevágó irányelvek és adott esetben az LRTAP Egyezmény alapján létrehozott megfigyelési programokkal.

| (31) | Tiszta levegőt Európának néven fórumot kell létrehozni, amelyben részt vesz az összes érintett szereplő, beleértve a tagállamok illetékes hatóságait valamennyi érintett szinten, és amelynek feladata a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje lesz különösen annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtson, valamint elősegítse a levegőminőség javításával kapcsolatos uniós jogszabályok és szakpolitikák koordinált végrehajtását. |
| --- | --- |

(31)

Tiszta levegőt Európának néven fórumot kell létrehozni, amelyben részt vesz az összes érintett szereplő, beleértve a tagállamok illetékes hatóságait valamennyi érintett szinten, és amelynek feladata a tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje lesz különösen annak érdekében, hogy iránymutatást nyújtson, valamint elősegítse a levegőminőség javításával kapcsolatos uniós jogszabályok és szakpolitikák koordinált végrehajtását.

| (32) | A 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7) megfelelően a tagállamok kötelesek az információkat aktívan és módszeresen elektronikus úton terjeszteni. |
| --- | --- |

(32)

A 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (7) megfelelően a tagállamok kötelesek az információkat aktívan és módszeresen elektronikus úton terjeszteni.

| (33) | A 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) módosítani kell annak érdekében, hogy biztosítva legyen az említett irányelv összhangja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló 1998-as ENSZ-EGB egyezménnyel (Aarhusi Egyezmény). |
| --- | --- |

(33)

A 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8) módosítani kell annak érdekében, hogy biztosítva legyen az említett irányelv összhangja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló 1998-as ENSZ-EGB egyezménnyel (Aarhusi Egyezmény).

| (34) | A műszaki és nemzetközi fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el egyrészt az I. melléklet, a III. melléklet 2. része és a IV. melléklet módosítására ezeknek az LRTAP Egyezmény keretében bekövetkezett fejleményekhez való hozzáigazítása céljából, másrészt az V. melléklet módosítására annak a műszaki és tudományos fejlődéshez és az LRTAP Egyezmény keretében bekövetkezett fejleményekhez való hozzáigazítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(34)

A műszaki és nemzetközi fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el egyrészt az I. melléklet, a III. melléklet 2. része és a IV. melléklet módosítására ezeknek az LRTAP Egyezmény keretében bekövetkezett fejleményekhez való hozzáigazítása céljából, másrészt az V. melléklet módosítására annak a műszaki és tudományos fejlődéshez és az LRTAP Egyezmény keretében bekövetkezett fejleményekhez való hozzáigazítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (35) | Az ezen irányelvben foglalt rugalmassági rendelkezések és nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(35)

Az ezen irányelvben foglalt rugalmassági rendelkezések és nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.

| (36) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(36)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (37) | Tekintettel a 2001/81/EK irányelvet érintő módosítások jellegére és mértékére, a szóban forgó irányelvet a jogbiztonság, a jogi egyértelműség, az átláthatóság fokozása és a szabályozási egyszerűsítés előmozdítása érdekében másikkal kell felváltani. A levegőminőség javulásának folyamatossága érdekében a tagállamoknak mindaddig be kell tartaniuk a 2001/81/EK irányelvben meghatározott nemzeti kibocsátási határértékeket, amíg az ezen irányelv szerinti új nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek 2020-ban alkalmazandóvá nem válnak. |
| --- | --- |

(37)

Tekintettel a 2001/81/EK irányelvet érintő módosítások jellegére és mértékére, a szóban forgó irányelvet a jogbiztonság, a jogi egyértelműség, az átláthatóság fokozása és a szabályozási egyszerűsítés előmozdítása érdekében másikkal kell felváltani. A levegőminőség javulásának folyamatossága érdekében a tagállamoknak mindaddig be kell tartaniuk a 2001/81/EK irányelvben meghatározott nemzeti kibocsátási határértékeket, amíg az ezen irányelv szerinti új nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek 2020-ban alkalmazandóvá nem válnak.

| (38) | Mivel az irányelv célját, nevezetesen az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az a levegőszennyezés határokon átnyúló jellege miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(38)

Mivel az irányelv célját, nevezetesen az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az a levegőszennyezés határokon átnyúló jellege miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (39) | A magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes tagállami és bizottsági politikai nyilatkozatnak (11) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez mellékelnek egy vagy több, az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó dokumentumot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok megküldése indokolt, |
| --- | --- |

(39)

A magyarázó dokumentumokról szóló 2011. szeptember 28-i együttes tagállami és bizottsági politikai nyilatkozatnak (11) megfelelően a tagállamok vállalták, hogy indokolt esetben az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez mellékelnek egy vagy több, az irányelv egyes elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot magyarázó dokumentumot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok megküldése indokolt,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Célok és tárgy

(1)   Annak érdekében, hogy a levegő minősége minél inkább megközelítse azt a szintet, amely nem gyakorol jelentős káros hatást és nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre, ez az irányelv meghatározza a tagállamok emberi eredetű légköri kibocsátásaira vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH3) és a finom szálló por (PM2,5) tekintetében, továbbá előírja, hogy a tagállamok nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat dolgozzanak ki, fogadjanak el és hajtsanak végre, valamint hogy az említett szennyező anyagok és az I. mellékletben említett egyéb szennyező anyagokat és azok kibocsátásait és hatásait figyeljék meg és ezekről tegyenek jelentést.

(2)   Ezen irányelv hozzájárul a következők megvalósításához is:

| a) | az uniós jogszabályokban meghatározott levegőminőségi célkitűzések, valamint az Egészségügyi Világszervezet által a levegőminőségre vonatkozóan megfogalmazott iránymutatásoknak megfelelő levegőminőségi szintekre irányuló hosszú távú uniós célkitűzés; |
| --- | --- |

a)

az uniós jogszabályokban meghatározott levegőminőségi célkitűzések, valamint az Egészségügyi Világszervezet által a levegőminőségre vonatkozóan megfogalmazott iránymutatásoknak megfelelő levegőminőségi szintekre irányuló hosszú távú uniós célkitűzés;

| b) | a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémára vonatkozó, a hetedik környezetvédelmi cselekvési program szerinti uniós célkitűzések; |
| --- | --- |

b)

a biológiai sokféleségre és az ökoszisztémára vonatkozó, a hetedik környezetvédelmi cselekvési program szerinti uniós célkitűzések;

| c) | fokozott szinergiák az Unió levegőminőséggel kapcsolatos politikája és más releváns uniós szakpolitikák – különösen az éghajlat- és energiapolitika – között. |
| --- | --- |

c)

fokozott szinergiák az Unió levegőminőséggel kapcsolatos politikája és más releváns uniós szakpolitikák – különösen az éghajlat- és energiapolitika – között.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezen irányelv az I. mellékletben említett szennyező anyagok azon, bármely forrásból származó kibocsátásaira alkalmazandó, amelyek a tagállamok területén, kizárólagos gazdasági övezeteiben és szennyezés-ellenőrzési térségeiben keletkeznek.

(2)   Ezen irányelv nem alkalmazandó a Kanári-szigeteken, Franciaország tengerentúli megyéiben, Madeirán és az Azori-szigeteken keletkező kibocsátások tekintetében.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „kibocsátás”: valamely anyag pontszerű vagy diffúz forrásból történő kijuttatása a légkörbe;

„kibocsátás”

2.   „emberi eredetű kibocsátás”: szennyező anyagok emberi tevékenységhez köthető kibocsátása a légkörbe;

„emberi eredetű kibocsátás”

3.   „ózon-prekurzorok”: nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek, a metán és a szén-monoxid;

„ózon-prekurzorok”

4.   „levegőminőségi célkitűzések”: a 2008/50/EK és a 2004/107/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (12) meghatározott, levegőminőséggel kapcsolatos határértékek, célértékek és expozíciókoncentrációra vonatkozó kötelezettségek;

„levegőminőségi célkitűzések”

12

5.   „kén-dioxid” vagy „SO2”: bármely kénvegyület – ezen belül a kén-trioxid (SO3), a kénsav (H2SO4) és a redukált kénvegyületek, például a kén-hidrogén (H2S), a merkaptánok és a dimetil-szulfidok – kén-dioxidként (SO2) kifejezve;

„kén-dioxid” vagy „SO2

3

2

4

2

2

6.   „nitrogén-oxidok” vagy „NOx”: nitrogén-monoxid és nitrogén-dioxid, nitrogén-dioxidként kifejezve;

„nitrogén-oxidok” vagy „NOx”

7.   „a metántól eltérő illékony szerves vegyületek” vagy „NMVOC”: minden olyan szerves vegyület a metán kivételével, amely napfény hatására a nitrogén-oxidokkal történő reakciója során fotokémiai oxidánsokat képes előállítani;

„a metántól eltérő illékony szerves vegyületek” vagy „NMVOC”

8.   „finom szálló por” vagy „PM2,5”: legfeljebb 2,5 mikrométer (μm) aerodinamikai átmérőjű részecskék;

„finom szálló por” vagy „PM2,5”

9.   „korom”: tiszta szénből álló szálló por, amely elnyeli a fényt;

„korom”

10.   „nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség”: valamely anyag tekintetében a kibocsátás csökkentésére vonatkozó tagállami kötelezettség; amely meghatározza a tárgyévben minimálisan elérendő kibocsátáscsökkentést, a bázisévben (2005) keletkezett összes kibocsátás százalékéban;

„nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség”

11.   „le- és felszállási ciklus”: egy légi járműnek a futópályára való ki- és az onnan való visszagurulását, a felszállást, az emelkedést, a megközelítést, a leszállást, valamint a légi jármű által 3 000 láb magasság alatt végzett minden más műveletet magában foglaló ciklus;

„le- és felszállási ciklus”

12.   „nemzetközi tengeri közlekedés”: bármilyen lobogó alatt közlekedő, halászhajóktól eltérő vízi közlekedési eszközök tengeri és parti vizeket érintő olyan útjai, amelyek során valamely ország területéről indulnak és egy másik ország területére érkeznek;

„nemzetközi tengeri közlekedés”

13.   „szennyezés-ellenőrzési övezet”: a parti tenger szélességének mérésére szolgáló alapvonalaktól számított legfeljebb 200 tengeri mérföldes határig terjedő tengeri terület, amelyet a tagállam a hajókról származó szennyezésnek az alkalmazandó nemzetközi szabályokkal és normákkal összhangban lévő megelőzésére, csökkentésére és ellenőrzésére jelölt ki;

„szennyezés-ellenőrzési övezet”

14.   „forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok”: olyan uniós jogszabályok, amelyek célja az ezen irányelv hatálya alá tartozó levegőszennyező anyagok kibocsátásainak a forrásuknál hozott kibocsátáscsökkentési intézkedések révén történő csökkentése.

„forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok”

4. cikk

Nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek

(1)   A tagállamok a II. mellékletben meghatározott, 2020-tól 2029-ig, illetve 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban korlátozzák legalább a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek, az ammónia és a finom szálló por emberi eredetű éves kibocsátását.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltakat nem érintve a tagállamok meghozzák azokat a szükséges intézkedéseket, melyek célja a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek, az ammónia és a finom szálló por 2025. évi emberi eredetű kibocsátásának csökkentése. Ezen kibocsátások indikatív szintjeit a kibocsátáscsökkentési kötelezettségek keretében 2020-ra, illetve 2030-ra meghatározott kibocsátási szintek közötti lineáris kibocsátáscsökkentési pálya alapján kell meghatározni.

A tagállamok nem lineáris kibocsátáscsökkentési pályát is alkalmazhatnak, amennyiben az gazdasági vagy műszaki szempontból hatékonyabb, és feltéve, hogy az 2025-től egyre inkább megközelíti a lineáris kibocsátáscsökkentési pályát és nem veszélyezteti a kibocsátáscsökkentés tekintetében 2030-ra vállalt kötelezettségeket. Ez esetben a tagállamok a 10. cikk (1) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak benyújtandó nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokban meghatározzák a nem lineáris kibocsátáscsökkentési pályát és alkalmazásának indokait.

Amennyiben a 2025-re vonatkozó kibocsátási szinteket nem lehetséges a megállapított kibocsátáscsökkentési pályának megfelelően korlátozni, a tagállamok a Bizottság részére a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően megküldött soron következő tájékoztató kataszterjelentéseikben ismertetik az eltérés indokait és azokat az intézkedéseket, melyek révén vissza tudnak állni tervezett kibocsátási pályájukra.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésnek való megfelelés során nem kell tekintettel lenni az alábbi kibocsátásokra:

| a) | a repülőgépek le- és felszállási ciklusán túli kibocsátások; |
| --- | --- |

a)

a repülőgépek le- és felszállási ciklusán túli kibocsátások;

| b) | a 2. cikk (2) bekezdésében említett területekre irányuló és onnan kiinduló nemzeti tengeri közlekedésből származó kibocsátások; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikk (2) bekezdésében említett területekre irányuló és onnan kiinduló nemzeti tengeri közlekedésből származó kibocsátások;

| c) | a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások; |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások;

| d) | az LRTAP Egyezmény keretében elfogadott jelentéstételi nómenklatúra (2014) 3B (trágyakezelés) és 3D (mezőgazdasági talajok) kategóriájában meghatározott tevékenységekből eredő nitrogén-oxid- és metántól eltérő illékony szerves vegyület- kibocsátások. |
| --- | --- |

d)

az LRTAP Egyezmény keretében elfogadott jelentéstételi nómenklatúra (2014) 3B (trágyakezelés) és 3D (mezőgazdasági talajok) kategóriájában meghatározott tevékenységekből eredő nitrogén-oxid- és metántól eltérő illékony szerves vegyület- kibocsátások.

5. cikk

Rugalmasság

(1)   A tagállamok a IV. melléklet 4. részével összhangban kiigazíthatják éves nemzeti emissziókatasztereiket a kén-dioxid, a nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek, az ammónia és a finom szálló por tekintetében, amennyiben a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket annak következtében nem teljesítenék, hogy az emissziókataszter összeállításához javított, tudományos ismeretek alapján aktualizált módszert alkalmaznak.

Annak megállapítása céljából, hogy a IV. melléklet 4. részében foglalt feltételek teljesülnek-e, a 2020-tól 2029-ig terjedő időszak éveire vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségek keletkezési idejének 2012. május 4-ét kell tekinteni.

2025-től kezdődően a következő további feltételek vonatkoznak az olyan kibocsátási tényezőkre vonatkozó kiigazításokra vagy az egyes kibocsátásforrás-kategóriákból származó kibocsátási értékek meghatározásához alkalmazott olyan módszerekre, amelyek jelentősen eltérnek a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályokban foglalt valamely norma vagy szabvány végrehajtásának várt eredményétől, a IV. melléklet 4. része 1. pontja d) alpontja ii. és iii. alpontjának megfelelően:

| a) | a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok hatékonyságának ellenőrzésére hivatott nemzeti felügyeleti és végrehajtási programok tapasztalatait figyelembe véve az érintett tagállam igazolja, hogy a jelentős eltérést mutató kibocsátási tényezők nem az adott jogszabály tagállami végrehajtásából vagy érvényesítéséből fakadnak; |
| --- | --- |

a)

a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok hatékonyságának ellenőrzésére hivatott nemzeti felügyeleti és végrehajtási programok tapasztalatait figyelembe véve az érintett tagállam igazolja, hogy a jelentős eltérést mutató kibocsátási tényezők nem az adott jogszabály tagállami végrehajtásából vagy érvényesítéséből fakadnak;

| b) | az érintett tagállam tájékoztatta a Bizottságot a kibocsátási tényezők jelentős eltéréséről, hogy az a 11. cikk (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a további lépések szükségességét. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam tájékoztatta a Bizottságot a kibocsátási tényezők jelentős eltéréséről, hogy az a 11. cikk (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a további lépések szükségességét.

(2)   Ha egy tagállam – különösen hideg tél vagy különösen száraz nyár miatt – egy adott évben nem tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit, e kötelezettségeket úgy is teljesítheti, hogy átlagolja a szóban forgó évre, az azt megelőző és az azt követő évre vonatkozó nemzeti éves kibocsátásait, feltéve, hogy az így kapott átlag nem haladja meg a tagállam által a kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásában meghatározott nemzeti éves kibocsátási szintet.

(3)   Ha egy tagállam – amelynek esetében a II. mellékletben meghatározott egy vagy több kibocsátás csökkentési kötelezettség szigorúbb, mint a 16. TSAP- jelentésben meghatározott költséghatékony kibocsátáscsökkentés szintje – egy adott évben az összes költséghatékonysági intézkedés végrehajtását követően sem tudja teljesíteni a vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségét, az adott kibocsátáscsökkentési kötelezettséget legfeljebb öt éven át teljesítettnek kell tekinteni, feltéve, hogy a tagállam minden egyes adott évben egy a II. mellékletben említett másik szennyező anyag esetében végrehajtott egyenértékű kibocsátáscsökkentéssel kompenzálja ezt a nemteljesítést.

(4)   Valamely tagállam 4. cikk szerinti kötelezettségeit legfeljebb három éven keresztül teljesítettnek kell tekinteni, ha az érintett szennyező anyagokra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeinek nemteljesítése a villamosenergia- és/vagy hőszolgáltató, illetve villamosenergia- és/vagy hőtermelő rendszer olyan hirtelen és rendkívüli üzemzavarának vagy kapacitáscsökkenésének következménye, amelyet észszerűen nem lehetett előre látni, és ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | az érintett tagállam bemutatta, hogy minden észszerű erőfeszítést megtett – ideértve az új intézkedések és politikák végrehajtását – a kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, és ezt a továbbiakban is meg fogja tenni, hogy a nemteljesítést a lehető legrövidebb időn belül meg lehessen szüntetni; valamint |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam bemutatta, hogy minden észszerű erőfeszítést megtett – ideértve az új intézkedések és politikák végrehajtását – a kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, és ezt a továbbiakban is meg fogja tenni, hogy a nemteljesítést a lehető legrövidebb időn belül meg lehessen szüntetni; valamint

| b) | az érintett tagállam bemutatta, hogy az a) pontban említetteken kívüli további intézkedések és politikák végrehajtása aránytalanul nagy költséggel járna, súlyosan veszélyeztetné a nemzeti energiabiztonságot vagy jelentősen növelné az energiaszegénység kockázatát a lakosság nagy része körében. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam bemutatta, hogy az a) pontban említetteken kívüli további intézkedések és politikák végrehajtása aránytalanul nagy költséggel járna, súlyosan veszélyeztetné a nemzeti energiabiztonságot vagy jelentősen növelné az energiaszegénység kockázatát a lakosság nagy része körében.

(5)   Az (1), a (2), a (3) vagy a (4) bekezdést alkalmazni kívánó tagállamok az adott jelentéstételi év február 15-éig tájékoztatják erről a Bizottságot. A tájékoztatásnak ki kell térnie az érintett szennyező anyagokra és ágazatokra, valamint, ha rendelkezésre áll ilyen adat, a nemzeti emissziókataszterre gyakorolt hatások mértékére.

(6)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével megvizsgálja és értékeli, hogy a rugalmassági rendelkezések alkalmazása egy adott évre vonatkozóan megfelel-e az e cikk (1) bekezdésében és a IV. melléklet 4. részében vagy – adott esetben – e cikk (2), (3) vagy (4) bekezdésében foglalt vonatkozó feltételeknek.

Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy valamely rugalmassági rendelkezés alkalmazása nem felel meg az e cikk (1) bekezdésében és a IV. melléklet 4. részében, vagy az e cikk (2),(3) vagy (4) bekezdésében foglalt vonatkozó feltételeknek, a 8. cikk (4) bekezdésében említett vonatkozó jelentés kézhezvételének napjától számított kilenc hónapon belül határozatot fogad el, amelyben tájékoztatja az érintett tagállamot, hogy a rugalmassági rendelkezés alkalmazása nem fogadható el, és ismerteti az elutasítás indokait. Amennyiben a Bizottság a 8. cikk (4) bekezdésében említett vonatkozó jelentés kézhezvételének napjától számított kilenc hónapon belül nem emel kifogást, az érintett tagállam a szóban forgó évre nézve érvényesnek és elfogadottnak tekinti az adott rugalmassági rendelkezés alkalmazását.

(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az e cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdésében említett rugalmassági rendelkezések alkalmazására vonatkozó részletes szabályok meghatározása céljából. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 17. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(8)   A Bizottság az (6) és a (7) bekezdés szerinti hatáskörei gyakorlása során figyelembe veszi az LRTAP Egyezmény keretében kidolgozott vonatkozó útmutatókat.

6. cikk

Nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok

(1)   A tagállamok a III. melléklet 1. részével összhangban álló nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot dolgoznak ki, fogadnak el és hajtanak végre annak érdekében, hogy a 4. cikknek megfelelően korlátozzák emberi eredetű éves kibocsátásaikat, valamint hogy teljesítsék az ezen irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt célkitűzéseket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett program kidolgozásakor, elfogadásakor és végrehajtásakor a tagállamok:

| a) | értékelik – adott esetben az LRTAP Egyezményhez fűzött, a levegőszennyező anyagok nagy távolságra való eljutásának megfigyelésére és értékelésére szolgáló európai együttműködési program hosszú távú finanszírozásáról szóló jegyzőkönyv keretében kidolgozott, a levegőszennyező anyagok megfigyelésére és értékelésére vonatkozó európai program (EMEP) adatainak és módszereinek felhasználásával –, hogy nemzeti kibocsátási forrásaik vélhetően milyen mértékben hatnak a levegő minőségére saját területeiken és a szomszédos tagállamokban; |
| --- | --- |

a)

értékelik – adott esetben az LRTAP Egyezményhez fűzött, a levegőszennyező anyagok nagy távolságra való eljutásának megfigyelésére és értékelésére szolgáló európai együttműködési program hosszú távú finanszírozásáról szóló jegyzőkönyv keretében kidolgozott, a levegőszennyező anyagok megfigyelésére és értékelésére vonatkozó európai program (EMEP) adatainak és módszereinek felhasználásával –, hogy nemzeti kibocsátási forrásaik vélhetően milyen mértékben hatnak a levegő minőségére saját területeiken és a szomszédos tagállamokban;

| b) | figyelembe veszik, hogy csökkenteni kell a levegőszennyező anyagok kibocsátásait annak érdekében, hogy megvalósuljanak a saját területeiket és adott esetben a szomszédos tagállamokat érintő levegőminőségi célkitűzések; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszik, hogy csökkenteni kell a levegőszennyező anyagok kibocsátásait annak érdekében, hogy megvalósuljanak a saját területeiket és adott esetben a szomszédos tagállamokat érintő levegőminőségi célkitűzések;

| c) | a finom szálló por tekintetében vállalt nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik teljesítését célzó intézkedések meghozatalakor prioritásként kezelik a koromkibocsátás csökkentésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

a finom szálló por tekintetében vállalt nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik teljesítését célzó intézkedések meghozatalakor prioritásként kezelik a koromkibocsátás csökkentésére irányuló intézkedéseket;

| d) | biztosítják a koherenciát az olyan egyéb vonatkozó tervekkel és programokkal, amelyek nemzeti vagy uniós jogszabályban meghatározott követelmények alapján jöttek létre. |
| --- | --- |

d)

biztosítják a koherenciát az olyan egyéb vonatkozó tervekkel és programokkal, amelyek nemzeti vagy uniós jogszabályban meghatározott követelmények alapján jöttek létre.

A vonatkozó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikban alkalmazzák a III. melléklet 2. részében megállapított kötelező kibocsátáscsökkentési intézkedéseket, és az említett programokban alkalmazhatják a III. melléklet 2. részében megállapított fakultatív kibocsátáscsökkentési intézkedéseket vagy az ezekkel azonos kibocsátáscsökkentő hatással bíró intézkedéseket.

(3)   A tagállamok legalább négyévente naprakésszé teszik nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikat.

(4)   A (3) bekezdésben foglaltakat nem érintve a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokban foglalt kibocsátáscsökkentési politikákat és intézkedéseket a legfrissebb nemzeti emissziókataszter vagy nemzeti kibocsátás-előrejelzés benyújtásától számított 18 hónapon belül aktualizálni kell, ha a benyújtott adatok alapján a 4. cikk szerinti kötelezettségek nem teljesülnek vagy fennáll a nemteljesítés kockázata.

(5)   A tagállamok a tervezett nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaik és a programok minden lényeges aktualizálásának véglegesítése előtt konzultálnak a nyilvánossággal összhangban a 2003/35/EK irányelvvel, továbbá azokkal az illetékes hatóságokkal, amelyek a levegőszennyezés, a levegőminőség és az irányítás területét érintő környezetvédelmi feladataik miatt bármely szinten érintettek lehetnek a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtásában.

(6)   A tagállamok adott esetben határokon átnyúló konzultációkat is folytatnak.

(7)   A Bizottság elősegíti a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozását és végrehajtását, adott esetben a bevált gyakorlatok cseréjével.

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv módosítására vonatkozóan, a III. melléklet 2. részének az LRTAP Egyezmény keretein belüli fejleményekhez, többek között a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása tekintetében.

(9)   A Bizottság iránymutatást adhat a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozásához és végrehajtásához.

(10)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok formátumát. E végrehajtási jogi aktusokat a 17. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

7. cikk

Pénzügyi támogatás

Az ezen irányelv célkitűzéseinek való megfelelés érdekében hozott intézkedések támogatása érdekében a Bizottság törekszik az uniós forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítésére az ezen forrásokra vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően.

Ide tartoznak a többek között az alábbiak keretében jelenleg, illetve a jövőben rendelkezésre álló uniós források is:

| a) | a kutatási és innovációs keretprogram; |
| --- | --- |

a)

a kutatási és innovációs keretprogram;

| b) | az európai strukturális és beruházási alapok, beleértve a közös agrárpolitika keretében nyújtott vonatkozó pénzügyi forrásokat is; |
| --- | --- |

b)

az európai strukturális és beruházási alapok, beleértve a közös agrárpolitika keretében nyújtott vonatkozó pénzügyi forrásokat is;

| c) | a környezetvédelmi és éghajlatpolitikai intézkedések finanszírozására szolgáló eszközök, például a LIFE program. |
| --- | --- |

c)

a környezetvédelmi és éghajlatpolitikai intézkedések finanszírozására szolgáló eszközök, például a LIFE program.

A Bizottság megvizsgálja egy olyan egyablakos ügyintézés létrehozásának lehetőségét, ahol az érdekelt felek könnyen ellenőrizhetik, hogy mely uniós források állnak rendelkezésre a levegőszennyezés problémájának kezelését célzó projektek céljára, valamint hogy milyen eljárással lehet e forrásokat igénybe venni.

8. cikk

Nemzeti missziókataszterek és előrejelzések, és tájékoztató kataszterjelentések

(1)   A tagállamok az I. melléklet A. táblázatában meghatározott szennyező anyagok tekintetében nemzeti emissziókatasztereket készítenek, és az említett mellékletben meghatározott előírásoknak megfelelően évente aktualizálják azokat.

A tagállamok az I. melléklet B. táblázatában meghatározott szennyező anyagok tekintetében nemzeti emissziókatasztereket készíthetnek és az említett mellékletben meghatározott előírásoknak megfelelően évente aktualizálhatják azokat.

(2)   A tagállamok az I. melléklet C. táblázatában meghatározott szennyező anyagok tekintetében négyévente térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó nemzeti emissziókatasztereket és a nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásokat, kétévente pedig nemzeti szennyező anyag-kibocsátási előrejelzéseket készítenek, illetve aktualizálják azokat, az említett mellékletben meghatározott előírásoknak megfelelően.

(3)   A tagállamok tájékoztató kataszterjelentést készítenek, amelyet mellékelnek az (1) és a (2) bekezdésben említett nemzeti emissziókataszterekhez és -előrejelzésekhez, az I. melléklet D. táblázatában foglalt követelményekkel összhangban.

(4)   Az 5. cikk szerinti valamely rugalmassági rendelkezés alkalmazását választó tagállamok adott évre vonatkozó tájékoztató kataszterjelentésének tartalmaznia kell az annak alátámasztására szolgáló információkat, hogy a rugalmassági rendelkezés alkalmazására az 5. cikk (1) bekezdésében és a IV. melléklet 4. részében, vagy – adott esetben – az 5. cikk (2), (3) vagy (4) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelően került sor.

(5)   A tagállamok nemzeti emissziókatasztereket (továbbá adott esetben kiigazított nemzeti emissziókatasztereket), nemzeti kibocsátás-előrejelzéseket, a térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó nemzeti emissziókatasztereket, a nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásokat és az azokat kísérő tájékoztató kataszterjelentést a IV. melléklettel összhangban készítik el és aktualizálják.

(6)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett információk alapján az I. mellékletben foglalt szennyező anyagokra vonatkozóan évente uniós szintű emissziókatasztereket és tájékoztató kataszterjelentést, kétévente uniós szintű kibocsátás-előrejelzéseket, valamint négyévente térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó uniós szintű emissziókatasztert és nagy pontszerű forrásokra vonatkozó uniós nyilvántartásokat készít, illetve aktualizálja azokat.

(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv módosítására vonatkozóan, az I. és a IV. mellékletnek az LRTAP Egyezmény keretein belüli – többek között tudományos és technikai jellegű – fejleményekhez való hozzáigazítása érdekében.

9. cikk

A levegőszennyezés hatásainak megfigyelése

(1)   A tagállamok biztosítják a levegőszennyezés által az ökoszisztémákra gyakorolt káros hatások költséghatékony és kockázatalapú megközelítést alkalmazó megfigyelését, mégpedig a megfigyelési helyszínek olyan hálózatára építve, amely reprezentatív a területükön található édesvízi, természetes és természetközeli, valamint erdei ökoszisztéma-típusok szempontjából.

Ezért a tagállamok ez irányú tevékenységeiket összehangolják az uniós jogszabályokkal – többek között a 2008/50/EK irányelvvel, a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (13) és a 92/43/EGK tanácsi irányelvvel (14) – illetve adott esetben az LRTAP Egyezménnyel létrehozott más megfigyelési programokkal, és – ahol lehet – felhasználják az említett programok keretében gyűjtött adatokat.

Az e cikkben foglalt követelmények teljesítéséhez a tagállamok felhasználhatják az V. mellékletben felsorolt opcionális megfigyelési mutatókat.

(2)   Az V. mellékletben felsorolt információ gyűjtésekor és jelentésekor alkalmazni lehet azokat a módszereket, amelyeket a LRTAP Egyezmény és annak nemzetközi együttműködési programokra vonatkozó kézikönyvei tartalmaznak.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv módosítására vonatkozóan, az V. mellékletnek a műszaki és tudományos fejlődéshez, valamint az LRTAP Egyezmény keretein belüli fejleményekhez való hozzáigazítása tekintetében.

10. cikk

A tagállamok általi jelentéstétel

(1)   A tagállamok 2019. április 1-ig benyújtják első nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjukat a Bizottságnak.

Amennyiben valamely tagállam a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően aktualizálja nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programját, két hónapon belül megküldi a Bizottságnak az aktualizált programot.

A Bizottság a 4. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben meghatározott követelmények alapján megvizsgálja a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat és azok aktualizált változatait.

(2)   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi határidők betartásával megküldik a Bizottságnak és az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 8. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében és – adott esetben – a 8. cikk (4) bekezdésében említett nemzeti emissziókatasztereiket és előrejelzéseiket, térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó nemzeti emissziókatasztereiket, a nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásaikat, valamint tájékoztató kataszterjelentéseiket.

Ennek a jelentéstételnek összhangban kell lennie az LRTAP Egyezmény titkárságának küldött jelentéssel.

(3)   A Bizottság – az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével és az érintett tagállamokkal konzultálva – a jelentéstétel első évében és azt követően rendszeresen megvizsgálja a nemzeti emissziókataszterek adatait. A vizsgálat a következőkre terjed ki:

| a) | a bejelentett információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, összehasonlíthatóságának és teljességének ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a bejelentett információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, összehasonlíthatóságának és teljességének ellenőrzése;

| b) | ellenőrzések azon esetek kiszűrésére, amikor a kataszter adatait nem a nemzetközi jog – mindenekelőtt az LRTAP Egyezmény – követelményeivel összhangban állították elő; |
| --- | --- |

b)

ellenőrzések azon esetek kiszűrésére, amikor a kataszter adatait nem a nemzetközi jog – mindenekelőtt az LRTAP Egyezmény – követelményeivel összhangban állították elő;

| c) | adott esetben a szükséges technikai korrekciók kiszámítása az érintett tagállammal egyeztetve. |
| --- | --- |

c)

adott esetben a szükséges technikai korrekciók kiszámítása az érintett tagállammal egyeztetve.

Amennyiben az érintett tagállam és a Bizottság nem tud megállapodásra jutni a c) pont szerinti technikai korrekciók szükségességéről vagy tartalmáról, a Bizottság határozatot fogad el, amelyben megállapítja az érintett tagállam által alkalmazandó technikai korrekciókat.

(4)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak és az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a 9. cikkben említett alábbi információkat:

| a) | 2018. július 1-ig és ezt követően négyévente a megfigyelési helyszínek elhelyezkedése és a levegőszennyezés hatásainak megfigyelésére felhasznált kapcsolódó mutatók; valamint |
| --- | --- |

a)

2018. július 1-ig és ezt követően négyévente a megfigyelési helyszínek elhelyezkedése és a levegőszennyezés hatásainak megfigyelésére felhasznált kapcsolódó mutatók; valamint

| b) | 2019. július 1-ig és ezt követően négyévente a 9. cikkben említett megfigyelési adatok. |
| --- | --- |

b)

2019. július 1-ig és ezt követően négyévente a 9. cikkben említett megfigyelési adatok.

11. cikk

A Bizottság jelentései

(1)   A Bizottság 2020. április 1-ig és ezt követően négyévente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezen irányelv végrehajtásában tett előrelépésekről, és ennek keretében értékeli az irányelv 1. cikkében említett célok megvalósulásához nyújtott hozzájárulását, beleértve az alábbiakat:

| a) | a következők teljesítésével kapcsolatos előrehaladás:






  i. | a 4. cikkben említett indikatív kibocsátási szintek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek, illetve adott esetben a nemteljesítés okai; |
| --- | --- | --- |

a)

a következők teljesítésével kapcsolatos előrehaladás:

i.

a 4. cikkben említett indikatív kibocsátási szintek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek, illetve adott esetben a nemteljesítés okai;

| ii. | az Egészségügyi Világszervezet által a levegőminőségre vonatkozóan megfogalmazott iránymutatásoknak megfelelő környezeti levegőminőségi szintek; |
| --- | --- |

ii.

az Egészségügyi Világszervezet által a levegőminőségre vonatkozóan megfogalmazott iránymutatásoknak megfelelő környezeti levegőminőségi szintek;

| iii. | a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztémával kapcsolatos, a hetedik környezetvédelmi cselekvési program szerinti uniós célkitűzések; |
| --- | --- |

iii.

a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztémával kapcsolatos, a hetedik környezetvédelmi cselekvési program szerinti uniós célkitűzések;

| b) | az a) pontban említett célok teljesítéséhez szükséges további uniós és tagállami intézkedések meghatározása; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett célok teljesítéséhez szükséges további uniós és tagállami intézkedések meghatározása;

| c) | az ezen irányelvben meghatározott célok teljesítése érdekében hozott intézkedések támogatására szolgáló uniós finanszírozás felhasználása; |
| --- | --- |

c)

az ezen irányelvben meghatározott célok teljesítése érdekében hozott intézkedések támogatására szolgáló uniós finanszírozás felhasználása;

| d) | a Bizottság által a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokra és azok aktualizált változataira vonatkozóan a 10. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban végzett vizsgálat eredményei; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság által a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokra és azok aktualizált változataira vonatkozóan a 10. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban végzett vizsgálat eredményei;

| e) | ezen irányelv egészségügyi, környezeti, valamint gazdasági-társadalmi hatásainak értékelése. |
| --- | --- |

e)

ezen irányelv egészségügyi, környezeti, valamint gazdasági-társadalmi hatásainak értékelése.

(2)   Amennyiben a jelentésből az derül ki, hogy a 4. cikkben említett indikatív kibocsátási szintek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek esetleges nemteljesítése a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályoknak – vagy azok tagállami szintű végrehajtásának – a hiányosságaira vezethető vissza, a Bizottság adott esetben megvizsgálja a további intézkedések szükségességét, figyelembe véve a végrehajtás ágazati hatásait is. A Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatokat – akár a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó új jogszabályjavaslatokat – terjeszt elő, hogy biztosítani lehessen az ezen irányelvben foglalt kötelezettségek teljesítését.

12. cikk

Tiszta levegőt Európának fórum

A Bizottságnak létre kell hoznia a Tiszta levegőt Európának fórumot, melynek feladata, hogy iránymutatást nyújtson, valamint elősegítse a levegőminőség javításával kapcsolatos uniós jogszabályok és szakpolitikák koordinált végrehajtását, és amelyen rendszeres időközönként az összes érintett szereplő rész vesz, beleértve a tagállamok különböző szintű, érintett illetékes hatóságait, a Bizottságot, az ipart, a civil társadalmat és a tudományos közösséget. A Tiszta levegőt Európának fórum résztvevői megosztják egymással a – többek között a háztartási fűtésből és a közúti közlekedésből származó kibocsátások csökkentésével kapcsolatos – olyan tapasztalatokat és bevált gyakorlatokat, amelyek jól hasznosíthatók a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozása és végrehajtása során.

13. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében említett célok felé történő előrehaladás biztosítása végett a 11. cikk (1) bekezdésében említett jelentések alapján 2025. december 31-ig felülvizsgálja ezt az irányelvet, és ennek során figyelembe veszi különösen a tudományos és technikai fejlődést, valamint az uniós éghajlatváltozási és energiapolitikák végrehajtásának állását.

Emellett a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatokat nyújt be a 2030 utáni időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket illetően.

(2)   Az ammóniát illetően a Bizottság a felülvizsgálat során különösen az alábbiakat értékeli:

| a) | a legújabb tudományos eredmények; |
| --- | --- |

a)

a legújabb tudományos eredmények;

| b) | az ENSZ-EGB-nek a mezőgazdasági forrásokból származó ammóniakibocsátások csökkentésével és megelőzésével kapcsolatos 2014. évi útmutatónak (15) (a továbbiakban: Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató), valamint az ENSZ-EGB-nek az ammóniakibocsátás-csökkentést célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó, 2014-ben felülvizsgált keretszabályzatának (16) aktualizált változatai; |
| --- | --- |

b)

az ENSZ-EGB-nek a mezőgazdasági forrásokból származó ammóniakibocsátások csökkentésével és megelőzésével kapcsolatos 2014. évi útmutatónak (15) (a továbbiakban: Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató), valamint az ENSZ-EGB-nek az ammóniakibocsátás-csökkentést célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó, 2014-ben felülvizsgált keretszabályzatának (16) aktualizált változatai;

| c) | a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 3. cikkének 10. pontjában meghatározott elérhető legjobb technikák aktualizált változatai; |
| --- | --- |

c)

a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 3. cikkének 10. pontjában meghatározott elérhető legjobb technikák aktualizált változatai;

| d) | a közös agrárpolitika szerinti agrár-környezetvédelmi intézkedések. |
| --- | --- |

d)

a közös agrárpolitika szerinti agrár-környezetvédelmi intézkedések.

(3)   A Bizottság a higany bejelentett nemzeti kibocsátásai alapján értékeli, hogy azok milyen hatást gyakorolnak az 1. cikk (2) bekezdésében említett célok megvalósítására, megvizsgálja az e kibocsátások csökkentését célzó intézkedések lehetőségét, és adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be.

14. cikk

Hozzáférés az információkhoz

(1)   A tagállamok a 2003/4/EK irányelvvel összhangban egy nyilvánosan elérhető internetes oldalon való közzététel révén biztosítják a következő információk aktív és módszeres terjesztését a nyilvánosság körében:

| a) | a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok és azok aktualizált változatai, |
| --- | --- |

a)

a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok és azok aktualizált változatai,

| b) | a nemzeti emissziókataszterek (ideértve a kiigazított nemzeti emissziókatasztereket), a nemzeti kibocsátás-előrejelzések, tájékoztató kataszterjelentések és kiegészítő jelentések, valamint a Bizottságnak a 10. cikk értelmében megküldött szerinti információk. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti emissziókataszterek (ideértve a kiigazított nemzeti emissziókatasztereket), a nemzeti kibocsátás-előrejelzések, tájékoztató kataszterjelentések és kiegészítő jelentések, valamint a Bizottságnak a 10. cikk értelmében megküldött szerinti információk.

(2)   A Bizottság az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) összhangban az uniós szintű emissziókatasztereknek és előrejelzéseknek, valamint tájékoztató kataszterjelentéseknek egy nyilvánosan elérhető internetes oldalon való közzététele révén biztosítja az információk aktív és módszeres terjesztését a nyilvánosság körében.

(3)   A Bizottság közzéteszi honlapján:

| a) | azokat az alapfeltételezéseket, amelyeket az egyes tagállamok esetében figyelembe vett nemzeti kibocsátáscsökkentési potenciáljuk meghatározásához, és amelyeket a 16. TSAP-jelentés elkészítéséhez felhasznált; |
| --- | --- |

a)

azokat az alapfeltételezéseket, amelyeket az egyes tagállamok esetében figyelembe vett nemzeti kibocsátáscsökkentési potenciáljuk meghatározásához, és amelyeket a 16. TSAP-jelentés elkészítéséhez felhasznált;

| b) | a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok jegyzékét; és |
| --- | --- |

b)

a forrásoldali levegőszennyezés-csökkentésre vonatkozó uniós jogszabályok jegyzékét; és

| c) | a 10. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

c)

a 10. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett vizsgálat eredményeit.

15. cikk

Együttműködés harmadik országokkal és koordináció a nemzetközi szervezetek keretében

Az Unió és – adott esetben – a tagállamok a kibocsátáscsökkentés elősegítése érdekében a műszaki-tudományos kutatás és fejlesztés területén – az EUMSZ 218. cikkének sérelme nélkül – információcserét is magában foglaló két- és többoldalú együttműködést folytatnak harmadik országokkal és koordinálnak olyan érintett nemzetközi szervezetekkel, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az ENSZ-EGB, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO).

16. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 6. cikk (8) bekezdésében, a 8. cikk (7) bekezdésében és a 9. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2016. december 31-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazás gyakorlásáról. Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a meghosszabbítással szemben legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (8) bekezdésében, a 8. cikk (7) bekezdésében és a 9. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti a benne megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (19) foglalt elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 6. cikk (8) bekezdése, a 8. cikk (7) bekezdése és a 9. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

17. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2008/50/EK irányelv 29. cikkével létrehozott, a környezeti levegő minőségével foglalkozó bizottság segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

18. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

19. cikk

A 2003/35/EK irányelv módosítása

A 2003/35/EK irányelv I. melléklete a következő ponttal egészül ki:

| „g) | az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről és a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2016. december 14. (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 6. cikkének (1) bekezdése |
| --- | --- |

„g)

20. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2018. július 1-ig megfeleljenek.

Az első bekezdéstől eltérve a tagállamok 2017. február 15-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 10. cikk (2) bekezdésének megfeleljenek.

A tagállamok e rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

21. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

(1)   A 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2018. július 1-ig hatályát veszti.

Az első albekezdéstől eltérve:

| a) | A 2001/81/EK irányelv 1. cikkét, 4. cikkét és I. mellékletét 2019. december 31-ig továbbra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

a)

A 2001/81/EK irányelv 1. cikkét, 4. cikkét és I. mellékletét 2019. december 31-ig továbbra is alkalmazni kell;

| b) | A 2001/81/EK irányelv 7. és 8. cikke, valamint III. melléklete 2016. december 31-én hatályát veszti. |
| --- | --- |

b)

A 2001/81/EK irányelv 7. és 8. cikke, valamint III. melléklete 2016. december 31-én hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásoknak kell tekinteni, és a VI. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

(2)   A 2001/81/EK irányelv 4. cikke és I. melléklete szerinti határértékek tekintetében a tagállamok 2019. december 31-ig alkalmazhatják ezen irányelv 5. cikkének (1) bekezdését.

22. cikk

Hatálybelépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2016. december 31-én lép hatályba.

23. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2016. december 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

I. KORČOK

---

(1)  
  HL C 451., 2014.12.16., 134. o.

1

(2)  
  HL C 415., 2014.11.20., 23. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2016. november 23-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2016. december 8-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/81/EK irányelve (2001. október 23.) az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről (HL L 309., 2001.11.27., 22. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/50/EK irányelve (2008. május 21.) a környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 41., 2003.2.14., 26. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/35/EK irányelve (2003. május 26.) a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.).

8

(9)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(11)  
  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/107/EK irányelve (2004. december 15.) a környezeti levegőben található arzénről, kadmiumról, higanyról, nikkelről és policiklusos aromás szénhidrogénekről (HL L 23., 2005.1.26., 3. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

14

(15)  2012/11 határozat, ECE/EB/AIR/113/Add. 1.

15

(16)  ECE/EB.AIR/127 határozat, 36. pont e) alpont.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) EGT-vonatkozású szöveg (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről EGT-vonatkozású szöveg (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

19

---

I. MELLÉKLET

A LÉGKÖRI KIBOCSÁTÁSOK MEGFIGYELÉSE ÉS JELENTÉSE

A. táblázat

A kibocsátások éves jelentésére vonatkozó előírások – a 8. cikk (1) bekezdésének első albekezdése

| Elem | Szennyező anyagok | Időszak | Jelentéstétel határideje |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemzeti összkibocsátások az NFR (1) forráskategóriái szerint (2) | — | SO2, NOX, NMVOC, NH3, CO |

Elem

Szennyező anyagok

Időszak

Jelentéstétel határideje

Nemzeti összkibocsátások az NFR (1) forráskategóriái szerint (2)

—

SO2, NOX, NMVOC, NH3, CO

| — | nehézfémek (Cd, Hg, Pb) (3) |
| --- | --- |

—

nehézfémek (Cd, Hg, Pb) (3)

| — | POP-ok (4) (minden PAH (5), benzo(a)pirén, benzo(b)fluorantén, benzo(k)fluorantén, indeno(1,2,3-cd)pirén, dioxinok/furánok, PCB-k (6), HCB (7)) |
| --- | --- |

—

POP-ok (4) (minden PAH (5), benzo(a)pirén, benzo(b)fluorantén, benzo(k)fluorantén, indeno(1,2,3-cd)pirén, dioxinok/furánok, PCB-k (6), HCB (7))

Évenként, 1990-től a jelentéstételi év előtti 2 évig (X–2)

február 15. (9)

Nemzeti összkibocsátások az NFR forráskategóriái szerint (2)

| — | PM2,5, PM10
   (8) és ha van rendelkezésre álló adat, korom |
| --- | --- |

—

PM2,5, PM10
   (8) és ha van rendelkezésre álló adat, korom

Évenként, 2000-től a jelentéstételi év előtti 2 évig (X–2)

február 15. (9)

B. táblázat

A kibocsátások éves jelentésére vonatkozó előírások – a 8. cikk (1) bekezdésének második albekezdése

| Elem | Szennyező anyagok | Időszak | Jelentéstétel határideje |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemzeti összkibocsátások az NFR forráskategóriái szerint (10) | — | nehézfémek (As, Cr, Cu, Ni, Se és Zn, valamint ezek vegyületei) (11) |

Elem

Szennyező anyagok

Időszak

Jelentéstétel határideje

Nemzeti összkibocsátások az NFR forráskategóriái szerint (10)

—

nehézfémek (As, Cr, Cu, Ni, Se és Zn, valamint ezek vegyületei) (11)

| — | TSP (12) |
| --- | --- |

—

TSP (12)

Évenként, 1990-től (TSP esetében 2000-től) a jelentéstételi év előtti 2 évig (X–2)

február 15.

C. táblázat

A kibocsátások és előrejelzések jelentésére vonatkozó követelmények – a 8. cikk (2) bekezdése

| Elem | Szennyező anyagok | Időszak/tárgyévek | Jelentéstétel határideje |
| --- | --- | --- | --- |
| Területi bontású nemzeti kibocsátási adatok forráskategóriák szerint (GNFR) | — | SO2, NOX, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5 |

Elem

Szennyező anyagok

Időszak/tárgyévek

Jelentéstétel határideje

Területi bontású nemzeti kibocsátási adatok forráskategóriák szerint (GNFR)

—

SO2, NOX, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5

| — | nehézfémek (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

nehézfémek (Cd, Hg, Pb)

| — | POP-ok (minden PAH, HCB, PCB-k, dioxinok/furánok) |
| --- | --- |

—

POP-ok (minden PAH, HCB, PCB-k, dioxinok/furánok)

| — | Korom (ha rendelkezésre áll) |
| --- | --- |

—

Korom (ha rendelkezésre áll)

2017-től

négyévente, a jelentéstételi év előtti 2 évig (X–2)

május 1. (13)

Nagy pontszerű források (LPS) [kibocsátásai] forráskategóriák szerint (GNFR)

| — | SO2, NOX, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5, |
| --- | --- |

—

SO2, NOX, NMVOC, CO, NH3, PM10, PM2,5,

| — | nehézfémek (Cd, Hg, Pb) |
| --- | --- |

—

nehézfémek (Cd, Hg, Pb)

| — | POP-ok (minden PAH, HCB, PCB-k, dioxinok/furánok) |
| --- | --- |

—

POP-ok (minden PAH, HCB, PCB-k, dioxinok/furánok)

| — | Korom (ha rendelkezésre áll) |
| --- | --- |

—

Korom (ha rendelkezésre áll)

2017-től

négyévente, a jelentéstételi év előtti 2 évig (X–2)

május 1. (13)

Előre jelzett kibocsátások összesítő NFR szerint

| — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 és – ha van rendelkezésre álló adat –korom |
| --- | --- |

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 és – ha van rendelkezésre álló adat –korom

kétévente, a 2020-as, 2025-ös, 2030-as, valamint – ha van rendelkezésre álló adat – 2040-es és 2050-es előrejelzési évet is beleértve

2017-től

március 15.

D. táblázat

A tájékoztató kataszterjelentésre vonatkozó évenkénti jelentéstételi kötelezettség – a 8. cikk (3) bekezdése

| Elem | Szennyező anyagok | Időszak/tárgyévek | Jelentéstétel határideje |
| --- | --- | --- | --- |
| Tájékoztató kataszterjelentés | — | SO2, NOX, NMVOC, NH3, CO, PM2,5, PM10 |

Elem

Szennyező anyagok

Időszak/tárgyévek

Jelentéstétel határideje

Tájékoztató kataszterjelentés

—

SO2, NOX, NMVOC, NH3, CO, PM2,5, PM10

| — | nehézfémek (Cd, Hg, Pb) és korom |
| --- | --- |

—

nehézfémek (Cd, Hg, Pb) és korom

| — | POP-ok (minden PAH, benzo(a)pirén, benzo(b)fluorantén, benzo(k)fluorantén, indeno(1,2,3-cd)pirén, dioxinok/furánok, PCB-k, HCB) |
| --- | --- |

—

POP-ok (minden PAH, benzo(a)pirén, benzo(b)fluorantén, benzo(k)fluorantén, indeno(1,2,3-cd)pirén, dioxinok/furánok, PCB-k, HCB)

| — | Ha van rendelkezésre álló adat, nehézfémek (As, Cr, Cu, Ni, Se és Zn, valamint ezek vegyületei) és TSP |
| --- | --- |

—

Ha van rendelkezésre álló adat, nehézfémek (As, Cr, Cu, Ni, Se és Zn, valamint ezek vegyületei) és TSP

Minden év

(lásd az A., B. és C. táblázatot)

március 15.

---

(1)  Az LRTAP Egyezmény keretében elfogadott jelentéstételi nómenklatúra (Nomenclature for Reporting, NFR).

(2)  A természetes kibocsátásokat az LRTAP Egyezményben, valamint a légszennyező anyagok emissziókataszterére vonatkozó EMEP/EKÜ útmutatóban meghatározott módszerekkel összhangban kell jelenteni. Az ilyen kibocsátások a nemzeti összkibocsátásoknál nem vehetők figyelembe; ezekről külön kell jelentést tenni.

(3)  Cd (kadmium), Hg (higany), Pb (ólom).

(4)  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok (persistent organic pollutants).

(5)  PAH-ok (policiklikus aromás szénhidrogének).

(6)  PCB-k (poliklórozott difenilek).

(7)  HCB (hexaklórbenzol).

(8)

„PM10”: legfeljebb 10 mikrométer (μm) aerodinamikai átmérőjű részecskék.

(9)  Hibás jelentés esetén legkésőbb négy héten belül új jelentést kell benyújtani a változtatásokhoz fűzött magyarázattal együtt.

(10)  A természetes kibocsátásokat az LRTAP Egyezményben, valamint a légszennyező anyagok emissziókataszterére vonatkozó EMEP/EKÜ útmutatóban meghatározott módszerekkel összhangban kell jelenteni. Az ilyen kibocsátások a nemzeti összkibocsátásoknál nem vehetők figyelembe; ezekről külön kell jelentést tenni.

(11)  As (arzén), Cr (króm), Cu (réz), Ni (nikkel), Se (szelén), Zn (cink)

(12)  Összes szálló por (total suspended particles, TSP).

(13)  Hibás jelentés esetén négy héten belül új jelentést kell benyújtani a változtatásokhoz fűzött magyarázattal együtt.

---

II. MELLÉKLET

NEMZETI KIBOCSÁTÁSCSÖKKENTÉSI KÖTELEZETTSÉGEK

A. táblázat

Kibocsátáscsökkentési kötelezettségek a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx) és a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC) tekintetében. A kibocsátáscsökkentési kötelezettségek báziséve 2005, és a közúti közlekedés esetében az értékesített tüzelőanyag (*1) alapján kiszámított kibocsátásokra alkalmazandók bázisévük.

| Tagállam | SO2 -csökkentés 2005-höz képest | NOx-csökkentés 2005-höz képest | NMVOC-csökkentés 2005-höz képest |
| --- | --- | --- | --- |
| A 2020 és 2029 közötti bármely év | | A 2030 utáni bármely év | A 2020 és 2029 közötti bármely év | | A 2030 utáni bármely év | A 2020 és 2029 közötti bármely év | | A 2030 utáni bármely év |
| Belgium | 43 % | | 66 % | 41 % | | 59 % | 21 % | | 35 % |
| Bulgária | 78 % | | 88 % | 41 % | | 58 % | 21 % | | 42 % |
| Cseh Köztársaság | 45 % | | 66 % | 35 % | | 64 % | 18 % | | 50 % |
| Dánia | 35 % | | 59 % | 56 % | | 68 % | 35 % | | 37 % |
| Németország | 21 % | | 58 % | 39 % | | 65 % | 13 % | | 28 % |
| Észtország | 32 % | | 68 % | 18 % | | 30 % | 10 % | | 28 % |
| Görögország | 74 % | | 88 % | 31 % | | 55 % | 54 % | | 62 % |
| Spanyolország | 67 % | | 88 % | 41 % | | 62 % | 22 % | | 39 % |
| Franciaország | 55 % | | 77 % | 50 % | | 69 % | 43 % | | 52 % |
| Horvátország | 55 % | | 83 % | 31 % | | 57 % | 34 % | | 48 % |
| Írország | 65 % | | 85 % | 49 % | | 69 % | 25 % | | 32 % |
| Olaszország | 35 % | | 71 % | 40 % | | 65 % | 35 % | | 46 % |
| Ciprus | 83 % | | 93 % | 44 % | | 55 % | 45 % | | 50 % |
| Lettország | 8 % | | 46 % | 32 % | | 34 % | 27 % | | 38 % |
| Litvánia | 55 % | | 60 % | 48 % | | 51 % | 32 % | | 47 % |
| Luxemburg | 34 % | | 50 % | 43 % | | 83 % | 29 % | | 42 % |
| Magyarország | 46 % | | 73 % | 34 % | | 66 % | 30 % | | 58 % |
| Málta | 77 % | | 95 % | 42 % | | 79 % | 23 % | | 27 % |
| Hollandia | 28 % | | 53 % | 45 % | | 61 % | 8 % | | 15 % |
| Ausztria | 26 % | | 41 % | 37 % | | 69 % | 21 % | | 36 % |
| Lengyelország | 59 % | | 70 % | 30 % | | 39 % | 25 % | | 26 % |
| Portugália | 63 % | | 83 % | 36 % | | 63 % | 18 % | | 38 % |
| Románia | 77 % | | 88 % | 45 % | | 60 % | 25 % | | 45 % |
| Szlovénia | 63 % | | 92 % | 39 % | | 65 % | 23 % | | 53 % |
| Szlovákia | 57 % | | 82 % | 36 % | | 50 % | 18 % | | 32 % |
| Finnország | 30 % | | 34 % | 35 % | | 47 % | 35 % | | 48 % |
| Svédország | 22 % | | 22 % | 36 % | | 66 % | 25 % | | 36 % |
| Egyesült Királyság | 59 % | | 88 % | 55 % | | 73 % | 32 % | | 39 % |
| EU-28 | 59 % | | 79 % | 42 % | | 63 % | 28 % | | 40 % |

Tagállam

SO2 -csökkentés 2005-höz képest

NOx-csökkentés 2005-höz képest

NMVOC-csökkentés 2005-höz képest

A 2020 és 2029 közötti bármely év

A 2030 utáni bármely év

A 2020 és 2029 közötti bármely év

A 2030 utáni bármely év

A 2020 és 2029 közötti bármely év

A 2030 utáni bármely év

Belgium

43 %

66 %

41 %

59 %

21 %

35 %

Bulgária

78 %

88 %

41 %

58 %

21 %

42 %

Cseh Köztársaság

45 %

66 %

35 %

64 %

18 %

50 %

Dánia

35 %

59 %

56 %

68 %

35 %

37 %

Németország

21 %

58 %

39 %

65 %

13 %

28 %

Észtország

32 %

68 %

18 %

30 %

10 %

28 %

Görögország

74 %

88 %

31 %

55 %

54 %

62 %

Spanyolország

67 %

88 %

41 %

62 %

22 %

39 %

Franciaország

55 %

77 %

50 %

69 %

43 %

52 %

Horvátország

55 %

83 %

31 %

57 %

34 %

48 %

Írország

65 %

85 %

49 %

69 %

25 %

32 %

Olaszország

35 %

71 %

40 %

65 %

35 %

46 %

Ciprus

83 %

93 %

44 %

55 %

45 %

50 %

Lettország

8 %

46 %

32 %

34 %

27 %

38 %

Litvánia

55 %

60 %

48 %

51 %

32 %

47 %

Luxemburg

34 %

50 %

43 %

83 %

29 %

42 %

Magyarország

46 %

73 %

34 %

66 %

30 %

58 %

Málta

77 %

95 %

42 %

79 %

23 %

27 %

Hollandia

28 %

53 %

45 %

61 %

8 %

15 %

Ausztria

26 %

41 %

37 %

69 %

21 %

36 %

Lengyelország

59 %

70 %

30 %

39 %

25 %

26 %

Portugália

63 %

83 %

36 %

63 %

18 %

38 %

Románia

77 %

88 %

45 %

60 %

25 %

45 %

Szlovénia

63 %

92 %

39 %

65 %

23 %

53 %

Szlovákia

57 %

82 %

36 %

50 %

18 %

32 %

Finnország

30 %

34 %

35 %

47 %

35 %

48 %

Svédország

22 %

22 %

36 %

66 %

25 %

36 %

Egyesült Királyság

59 %

88 %

55 %

73 %

32 %

39 %

EU-28

59 %

79 %

42 %

63 %

28 %

40 %

B. táblázat

Kibocsátáscsökkentési kötelezettségek az ammónia (NH3) és a finom szálló por (PM2,5) tekintetében. A kibocsátáscsökkentési kötelezettségek báziséve 2005, és a közúti közlekedés esetében az értékesített tüzelőanyag (*2) alapján kiszámított kibocsátásokra alkalmazandók 2005.

| Tagállam | NH3-csökkentés 2005-höz képest | PM2,5-csökkentés 2005-höz képest |
| --- | --- | --- |
| A 2020 és 2029 közötti bármely év | | A 2030 utáni bármely év | A 2020 és 2029 közötti bármely év | | A 2030 utáni bármely év |
| Belgium | 2 % | | 13 % | 20 % | | 39 % |
| Bulgária | 3 % | | 12 % | 20 % | | 41 % |
| Cseh Köztársaság | 7 % | | 22 % | 17 % | | 60 % |
| Dánia | 24 % | | 24 % | 33 % | | 55 % |
| Németország | 5 % | | 29 % | 26 % | | 43 % |
| Észtország | 1 % | | 1 % | 15 % | | 41 % |
| Görögország | 7 % | | 10 % | 35 % | | 50 % |
| Spanyolország | 3 % | | 16 % | 15 % | | 50 % |
| Franciaország | 4 % | | 13 % | 27 % | | 57 % |
| Horvátország | 1 % | | 25 % | 18 % | | 55 % |
| Írország | 1 % | | 5 % | 18 % | | 41 % |
| Olaszország | 5 % | | 16 % | 10 % | | 40 % |
| Ciprus | 10 % | | 20 % | 46 % | | 70 % |
| Lettország | 1 % | | 1 % | 16 % | | 43 % |
| Litvánia | 10 % | | 10 % | 20 % | | 36 % |
| Luxemburg | 1 % | | 22 % | 15 % | | 40 % |
| Magyarország | 10 % | | 32 % | 13 % | | 55 % |
| Málta | 4 % | | 24 % | 25 % | | 50 % |
| Hollandia | 13 % | | 21 % | 37 % | | 45 % |
| Ausztria | 1 % | | 12 % | 20 % | | 46 % |
| Lengyelország | 1 % | | 17 % | 16 % | | 58 % |
| Portugália | 7 % | | 15 % | 15 % | | 53 % |
| Románia | 13 % | | 25 % | 28 % | | 58 % |
| Szlovénia | 1 % | | 15 % | 25 % | | 60 % |
| Szlovákia | 15 % | | 30 % | 36 % | | 49 % |
| Finnország | 20 % | | 20 % | 30 % | | 34 % |
| Svédország | 15 % | | 17 % | 19 % | | 19 % |
| Egyesült Királyság | 8 % | | 16 % | 30 % | | 46 % |
| EU-28 | 6 % | | 19 % | 22 % | | 49 % |

Tagállam

NH3-csökkentés 2005-höz képest

PM2,5-csökkentés 2005-höz képest

A 2020 és 2029 közötti bármely év

A 2030 utáni bármely év

A 2020 és 2029 közötti bármely év

A 2030 utáni bármely év

Belgium

2 %

13 %

20 %

39 %

Bulgária

3 %

12 %

20 %

41 %

Cseh Köztársaság

7 %

22 %

17 %

60 %

Dánia

24 %

24 %

33 %

55 %

Németország

5 %

29 %

26 %

43 %

Észtország

1 %

1 %

15 %

41 %

Görögország

7 %

10 %

35 %

50 %

Spanyolország

3 %

16 %

15 %

50 %

Franciaország

4 %

13 %

27 %

57 %

Horvátország

1 %

25 %

18 %

55 %

Írország

1 %

5 %

18 %

41 %

Olaszország

5 %

16 %

10 %

40 %

Ciprus

10 %

20 %

46 %

70 %

Lettország

1 %

1 %

16 %

43 %

Litvánia

10 %

10 %

20 %

36 %

Luxemburg

1 %

22 %

15 %

40 %

Magyarország

10 %

32 %

13 %

55 %

Málta

4 %

24 %

25 %

50 %

Hollandia

13 %

21 %

37 %

45 %

Ausztria

1 %

12 %

20 %

46 %

Lengyelország

1 %

17 %

16 %

58 %

Portugália

7 %

15 %

15 %

53 %

Románia

13 %

25 %

28 %

58 %

Szlovénia

1 %

15 %

25 %

60 %

Szlovákia

15 %

30 %

36 %

49 %

Finnország

20 %

20 %

30 %

34 %

Svédország

15 %

17 %

19 %

19 %

Egyesült Királyság

8 %

16 %

30 %

46 %

EU-28

6 %

19 %

22 %

49 %

---

(*1)  Azok a tagállamok, amelyek az LRTAP Egyezmény értelmében úgy dönthetnek, hogy a felhasznált tüzelőanyagok alapján számított nemzeti összkibocsátásokat veszik a megfelelés alapjául, a nemzetközi és az uniós jog koherenciájának biztosítása érdekében továbbra is választhatják ezt a lehetőséget.

(*2)  Azok a tagállamok, amelyek az LRTAP Egyezmény értelmében úgy dönthetnek, hogy a felhasznált tüzelőanyagok alapján számított nemzeti összkibocsátásokat veszik a megfelelés alapjául, a nemzetközi és az uniós jog koherenciájának biztosítása érdekében továbbra is választhatják ezt a lehetőséget.

---

III. MELLÉKLET

A 6. ÉS 10. CIKKBEN EMLÍTETT NEMZETI LEVEGŐSZENNYEZÉS-CSÖKKENTÉSI PROGRAMOK TARTALMA

1. RÉSZ

A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok minimális tartalma

| 1. | A 6. és a 10. cikk szerinti nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak kezdetben ki kell terjedniük legalább az alábbiakra:






  a) | az a nemzeti levegőminőségi és szennyezéscsökkentési szakpolitikai keret, amelynek összefüggésében a program kidolgozásra került, ideértve:






  i. | a szakpolitikai prioritásokat, valamint azok kapcsolatát más releváns szakpolitikai területek, többek között az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint adott esetben a mezőgazdaság, az ipar és a közlekedés prioritásaival; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

az a nemzeti levegőminőségi és szennyezéscsökkentési szakpolitikai keret, amelynek összefüggésében a program kidolgozásra került, ideértve:

i.

a szakpolitikai prioritásokat, valamint azok kapcsolatát más releváns szakpolitikai területek, többek között az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint adott esetben a mezőgazdaság, az ipar és a közlekedés prioritásaival;

| ii. | a nemzeti, regionális és helyi hatóságokra ruházott feladatköröket; |
| --- | --- |

ii.

a nemzeti, regionális és helyi hatóságokra ruházott feladatköröket;

| iii. | a kibocsátáscsökkentést és a levegő minőségének javítását célzó jelenlegi szakpolitikák és intézkedések révén tett előrelépéseket, és a nemzeti és uniós kötelezettségeknek való megfelelés mértékét; |
| --- | --- |

iii.

a kibocsátáscsökkentést és a levegő minőségének javítását célzó jelenlegi szakpolitikák és intézkedések révén tett előrelépéseket, és a nemzeti és uniós kötelezettségeknek való megfelelés mértékét;

| iv. | a várható fejlődést, feltételezve, hogy a már elfogadott politikák és intézkedések nem változnak; |
| --- | --- |

iv.

a várható fejlődést, feltételezve, hogy a már elfogadott politikák és intézkedések nem változnak;

| b) | azok a megvizsgált szakpolitikai opciók, amelyek a 2020 és 2029 közötti, valamint a 2030-tól kezdődő időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségek és a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szintek teljesítéséhez vezethetnek, és amelyek hozzájárulhatnak a levegőminőség további javulásához, valamint ezen opciók elemzése, ideértve az elemzés módszereit is; ha vannak erre vonatkozó információk, a szakpolitikák és intézkedések egyedi vagy kombinált hatásai a kibocsátáscsökkentésre, a levegőminőségre és a környezetre, valamint a kapcsolódó bizonytalanságok; |
| --- | --- |

b)

azok a megvizsgált szakpolitikai opciók, amelyek a 2020 és 2029 közötti, valamint a 2030-tól kezdődő időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségek és a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szintek teljesítéséhez vezethetnek, és amelyek hozzájárulhatnak a levegőminőség további javulásához, valamint ezen opciók elemzése, ideértve az elemzés módszereit is; ha vannak erre vonatkozó információk, a szakpolitikák és intézkedések egyedi vagy kombinált hatásai a kibocsátáscsökkentésre, a levegőminőségre és a környezetre, valamint a kapcsolódó bizonytalanságok;

| c) | az elfogadásra kiválasztott intézkedések és szakpolitikák, ideértve elfogadásuk, végrehajtásuk és felülvizsgálatuk ütemtervét, továbbá az ezekért felelős illetékes hatóságokat; |
| --- | --- |

c)

az elfogadásra kiválasztott intézkedések és szakpolitikák, ideértve elfogadásuk, végrehajtásuk és felülvizsgálatuk ütemtervét, továbbá az ezekért felelős illetékes hatóságokat;

| d) | adott esetben annak indoklása, hogy a 2025-re meghatározott indikatív kibocsátási szintek miért nem teljesíthetők aránytalan költségekkel járó intézkedések meghozatala nélkül; |
| --- | --- |

d)

adott esetben annak indoklása, hogy a 2025-re meghatározott indikatív kibocsátási szintek miért nem teljesíthetők aránytalan költségekkel járó intézkedések meghozatala nélkül;

| e) | adott esetben az 5. cikkben felsorolt rugalmassági rendelkezések alkalmazásának és az alkalmazás esetleges környezeti hatásainak az ismertetése; |
| --- | --- |

e)

adott esetben az 5. cikkben felsorolt rugalmassági rendelkezések alkalmazásának és az alkalmazás esetleges környezeti hatásainak az ismertetése;

| f) | annak értékelése, hogy a kiválasztott intézkedések és szakpolitikák miként biztosítják a más releváns szakpolitikai területek terveivel és programjaival való koherenciát. |
| --- | --- |

f)

annak értékelése, hogy a kiválasztott intézkedések és szakpolitikák miként biztosítják a más releváns szakpolitikai területek terveivel és programjaival való koherenciát.

| 2. | A 6. és 10. cikk szerinti nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok aktualizált változatainak ismertetniük kell legalább az alábbiakat:






  a) | a program végrehajtása, a kibocsátáscsökkentés és a koncentrációcsökkentés terén tett előrehaladás értékelése; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a program végrehajtása, a kibocsátáscsökkentés és a koncentrációcsökkentés terén tett előrehaladás értékelése;

| b) | a szakpolitikai összefüggésekben, az értékelésekben, a programban vagy annak végrehajtási ütemtervében bekövetkező minden lényeges változás. |
| --- | --- |

b)

a szakpolitikai összefüggésekben, az értékelésekben, a programban vagy annak végrehajtási ütemtervében bekövetkező minden lényeges változás.

2. RÉSZ

A 6. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett kibocsátáscsökkentési intézkedések

A tagállamok figyelembe veszik az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutatót, valamint a 2010/75/EU irányelvnek megfelelően felhasználják az elérhető legjobb technikákat.

A.   Intézkedések az ammóniakibocsátások csökkentésére

| 1. | A tagállamok az ammóniakibocsátások csökkentésével kapcsolatos helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozóan nemzeti szinten útmutatót állítanak össze az ENSZ-EGB ammóniakibocsátás-csökkentést célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó 2014-es keretszabályzatát figyelembe véve, legalább a következőkre kiterjedően:






  a) | nitrogéngazdálkodás a teljes nitrogénciklus figyelembevételével; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nitrogéngazdálkodás a teljes nitrogénciklus figyelembevételével;

| b) | takarmányozási stratégiák; |
| --- | --- |

b)

takarmányozási stratégiák;

| c) | alacsony kibocsátású trágyakijuttatási eljárások; |
| --- | --- |

c)

alacsony kibocsátású trágyakijuttatási eljárások;

| d) | alacsony kibocsátású trágyatárolási rendszerek; |
| --- | --- |

d)

alacsony kibocsátású trágyatárolási rendszerek;

| e) | alacsony kibocsátású állattartási technológiák; |
| --- | --- |

e)

alacsony kibocsátású állattartási technológiák;

| f) | az ásványi műtrágya használatakor keletkező ammóniakibocsátás csökkentésének lehetőségei. |
| --- | --- |

f)

az ásványi műtrágya használatakor keletkező ammóniakibocsátás csökkentésének lehetőségei.

| 2. | Az ENSZ-EGB nitrogénmérlegekkel kapcsolatos iránymutatásai (1) alapján a tagállamok nemzeti nitrogénmérleget készíthetnek a mezőgazdasági eredetű reakcióképes nitrogén (többek között ammónia, dinitrogén-oxid, ammónium, nitrátok és nitritek) összesített csökkenésében bekövetkező változások megfigyelésére. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tagállamok betiltják az ammóniumkarbonát-műtrágyák alkalmazását, és az alábbi eljárások alkalmazásával csökkenthetik a műtrágyákból származó ammóniakibocsátást:






  a) | a karbamid-alapú műtrágyák helyettesítése ammóniumnitrát-alapú műtrágyákkal; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a karbamid-alapú műtrágyák helyettesítése ammóniumnitrát-alapú műtrágyákkal;

| b) | ahol továbbra is karbamid-alapú műtrágyákat használnak, olyan módszerek alkalmazása, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 30 %-kal csökkentik; |
| --- | --- |

b)

ahol továbbra is karbamid-alapú műtrágyákat használnak, olyan módszerek alkalmazása, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 30 %-kal csökkentik;

| c) | a műtrágyák szerves trágyákkal való felváltásának előmozdítása, valamint ahol továbbra is műtrágyákat alkalmaznak, a műtrágyának a kezelendő növénykultúra vagy gyep előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően történő kijuttatása, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más trágyákból származó tápanyagok jelenlétét. |
| --- | --- |

c)

a műtrágyák szerves trágyákkal való felváltásának előmozdítása, valamint ahol továbbra is műtrágyákat alkalmaznak, a műtrágyának a kezelendő növénykultúra vagy gyep előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően történő kijuttatása, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más trágyákból származó tápanyagok jelenlétét.

| 4. | A tagállamok az alábbi eljárások alkalmazásával csökkenthetik az állati trágyából származó ammóniakibocsátást:






  a) | a szántóföldön és gyepen alkalmazott istállótrágyából, illetve trágyaszeparátum szilárd fázisából, valamint hígtrágyából származó kibocsátások csökkentése olyan módszerek alkalmazásával, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 30 %-kal csökkentik, valamint:






  i. | a szilárd és hígtrágyának a kezelendő növénykultúra vagy gyep előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően történő kijuttatása, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más trágyákból származó tápanyagok jelenlétét; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

a szántóföldön és gyepen alkalmazott istállótrágyából, illetve trágyaszeparátum szilárd fázisából, valamint hígtrágyából származó kibocsátások csökkentése olyan módszerek alkalmazásával, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 30 %-kal csökkentik, valamint:

i.

a szilárd és hígtrágyának a kezelendő növénykultúra vagy gyep előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően történő kijuttatása, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más trágyákból származó tápanyagok jelenlétét;

| ii. | a szilárd és hígtrágya kijuttatásának mellőzése, ha a kezelendő földterület vízzel telítődött, elárasztott, fagyos vagy hóval borított; |
| --- | --- |

ii.

a szilárd és hígtrágya kijuttatásának mellőzése, ha a kezelendő földterület vízzel telítődött, elárasztott, fagyos vagy hóval borított;

| iii. | a hígtrágyának vontatott tömlő, vontatott csoroszlya alkalmazásával vagy sekély, illetve mély injektálás révén való kijuttatása a gyepre; |
| --- | --- |

iii.

a hígtrágyának vontatott tömlő, vontatott csoroszlya alkalmazásával vagy sekély, illetve mély injektálás révén való kijuttatása a gyepre;

| iv. | a szántóföldre kijuttatott szilárd és hígtrágya beledolgozása a talajba a kijuttatás utáni négy órán belül; |
| --- | --- |

iv.

a szántóföldre kijuttatott szilárd és hígtrágya beledolgozása a talajba a kijuttatás utáni négy órán belül;

| b) | az állatok tartási helyén kívüli trágyatárolókból származó kibocsátások csökkentése a következő eljárások alkalmazásával:






  i. | olyan alacsony kibocsátású rendszerek és technikák alkalmazása, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest a 2022. január 1-je után épített hígtrágya-tárolók esetében bizonyítottan legalább 60 %-kal, a meglévő hígtrágya-tárolók esetében pedig legalább 40 %-kal csökkentik; |
| --- | --- | --- |

b)

az állatok tartási helyén kívüli trágyatárolókból származó kibocsátások csökkentése a következő eljárások alkalmazásával:

i.

olyan alacsony kibocsátású rendszerek és technikák alkalmazása, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest a 2022. január 1-je után épített hígtrágya-tárolók esetében bizonyítottan legalább 60 %-kal, a meglévő hígtrágya-tárolók esetében pedig legalább 40 %-kal csökkentik;

| ii. | az istállótrágya és a trágyaszeparátum szilárd fázisának tárolására szolgáló tárolók lefedése; |
| --- | --- |

ii.

az istállótrágya és a trágyaszeparátum szilárd fázisának tárolására szolgáló tárolók lefedése;

| iii. | annak biztosítása, hogy a gazdaságok elegendő trágyatároló-kapacitással rendelkezzenek ahhoz, hogy trágya csak a növénykultúra növekedése szempontjából megfelelő időszakban kerüljön kiszórásra; |
| --- | --- |

iii.

annak biztosítása, hogy a gazdaságok elegendő trágyatároló-kapacitással rendelkezzenek ahhoz, hogy trágya csak a növénykultúra növekedése szempontjából megfelelő időszakban kerüljön kiszórásra;

| c) | az állatok tartási helyéről származó kibocsátások csökkentése olyan rendszerek alkalmazásával, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 20 %-kal csökkentik; |
| --- | --- |

c)

az állatok tartási helyéről származó kibocsátások csökkentése olyan rendszerek alkalmazásával, amelyek az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 20 %-kal csökkentik;

| d) | a trágyából származó kibocsátások csökkentése olyan, alacsony fehérjetartalmú takarmányozás alkalmazásával, amely az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 10 %-kal csökkenti. |
| --- | --- |

d)

a trágyából származó kibocsátások csökkentése olyan, alacsony fehérjetartalmú takarmányozás alkalmazásával, amely az ammóniakibocsátások szintjét az Ammóniakibocsátás-csökkentési útmutató szerinti referencia-módszerhez képest bizonyítottan legalább 10 %-kal csökkenti.

B.   Kibocsátáscsökkentési intézkedések a szálló por és a korom tekintetében

| 1. | Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó II. mellékletének sérelme nélkül a tagállamok megtilthatják a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok és hulladékok, valamint az erdészeti biomassza-maradványok szabadban való égetését.
  A tagállamok felügyelik és betartatják az első bekezdésben említett tilalmat. A tiltás alól csak akkor lehet kivételt tenni, ha az a futótüzek terjedésének megakadályozásával, a kártevők elleni védekezéssel vagy a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos megelőző programok céljait szolgálja. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok felügyelik és betartatják az első bekezdésben említett tilalmat. A tiltás alól csak akkor lehet kivételt tenni, ha az a futótüzek terjedésének megakadályozásával, a kártevők elleni védekezéssel vagy a biológiai sokféleség védelmével kapcsolatos megelőző programok céljait szolgálja.

| 2. | A tagállamok nemzeti mezőgazdasági gyakorlati útmutatást állíthatnak össze a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok megfelelő kezelésére vonatkozóan, a következő eljárásokat alapul véve:






  a) | a talajszerkezet javítása a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok talajba dolgozásával; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a talajszerkezet javítása a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok talajba dolgozásával;

| b) | a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok talajba dolgozási technikájának fejlesztése; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok talajba dolgozási technikájának fejlesztése;

| c) | a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok alternatív hasznosítása; |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági betakarításból származó növényi maradványok alternatív hasznosítása;

| d) | a talaj tápanyagtartalmának és szerkezetének javítása a trágyának az optimális növényfejlődéshez szükséges módon történő talajba dolgozásával, mellőzve a trágya (istállótrágya, mélyalmos trágya) elégetését. |
| --- | --- |

d)

a talaj tápanyagtartalmának és szerkezetének javítása a trágyának az optimális növényfejlődéshez szükséges módon történő talajba dolgozásával, mellőzve a trágya (istállótrágya, mélyalmos trágya) elégetését.

C.   A kis gazdaságokra gyakorolt hatások figyelembevétele

Az A. és B. pont szerinti intézkedések meghozatalakor a tagállamok biztosítják a kis- és mikrogazdaságokra gyakorolt hatások teljes körű figyelembevételét.

A tagállamok például mentesíthetik őket a szóban forgó intézkedések alól, ha ez az alkalmazandó csökkentési kötelezettség szempontjából lehetséges és célszerű.

---

(1)  2012/10 határozat, ECE/EB/AIR/113/Add.1.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

---

IV. MELLÉKLET

AZ 5. ÉS A 8. CIKKBEN EMLÍTETT NEMZETI EMISSZIÓKATASZTEREK ÉS ELŐREJELZÉSEK, A TÁJÉKOZTATÓ KATASZTERJELENTÉSEK ÉS A KIIGAZÍTOTT NEMZETI EMISSZIÓKATASZTEREK ELKÉSZÍTÉSÉNEK ÉS AKTUALIZÁLÁSÁNAK MÓDSZEREI

A tagállamok nemzeti emissziókatasztereket, adott esetben kiigazított nemzeti emissziókatasztereket, továbbá nemzeti kibocsátási előrejelzéseket, térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó uniós szintű emissziókatasztert, nagy pontszerű forrásokra vonatkozó uniós nyilvántartásokat és tájékoztató kataszterjelentéseket készítenek az I. mellékletben említett szennyező anyagokról az LRTAP Egyezmény részes felei által elfogadott módszerek (az EMEP jelentéstételi iránymutatásai) alkalmazásával, amelyhez célszerű a légszennyező anyagok emissziókataszterére vonatkozó útmutatót (EMEP/EKÜ útmutató) használniuk. Ezenkívül az említett iránymutatások alapján összeállítják azon kiegészítő információkat is, amelyek szükségesek a nemzeti emissziókataszterek és előrejelzések értékeléséhez, különös tekintettel a tevékenységekre vonatkozó adatokra.

Az EMEP jelentéstételi iránymutatásainak követése nem érinti sem az ebben a mellékletben meghatározott további módozatokat, sem pedig az I. melléklet szerinti jelentéstételi előírásokkal, időszakokkal és a jelentéstétel határidejére vonatkozó követelményeket.

1. RÉSZ

Éves nemzeti emissziókataszter

| 1. | A nemzeti emissziókataszternek átláthatónak, következetesnek, összehasonlíthatónak, teljesnek és pontosnak kell lennie. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az azonosított kulcskategóriákhoz tartozó kibocsátásokat az EMEP/EKÜ útmutatóban meghatározott módszerek szerint kell kiszámítani, mégpedig a 2. vagy annál magasabb szintű (részletesebb) módszerek alkalmazásával.
  A tagállamok használhatnak egyéb, a fentiekkel összeegyeztethető és tudományosan megalapozott módszereket is a nemzeti emissziókataszterek elkészítéséhez, ha ezekkel pontosabb becslések végezhetők, mint az EMEP/EKÜ útmutatóban meghatározott alapmódszerek segítségével. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok használhatnak egyéb, a fentiekkel összeegyeztethető és tudományosan megalapozott módszereket is a nemzeti emissziókataszterek elkészítéséhez, ha ezekkel pontosabb becslések végezhetők, mint az EMEP/EKÜ útmutatóban meghatározott alapmódszerek segítségével.

| 3. | A közlekedésből származó kibocsátások esetében a tagállamoknak az Eurostatnak jelentett nemzeti energiamérleggel összhangban kell számítaniuk és jelenteniük a kibocsátásokat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A közúti közlekedésből származó kibocsátások adatait az érintett tagállamban értékesített (1) tüzelőanyag-mennyiség alapján kell számítani és jelenteni. A tagállamok a közúti közlekedésből származó kibocsátásokat emellett az adott tagállamban felhasznált tüzelőanyag-mennyiség vagy a tagállamban megtett kilométerszám alapján is bejelenthetik. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Éves nemzeti kibocsátásaikat a tagállamoknak az LRTAP Egyezmény jelentéstételi űrlapján meghatározott megfelelő egységben kell kifejezniük. |
| --- | --- |

5.

2. RÉSZ

Nemzeti kibocsátás-előrejelzés

| 1. | A kibocsátás-előrejelzésnek átláthatónak, következetesnek, összehasonlíthatónak, teljesnek és pontosnak kell lennie, a jelentett adatoknak pedig magukban kell foglalniuk legalább a következőket:






  a) | az előrejelzésben figyelembe vett, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések egyértelmű leírása; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az előrejelzésben figyelembe vett, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések egyértelmű leírása;

| b) | adott esetben az előrejelzés tekintetében elvégzett érzékenységvizsgálat eredményei; |
| --- | --- |

b)

adott esetben az előrejelzés tekintetében elvégzett érzékenységvizsgálat eredményei;

| c) | a módszerek, a modellek, az alapfeltételezések, valamint a legfontosabb kiindulási és eredményparaméterek leírása. |
| --- | --- |

c)

a módszerek, a modellek, az alapfeltételezések, valamint a legfontosabb kiindulási és eredményparaméterek leírása.

| 2. | A kibocsátás-előrejelzéseket releváns forrásszektoronként kell megbecsülni és összesíteni. A tagállamok az egyes szennyező anyagokra vonatkozóan egy „(elfogadott) intézkedéseket figyelembe vevő” előrejelzést és egy „további (tervezett) intézkedéseket figyelembe vevő” előrejelzést nyújtanak be az EMEP/EKÜ útmutató szerinti iránymutatásokkal összhangban. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A nemzeti kibocsátáselőrejelzéseknek összhangban kell lenniük az x–3. évi éves nemzeti emissziókataszterrel és az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) alapján benyújtott előrejelzésekkel. |
| --- | --- |

3.

3. RÉSZ

Tájékoztató kataszterjelentés

A tájékoztató kataszterjelentést az EMEP jelentéstételi iránymutatásainak megfelelően kell összeállítani, és az abban meghatározott kataszterjelentési űrlap felhasználásával kell benyújtani. A jelentésnek tartalmaznia kell legalább:

| a) | az alkalmazott módszerek, feltételezések, kibocsátási tényezők és tevékenységadatok ismertetését, forrását a kapcsolódó hivatkozások megjelölésével, valamint kiválasztásuk indoklását; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott módszerek, feltételezések, kibocsátási tényezők és tevékenységadatok ismertetését, forrását a kapcsolódó hivatkozások megjelölésével, valamint kiválasztásuk indoklását;

| b) | a kibocsátási források fő nemzeti kategóriáinak leírását; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátási források fő nemzeti kategóriáinak leírását;

| c) | a bizonytalansági tényezőkre, a minőségbiztosításra és a hitelesítésre vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

c)

a bizonytalansági tényezőkre, a minőségbiztosításra és a hitelesítésre vonatkozó információkat;

| d) | az emissziókataszter elkészítése intézményi hátterének ismertetését; |
| --- | --- |

d)

az emissziókataszter elkészítése intézményi hátterének ismertetését;

| e) | az újraszámításokat és a tervezett korrekciókat; |
| --- | --- |

e)

az újraszámításokat és a tervezett korrekciókat;

| f) | adott esetben az 5. cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdése szerinti rugalmassági rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

f)

adott esetben az 5. cikk (1), (2), (3) és (4) bekezdése szerinti rugalmassági rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos információkat;

| g) | adott esetben tájékoztatást a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított kibocsátáscsökkentési pályától való eltérés indokairól, valamint a pályára való visszaállást szolgáló intézkedésekről, |
| --- | --- |

g)

adott esetben tájékoztatást a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított kibocsátáscsökkentési pályától való eltérés indokairól, valamint a pályára való visszaállást szolgáló intézkedésekről,

| h) | a vezetői összefoglalót. |
| --- | --- |

h)

a vezetői összefoglalót.

4. RÉSZ

Kiigazított nemzeti emissziókataszterek

| 1. | Ha valamely tagállam az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban kiigazítást javasol nemzeti emissziókataszteréhez, akkor a Bizottságnak benyújtandó javaslathoz csatolja legalább az alábbi igazoló dokumentumokat:






  a) | az érintett nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség(ek) értékeinek túllépésére vonatkozó bizonyíték; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

az érintett nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség(ek) értékeinek túllépésére vonatkozó bizonyíték;

| b) | kimutatás arra vonatkozóan, hogy az emissziókataszter kiigazítása milyen mértékben csökkenti a határérték-túllépést, illetve járul hozzá az érintett nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség(ek) teljesítéséhez; |
| --- | --- |

b)

kimutatás arra vonatkozóan, hogy az emissziókataszter kiigazítása milyen mértékben csökkenti a határérték-túllépést, illetve járul hozzá az érintett nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség(ek) teljesítéséhez;

| c) | becslés arra vonatkozóan, hogy a nemzeti kibocsátás-előrejelzések alapján az érintett nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség(ek) a kiigazítás nélkül teljesíthető(k)-e és mikor; |
| --- | --- |

c)

becslés arra vonatkozóan, hogy a nemzeti kibocsátás-előrejelzések alapján az érintett nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség(ek) a kiigazítás nélkül teljesíthető(k)-e és mikor;

| d) | annak bemutatása, hogy a kiigazítás összefüggésben áll az alábbi esetek közül legalább eggyel (szükség esetén korábbi vonatkozó kiigazításokat is figyelembe lehet venni):






  i. | új kibocsátásforrás-kategóriák esetében:






  — | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az új kibocsátásforrás-kategóriát a tudományos szakirodalom és/vagy az EMEP/EKÜ útmutató elismeri, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

annak bemutatása, hogy a kiigazítás összefüggésben áll az alábbi esetek közül legalább eggyel (szükség esetén korábbi vonatkozó kiigazításokat is figyelembe lehet venni):

i.

új kibocsátásforrás-kategóriák esetében:

—

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az új kibocsátásforrás-kategóriát a tudományos szakirodalom és/vagy az EMEP/EKÜ útmutató elismeri,

| — | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy ez a kibocsátásforrás-kategória nem szerepelt a korábbi vonatkozó nemzeti emissziókataszterben a kibocsátáscsökkentési kötelezettség szerinti értékek meghatározása idején, |
| --- | --- |

—

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy ez a kibocsátásforrás-kategória nem szerepelt a korábbi vonatkozó nemzeti emissziókataszterben a kibocsátáscsökkentési kötelezettség szerinti értékek meghatározása idején,

| — | kimutatás arra vonatkozóan, hogy az új kibocsátásforrás-kategóriából származó kibocsátások hozzájárulnak ahhoz, hogy a tagállam ne tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit, továbbá az ennek megállapításához használt módszerek, adatok és kibocsátási tényezők részletes leírása; |
| --- | --- |

—

kimutatás arra vonatkozóan, hogy az új kibocsátásforrás-kategóriából származó kibocsátások hozzájárulnak ahhoz, hogy a tagállam ne tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit, továbbá az ennek megállapításához használt módszerek, adatok és kibocsátási tényezők részletes leírása;

| ii. | az egyes kibocsátásforrás-kategóriákból származó kibocsátási értékek meghatározásához alkalmazott jelentősen eltérő kibocsátási tényezők esetében:






  — | az eredeti kibocsátási tényezők ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés részletes leírását, amelyből az adott kibocsátási tényező levezetésre került, |
| --- | --- | --- |

ii.

az egyes kibocsátásforrás-kategóriákból származó kibocsátási értékek meghatározásához alkalmazott jelentősen eltérő kibocsátási tényezők esetében:

—

az eredeti kibocsátási tényezők ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés részletes leírását, amelyből az adott kibocsátási tényező levezetésre került,

| — | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eredeti kibocsátási tényezőket alkalmazták a kibocsátáscsökkentések meghatározásához azok megállapítása idején, |
| --- | --- |

—

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eredeti kibocsátási tényezőket alkalmazták a kibocsátáscsökkentések meghatározásához azok megállapítása idején,

| — | az aktualizált kibocsátási tényezők ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés részletes leírását, amelyből az adott kibocsátási tényező levezetésre került, |
| --- | --- |

—

az aktualizált kibocsátási tényezők ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés részletes leírását, amelyből az adott kibocsátási tényező levezetésre került,

| — | az eredeti és az aktualizált kibocsátási tényezők alkalmazásával készült kibocsátásbecslések összehasonlítása annak igazolására, hogy a kibocsátási tényezők változása hozzájárul ahhoz, hogy a tagállam ne tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit, |
| --- | --- |

—

az eredeti és az aktualizált kibocsátási tényezők alkalmazásával készült kibocsátásbecslések összehasonlítása annak igazolására, hogy a kibocsátási tényezők változása hozzájárul ahhoz, hogy a tagállam ne tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit,

| — | az arra vonatkozó döntés indoklása, hogy a kibocsátási tényezők változásai jelentősek-e; |
| --- | --- |

—

az arra vonatkozó döntés indoklása, hogy a kibocsátási tényezők változásai jelentősek-e;

| iii. | az egyes kibocsátásforrás-kategóriákból származó kibocsátási értékek meghatározásához alkalmazott, jelentősen eltérő módszerek esetében:






  — | az eredetileg alkalmazott módszerek ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés részletes leírását, amelyből az adott kibocsátási tényező levezetésre került, |
| --- | --- | --- |

iii.

az egyes kibocsátásforrás-kategóriákból származó kibocsátási értékek meghatározásához alkalmazott, jelentősen eltérő módszerek esetében:

—

az eredetileg alkalmazott módszerek ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés részletes leírását, amelyből az adott kibocsátási tényező levezetésre került,

| — | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eredeti módszereket alkalmazták a kibocsátáscsökkentések meghatározásához azok megállapítása idején, |
| --- | --- |

—

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az eredeti módszereket alkalmazták a kibocsátáscsökkentések meghatározásához azok megállapítása idején,

| — | az aktualizált módszerek ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés vagy hivatkozási alap részletes leírását, amelyből levezetésre kerültek, |
| --- | --- |

—

az aktualizált módszerek ismertetése, ideértve azon tudományos alapvetés vagy hivatkozási alap részletes leírását, amelyből levezetésre kerültek,

| — | az eredeti és az aktualizált módszerek alkalmazásával készült kibocsátásbecslések összehasonlítása annak igazolására, hogy a módszerek változása hozzájárul ahhoz, hogy a tagállam ne tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit, |
| --- | --- |

—

az eredeti és az aktualizált módszerek alkalmazásával készült kibocsátásbecslések összehasonlítása annak igazolására, hogy a módszerek változása hozzájárul ahhoz, hogy a tagállam ne tudja teljesíteni kibocsátáscsökkentési kötelezettségeit,

| — | az arra vonatkozó döntés indoklása, hogy a módszerek változása jelentős-e. |
| --- | --- |

—

az arra vonatkozó döntés indoklása, hogy a módszerek változása jelentős-e.

| 2. | Azon kiigazítási eljárások esetében, amelyekre hasonló okokból kerül sor, a tagállamok azok alátámasztására benyújthatják ugyanazon információkat, feltéve, hogy minden tagállam benyújtja az 1. pontban meghatározott, megkövetelt egyedi országspecifikus információkat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A tagállamoknak a kiigazítás(ok) által érintett valamennyi év tekintetében újra kell számítaniuk a kiigazított kibocsátási értékeket az időszakok következetességének lehető legnagyobb mértékű biztosítására. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Azok a tagállamok, amelyek az LRTAP Egyezmény értelmében úgy dönthetnek, hogy a felhasznált tüzelőanyagok alapján számított nemzeti összkibocsátásokat veszik a megfelelés alapjául, a nemzetközi és az uniós jog koherenciájának biztosítása érdekében továbbra is választhatják ezt a lehetőséget.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 525/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről EGT-vonatkozású szöveg (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

---

V. MELLÉKLET

A LEVEGŐSZENNYEZÉS HATÁSAINAK A 9. CIKKBEN EMLÍTETT MEGFIGYELÉSÉRE VONATKOZÓ OPCIONÁLIS MUTATÓK

| a) | Édesvízi ökoszisztémák esetében: a biológiai kár mértékének megállapítása, ideértve az érzékeny receptorokat is (mikrofiták és makrofiták, diatómák), valamint a halak vagy gerinctelenek számának fogyását: | elsődleges mutató: savsemlegesítő képesség (ANC), másodlagos mutatók: savasság (pH), oldott szulfát (SO4), nitrát (NO3), oldott szerves szén: |
| --- | --- | --- |

a)

Édesvízi ökoszisztémák esetében: a biológiai kár mértékének megállapítása, ideértve az érzékeny receptorokat is (mikrofiták és makrofiták, diatómák), valamint a halak vagy gerinctelenek számának fogyását:

elsődleges mutató: savsemlegesítő képesség (ANC), másodlagos mutatók: savasság (pH), oldott szulfát (SO4), nitrát (NO3), oldott szerves szén:

| | mintavétel: az éves gyakoriságtól (állóvizeknél őszi fordulóval) a havi gyakoriságig (folyóvizek) terjed; |
| --- | --- |

mintavétel: az éves gyakoriságtól (állóvizeknél őszi fordulóval) a havi gyakoriságig (folyóvizek) terjed;

| b) | szárazföldi ökoszisztémák esetében: a talaj savasságának, tápanyag-veszteségének, nitrogénstátuszának és nitrogénmérlegének, valamint biodiverzitás-csökkenésének értékelése:






  i. | elsődleges mutató: a talaj savassága: bázikus kationok kicserélhető frakciói (bázistelítettség) és kicserélhető alumínium a talajban: | mintavétel: tízévente; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

szárazföldi ökoszisztémák esetében: a talaj savasságának, tápanyag-veszteségének, nitrogénstátuszának és nitrogénmérlegének, valamint biodiverzitás-csökkenésének értékelése:

i.

elsődleges mutató: a talaj savassága: bázikus kationok kicserélhető frakciói (bázistelítettség) és kicserélhető alumínium a talajban:

mintavétel: tízévente;

| | másodlagos mutatók: pH, szulfát, nitrát, bázikus kationok, alumíniumkoncentráció a talajoldatban: |
| --- | --- |

másodlagos mutatók: pH, szulfát, nitrát, bázikus kationok, alumíniumkoncentráció a talajoldatban:

| | mintavétel: évente (szükséges esetben); |
| --- | --- |

mintavétel: évente (szükséges esetben);

| ii. | elsődleges mutató: a talaj nitrátkioldódása (NO3,kioldódás):
  mintavétel: évente; |
| --- | --- |

ii.

elsődleges mutató: a talaj nitrátkioldódása (NO3,kioldódás):

mintavétel: évente;

| iii. | elsődleges mutató: szén–nitrogén arány (C/N), másodlagos mutató: a talaj teljes nitrogéntartalma (Nteljes):
  mintavétel: tízévente; |
| --- | --- |

iii.

elsődleges mutató: szén–nitrogén arány (C/N), másodlagos mutató: a talaj teljes nitrogéntartalma (Nteljes):

mintavétel: tízévente;

| iv. | elsődleges mutató: tápanyagegyensúly a levélzetben (N/P,N/K, N/Mg):
  mintavétel: négyévente; |
| --- | --- |

iv.

elsődleges mutató: tápanyagegyensúly a levélzetben (N/P,N/K, N/Mg):

mintavétel: négyévente;

| c) | szárazföldi ökoszisztémák esetében: az ózon által a növények növekedésében és a biológiai sokféleségben okozott kár értékelése:






  i. | elsődleges mutató: növények növekedése, levelek károsodása, másodlagos mutató: szénáramlás (Cáramlás):
  mintavétel: évente; |
| --- | --- | --- |

c)

szárazföldi ökoszisztémák esetében: az ózon által a növények növekedésében és a biológiai sokféleségben okozott kár értékelése:

i.

elsődleges mutató: növények növekedése, levelek károsodása, másodlagos mutató: szénáramlás (Cáramlás):

mintavétel: évente;

| ii. | elsődleges mutató: a kritikus fluxusalapú értékek túllépése:
  mintavétel: évente a vegetációs időszakban. |
| --- | --- |

ii.

elsődleges mutató: a kritikus fluxusalapú értékek túllépése:

mintavétel: évente a vegetációs időszakban.

---

VI. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| A 2001/81/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, első albekezdés és második albekezdés, c), d) és e) pont | 2. cikk |
| 3. cikk, e) pont | 3. cikk, 1. pont |
| — | 3. cikk, 2., 3., 4., 5., 8., 9., 12. és 13. pont |
| 3. cikk, i) pont | 3. cikk, 6. pont |
| 3. cikk, k) pont | 3. cikk, 7. pont |
| 3. cikk, h) pont | 3. cikk, 10. pont |
| 3. cikk, g) pont | 3. cikk, 11. pont |
| 4. cikk | 4. cikk, (1) és (2) bekezdés |
| 2. cikk, második albekezdés, a) és b) pont | 4. cikk, (3) bekezdés |
| — | 5. cikk |
| 6. cikk, (1) bekezdés | 6. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 6. cikk, (2) és (5)—(10) bekezdés |
| 6. cikk, (3) bekezdés | 6. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| — | 7. cikk |
| 7. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |
| — | 8. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, (2)—(4) bekezdés |
| 7. cikk, (2) bekezdés | 8. cikk, (5) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés | 8. cikk, (6) bekezdés |
| 7. cikk, (4) bekezdés | 8. cikk, (7) bekezdés |
| — | 9. cikk |
| 8. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk, (1) bekezdés |
| 8. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, (2) bekezdés |
| — | 10. cikk, (3) és (4) bekezdés |
| 9. cikk | 11. cikk |
| — | 12. cikk |
| 10. cikk | 13. cikk |
| 6. cikk, (4) bekezdés | 14. cikk, (1) bekezdés |
| 7. cikk, (3) bekezdés és 8. cikk (3) bekezdés | 14. cikk, (2) és (3) bekezdés |
| 11. cikk | 15. cikk |
| 13. cikk, (3) bekezdés | 16. cikk |
| 13. cikk, (1) és (2) bekezdés | 17. cikk |
| 14. cikk | 18. cikk |
| — | 19. cikk |
| 15. cikk | 20. cikk |
| — | 21. cikk |
| 16. cikk | 22. cikk |
| 17. cikk | 23. cikk |
| 8. cikk, (1) bekezdés és III. melléklet | I. melléklet |
| I. melléklet | II. melléklet |
| — | III, V. és VI. melléklet |
| III. melléklet | IV. melléklet |

A 2001/81/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, első albekezdés és második albekezdés, c), d) és e) pont

2. cikk

3. cikk, e) pont

3. cikk, 1. pont

—

3. cikk, 2., 3., 4., 5., 8., 9., 12. és 13. pont

3. cikk, i) pont

3. cikk, 6. pont

3. cikk, k) pont

3. cikk, 7. pont

3. cikk, h) pont

3. cikk, 10. pont

3. cikk, g) pont

3. cikk, 11. pont

4. cikk

4. cikk, (1) és (2) bekezdés

2. cikk, második albekezdés, a) és b) pont

4. cikk, (3) bekezdés

—

5. cikk

6. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

6. cikk, (2) és (5)—(10) bekezdés

6. cikk, (3) bekezdés

6. cikk, (3) és (4) bekezdés

—

7. cikk

7. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés

—

8. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, (2)—(4) bekezdés

7. cikk, (2) bekezdés

8. cikk, (5) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés

8. cikk, (6) bekezdés

7. cikk, (4) bekezdés

8. cikk, (7) bekezdés

—

9. cikk

8. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés

8. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (2) bekezdés

—

10. cikk, (3) és (4) bekezdés

9. cikk

11. cikk

—

12. cikk

10. cikk

13. cikk

6. cikk, (4) bekezdés

14. cikk, (1) bekezdés

7. cikk, (3) bekezdés és 8. cikk (3) bekezdés

14. cikk, (2) és (3) bekezdés

11. cikk

15. cikk

13. cikk, (3) bekezdés

16. cikk

13. cikk, (1) és (2) bekezdés

17. cikk

14. cikk

18. cikk

—

19. cikk

15. cikk

20. cikk

—

21. cikk

16. cikk

22. cikk

17. cikk

23. cikk

8. cikk, (1) bekezdés és III. melléklet

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

—

III, V. és VI. melléklet

III. melléklet

IV. melléklet

---

A Bizottság nyilatkozata a metánkibocsátások felülvizsgálatáról

A Bizottság úgy véli, hogy a levegő minőségének szempontjából nagy szükség van a tagállamok metánkibocsátása alakulásának folyamatos felülvizsgálatára annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen az ózonkoncentrációt az EU-ban és nemzetközi szinten elő lehessen mozdítani a metánkibocsátás visszaszorítását.

A Bizottság megerősíti, hogy a bejelentett nemzeti kibocsátások alapján tovább kívánja vizsgálni, hogy a metánkibocsátások miként befolyásolják a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések megvalósítását, továbbá mérlegelni fogja a szóban forgó kibocsátások csökkentését célzó intézkedések meghozatalát, és adott esetben erre irányuló jogalkotási javaslatot fog benyújtani. Értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni több, ezen a téren folyamatban lévő és várhatóan 2017-ben lezáruló tanulmány eredményeit, valamint az e területen bekövetkező nemzetközi fejleményeket.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/32

---

A TANÁCS (EU) 2016/2285 RENDELETE

(2016. december 12.)

az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2017. és 2018. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2016/72 tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 43. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

| (2) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy az állományvédelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) előírja, hogy az állományvédelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni.

| (3) | A Tanács feladata, hogy a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan intézkedéseket – ezen belül adott esetben bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket – fogadjon el. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az valamennyi tagállamnak viszonylagos stabilitást biztosítson minden állomány halászata, illetve minden halászati tevékenység végzése tekintetében, továbbá kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács feladata, hogy a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan intézkedéseket – ezen belül adott esetben bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket – fogadjon el. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy az valamennyi tagállamnak viszonylagos stabilitást biztosítson minden állomány halászata, illetve minden halászati tevékenység végzése tekintetében, továbbá kellően figyelembe vegye a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott célkitűzéseit.

| (4) | A 2347/2002/EK tanácsi rendelet (2) 2. cikkének a) pontjában meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségek megállapítására kétévente kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A 2347/2002/EK tanácsi rendelet (2) 2. cikkének a) pontjában meghatározott mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségek megállapítására kétévente kerül sor.

| (5) | A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-értékeket) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett a tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra. |
| --- | --- |

(5)

A teljes kifogható mennyiségeket (TAC-értékeket) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett a tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra.

| (6) | A halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a nemzetközi megállapodásokkal és a nemzetközileg elfogadott elvekkel – ilyen például a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó 1995. évi ENSZ-megállapodás (3) és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó 2008. évi nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokban részletesen meghatározott állománygazdálkodási elvek –, amelyek szerint a szabályozó hatóságoknak különösen elővigyázatosan kell eljárniuk olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló információ bizonytalan, nem megbízható vagy pontatlan. A megfelelő tudományos információk hiányára mindenestre nem lehet hivatkozni az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként. |
| --- | --- |

(6)

A halászati lehetőségeknek összhangban kell lenniük a nemzetközi megállapodásokkal és a nemzetközileg elfogadott elvekkel – ilyen például a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó 1995. évi ENSZ-megállapodás (3) és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó 2008. évi nemzetközi ENSZ FAO-iránymutatásokban részletesen meghatározott állománygazdálkodási elvek –, amelyek szerint a szabályozó hatóságoknak különösen elővigyázatosan kell eljárniuk olyan esetekben, amikor a rendelkezésre álló információ bizonytalan, nem megbízható vagy pontatlan. A megfelelő tudományos információk hiányára mindenestre nem lehet hivatkozni az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések elhalasztásának vagy elmulasztásának okaként.

| (7) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a HTMGB által kibocsátott legutóbbi szakvélemények kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata nem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket tovább kell csökkenteni mindaddig, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát. |
| --- | --- |

(7)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a HTMGB által kibocsátott legutóbbi szakvélemények kiemelik, hogy a mélytengeri állományok többségének halászata nem fenntartható, valamint hogy a szóban forgó állományok fenntarthatóságának biztosítása érdekében a rájuk vonatkozó halászati lehetőségeket tovább kell csökkenteni mindaddig, amíg az állományok méretének alakulása nem mutat pozitív tendenciát.

| (8) | Az ICES szakvéleményére tekintettel helyénvaló, hogy az északnyugati vizekben élő nagyszemű vörösdurbincsra vonatkozó teljes kifogható mennyiség kizárólag a járulékos fogásokra korlátozódjon. |
| --- | --- |

(8)

Az ICES szakvéleményére tekintettel helyénvaló, hogy az északnyugati vizekben élő nagyszemű vörösdurbincsra vonatkozó teljes kifogható mennyiség kizárólag a járulékos fogásokra korlátozódjon.

| (9) | A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságnak (CECAF) és a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságnak (GFCM) az ICES IX alterülettel határos területein a nagyszemű vörösdurbincs fogásai jelentős mennyiségeket tesznek ki. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó szomszédos területekre vonatkozóan rendelkezésre álló ICES-adatok hiányosak, a teljes kifogható mennyiség hatályát a továbbiakban is az ICES IX alterületre kell korlátozni. Mindazonáltal a jövőbeli állománygazdálkodási döntések előkészítésére tekintettel rendelkezni kell az említett szomszédos területekre vonatkozó adatszolgáltatásról. |
| --- | --- |

(9)

A Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottságnak (CECAF) és a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságnak (GFCM) az ICES IX alterülettel határos területein a nagyszemű vörösdurbincs fogásai jelentős mennyiségeket tesznek ki. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó szomszédos területekre vonatkozóan rendelkezésre álló ICES-adatok hiányosak, a teljes kifogható mennyiség hatályát a továbbiakban is az ICES IX alterületre kell korlátozni. Mindazonáltal a jövőbeli állománygazdálkodási döntések előkészítésére tekintettel rendelkezni kell az említett szomszédos területekre vonatkozó adatszolgáltatásról.

| (10) | Az ICES szakvéleménye ezenfelül az atlanti tükörhal halászatának teljes felfüggesztését javasolja 2020-ig. Az elmúlt években teljes kifogható mennyiségek kerültek megállapításra az atlanti tükörhal tekintetében (a TAC értéke 2010 óta minden évben nulla volt). Miután az állomány kimerült és nem regenerálódik, helyénvaló teljes tilalmat bevezetni a faj halászatára, fedélzeten tartására, átrakására és kirakodására. Az ICES megállapította, hogy az Atlanti-óceán északkeleti részén 2010 óta nem került sor az atlanti tükörhal célzott uniós halászatára. |
| --- | --- |

(10)

Az ICES szakvéleménye ezenfelül az atlanti tükörhal halászatának teljes felfüggesztését javasolja 2020-ig. Az elmúlt években teljes kifogható mennyiségek kerültek megállapításra az atlanti tükörhal tekintetében (a TAC értéke 2010 óta minden évben nulla volt). Miután az állomány kimerült és nem regenerálódik, helyénvaló teljes tilalmat bevezetni a faj halászatára, fedélzeten tartására, átrakására és kirakodására. Az ICES megállapította, hogy az Atlanti-óceán északkeleti részén 2010 óta nem került sor az atlanti tükörhal célzott uniós halászatára.

| (11) | Az ICES szakvéleménye szerint a korlátozott fedélzeti megfigyelések eredményei azt mutatják, hogy az összes bejelentett gránátoshalfogásnak kevesebb mint 1 %-a volt észak-atlanti gránátoshal. E megfontolások alapján az ICES azt javasolja, hogy nem kellene engedélyezni az észak-atlanti gránátoshal célzott halászatát, valamint hogy a járulékos fogásokat be kellene számítani a gránátoshalra vonatkozó TAC-ba, elkerülve ezzel a fajra vonatkozó valótlan jelentéseket. Amint azt az ICES jelezte, lényeges, egy nagyságrendet meghaladó (azaz több mint tízszeres) különbségek vannak a gránátoshal és az észak-atlanti gránátoshal fogásmennyiségeinek arányában a hivatalos kirakodási jelentésekben szereplő adatok, illetve az azon területeken megfigyelt fogások és ott végzett tudományos felmérések adatai között, ahol jelenleg az észak-atlanti gránátoshal halászata folyik. Nagyon kevés adat áll rendelkezésre erről a fajról, a kirakodási jelentésekben szereplő egyes adatok pedig az ICES szerint valótlan jelentésnek minősülnek. Következésképpen az észak-atlanti gránátoshal fogásairól nem lehet a valóságnak megfelelő feljegyzési dokumentációt összeállítani. Az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásait ezért a tudományos szakvéleménynek megfelelően az észak-atlanti gránátoshal egyes tagállami kvótáinak 1 %-ára kell korlátozni és bele kell számítani abba. |
| --- | --- |

(11)

Az ICES szakvéleménye szerint a korlátozott fedélzeti megfigyelések eredményei azt mutatják, hogy az összes bejelentett gránátoshalfogásnak kevesebb mint 1 %-a volt észak-atlanti gránátoshal. E megfontolások alapján az ICES azt javasolja, hogy nem kellene engedélyezni az észak-atlanti gránátoshal célzott halászatát, valamint hogy a járulékos fogásokat be kellene számítani a gránátoshalra vonatkozó TAC-ba, elkerülve ezzel a fajra vonatkozó valótlan jelentéseket. Amint azt az ICES jelezte, lényeges, egy nagyságrendet meghaladó (azaz több mint tízszeres) különbségek vannak a gránátoshal és az észak-atlanti gránátoshal fogásmennyiségeinek arányában a hivatalos kirakodási jelentésekben szereplő adatok, illetve az azon területeken megfigyelt fogások és ott végzett tudományos felmérések adatai között, ahol jelenleg az észak-atlanti gránátoshal halászata folyik. Nagyon kevés adat áll rendelkezésre erről a fajról, a kirakodási jelentésekben szereplő egyes adatok pedig az ICES szerint valótlan jelentésnek minősülnek. Következésképpen az észak-atlanti gránátoshal fogásairól nem lehet a valóságnak megfelelő feljegyzési dokumentációt összeállítani. Az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásait ezért a tudományos szakvéleménynek megfelelően az észak-atlanti gránátoshal egyes tagállami kvótáinak 1 %-ára kell korlátozni és bele kell számítani abba.

| (12) | Az ICES javaslata értelmében a mélytengeri cápák célzott fogásainak mennyiségét nullában kell megállapítani. Az ICES azonban azt is jelzi, hogy a jelenleg alkalmazott szigorú fogási korlátok a mélytengeri cápák elkerülhetetlen járulékos fogásaira vonatkozó valótlan jelentéseket eredményeznek. Különösen a fekete abroncshal horogsorral folytatott célzott kisüzemi mélytengeri halászata során elkerülhetetlenek a mélytengeri cápák járulékos fogásai, amelyeket jelenleg elpusztult állapotban visszadobnak a tengerbe. Az említett tényekre tekintettel, valamint a mélytengeri cápákra vonatkozó tudományos adatok gyűjtése érdekében a 2017-es és 2018-as évre vonatkozóan kísérleti jelleggel korlátozott járulékos fogásokat kell engedélyezni a mélytengeri cápákra vonatkozóan, amelynek értelmében a fekete abroncshal horogsorral folytatott célzott, kisüzemi mélytengeri halászata során lehetővé válna a mélytengeri cápák elkerülhetetlen járulékos fogásainak korlátozott mennyiségben történő kirakodása. A fekete abroncshal kisüzemi halászata esetében a horogsor szelektív halászeszköznek számít. Az érintett tagállamoknak regionális állománygazdálkodási intézkedéseket kell kidolgozniuk a fekete abroncshal halászatára vonatkozóan, a mélytengeri cápákat illetően pedig konkrét adatgyűjtési intézkedésekkel kell biztosítaniuk az állományok szigorú nyomon követését. Az a rendelkezés, hogy az Unió az ICES V, VI, VII, VIII és IX alterület uniós és nemzetközi vizein, az ICES X. alterület uniós és nemzetközi vizein, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizein engedélyezi a mélytengeri cápafajok ilyen járulékos fogásait, nem érinti az e területen élő mélytengeri cápákra vonatkozó viszonylagos stabilitás elvét. |
| --- | --- |

(12)

Az ICES javaslata értelmében a mélytengeri cápák célzott fogásainak mennyiségét nullában kell megállapítani. Az ICES azonban azt is jelzi, hogy a jelenleg alkalmazott szigorú fogási korlátok a mélytengeri cápák elkerülhetetlen járulékos fogásaira vonatkozó valótlan jelentéseket eredményeznek. Különösen a fekete abroncshal horogsorral folytatott célzott kisüzemi mélytengeri halászata során elkerülhetetlenek a mélytengeri cápák járulékos fogásai, amelyeket jelenleg elpusztult állapotban visszadobnak a tengerbe. Az említett tényekre tekintettel, valamint a mélytengeri cápákra vonatkozó tudományos adatok gyűjtése érdekében a 2017-es és 2018-as évre vonatkozóan kísérleti jelleggel korlátozott járulékos fogásokat kell engedélyezni a mélytengeri cápákra vonatkozóan, amelynek értelmében a fekete abroncshal horogsorral folytatott célzott, kisüzemi mélytengeri halászata során lehetővé válna a mélytengeri cápák elkerülhetetlen járulékos fogásainak korlátozott mennyiségben történő kirakodása. A fekete abroncshal kisüzemi halászata esetében a horogsor szelektív halászeszköznek számít. Az érintett tagállamoknak regionális állománygazdálkodási intézkedéseket kell kidolgozniuk a fekete abroncshal halászatára vonatkozóan, a mélytengeri cápákat illetően pedig konkrét adatgyűjtési intézkedésekkel kell biztosítaniuk az állományok szigorú nyomon követését. Az a rendelkezés, hogy az Unió az ICES V, VI, VII, VIII és IX alterület uniós és nemzetközi vizein, az ICES X. alterület uniós és nemzetközi vizein, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizein engedélyezi a mélytengeri cápafajok ilyen járulékos fogásait, nem érinti az e területen élő mélytengeri cápákra vonatkozó viszonylagos stabilitás elvét.

| (13) | A 847/96/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban az abban említett intézkedések alá tartozó halállományokat meg kell határozni. Elővigyázatossági teljes kifogható mennyiség vonatkozik azokra az állományokra, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése arra az évre vonatkozóan, amelyre a teljes kifogható mennyiségeket meghatározzák; más esetekben az analitikai teljes kifogható mennyiséget kell alkalmazni. Figyelemmel az ICES és a HTMGB szakvéleményére, egyes mélytengeri állományok esetében nem áll rendelkezésre a vonatkozó halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése, ezért ezeket az állományokat elővigyázatossági TAC hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(13)

A 847/96/EK tanácsi rendelettel (4) összhangban az abban említett intézkedések alá tartozó halállományokat meg kell határozni. Elővigyázatossági teljes kifogható mennyiség vonatkozik azokra az állományokra, amelyek esetében nem áll rendelkezésre a halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése arra az évre vonatkozóan, amelyre a teljes kifogható mennyiségeket meghatározzák; más esetekben az analitikai teljes kifogható mennyiséget kell alkalmazni. Figyelemmel az ICES és a HTMGB szakvéleményére, egyes mélytengeri állományok esetében nem áll rendelkezésre a vonatkozó halászati lehetőségek tudományosan megalapozott értékelése, ezért ezeket az állományokat elővigyázatossági TAC hatálya alá kell vonni.

| (14) | A 847/96/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően Portugália 2016. szeptember 15-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szardellának az ICES IX és X alterületén, valamint a CECAF 34.1.1 uniós vizeiben élő állományaira vonatkozó 2016. évi teljes kifogható mennyiség 15 000 tonnára történő emelésére. Az ICES a 2016. október 21-i szakvéleményében megerősítette az érintett szardellaállomány kiemelkedően jó állapotát és következésképpen azt, hogy 2016-ban a 15 000 tonnás fogásmennyiség fenntarthatónak tekinthető. Az (EU) 2016/72 tanácsi rendeletet (5) ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

A 847/96/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően Portugália 2016. szeptember 15-én kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szardellának az ICES IX és X alterületén, valamint a CECAF 34.1.1 uniós vizeiben élő állományaira vonatkozó 2016. évi teljes kifogható mennyiség 15 000 tonnára történő emelésére. Az ICES a 2016. október 21-i szakvéleményében megerősítette az érintett szardellaállomány kiemelkedően jó állapotát és következésképpen azt, hogy 2016-ban a 15 000 tonnás fogásmennyiség fenntarthatónak tekinthető. Az (EU) 2016/72 tanácsi rendeletet (5) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az (EU) 2016/72 rendeletben előírt, az ICES IX és X alterületén, valamint a CECAF 34.1.1 uniós vizeiben élő szardellaállományra vonatkozó halászati lehetőségek 2016. január 1-től alkalmazandók. Ezért az e rendeletben meghatározott módosító rendelkezéseket is az említett időponttól kell alkalmazni. Ez a visszaható hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogos elvárások védelmének az elvét, mivel az érintett halászati lehetőségek mértéke az (EU) 2016/72 rendeletben meghatározott lehetőségekhez képest növekedik. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2016/72 rendeletben előírt, az ICES IX és X alterületén, valamint a CECAF 34.1.1 uniós vizeiben élő szardellaállományra vonatkozó halászati lehetőségek 2016. január 1-től alkalmazandók. Ezért az e rendeletben meghatározott módosító rendelkezéseket is az említett időponttól kell alkalmazni. Ez a visszaható hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonságnak és a jogos elvárások védelmének az elvét, mivel az érintett halászati lehetőségek mértéke az (EU) 2016/72 rendeletben meghatározott lehetőségekhez képest növekedik.

| (16) | A halászati tevékenység megszakadásának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően haladéktalanul hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(16)

A halászati tevékenység megszakadásának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően haladéktalanul hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a 2017. és 2018. évre az uniós vizeken, illetve egyes, fogási korlátok hatálya alá tartozó nem uniós vizeken az uniós halászhajók rendelkezésére álló éves halászati lehetőségeket bizonyos mélytengeri halfajok állományai tekintetében.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában:

a)   „uniós halászhajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő és az Unióban lajstromozott halászhajó;

b)   „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek, kivéve a Szerződés II. mellékletében felsorolt területekkel szomszédos vizeket;

c)   „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;

d)   „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada;

e)   „nemzetközi vizek”: az egyetlen állam felségterületéhez vagy joghatóságához sem tartozó vizek;

(2)   E rendelet alkalmazásában a következő övezetmeghatározások érvényesek:

a)   „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek;

b)   „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) II. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek.

3. cikk

A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk

Az uniós halászhajók által az uniós vizeken vagy egyes, nem uniós vizeken halászott mélytengeri fajokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekkel funkcionálisan összefüggő feltételeket a melléklet állapítja meg.

4. cikk

A halászat lehetőségek elosztására vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

| a) | az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék; |
| --- | --- |

a)

az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

| b) | az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (8) 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (8) 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;

| c) | az 1006/2008/EK tanácsi rendelet (9) 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások; |
| --- | --- |

c)

az 1006/2008/EK tanácsi rendelet (9) 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;

| d) | a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások; |
| --- | --- |

d)

a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;

| e) | a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek; |
| --- | --- |

e)

a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;

| f) | az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. |
| --- | --- |

f)

az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

(2)   Az e rendelet mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.

5. cikk

A fogások és a járulékos fogások kirakodásának feltételei

A megállapított teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha a fogásokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve.

6. cikk

Tilalom

Az uniós halászhajók számára az ICES I, II, III, IV, V és VI; VII; VIII, IX, X, XII és XIV alterületek uniós és nemzetközi vizein tilos az atlanti tükörhal (Hoplostethus atlanticus) halászata, továbbá az adott területen kifogott atlanti tükörhal fedélzeten való tartása, átrakása, illetve kirakodása.

Hoplostethus atlanticus

7. cikk

Adatküldés

Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a halászott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

8. cikk

Az (EU) 2016/72 rendelet módosítása

A (EU) 2016/72 rendeletnek az IA mellékletében szereplő, a szardellának az ICES IX és X alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó halászati lehetőségeket ismertető bejegyzései helyébe a következők lépnek:

| Faj: | Szardella

  Engraulis encrasicolus | Övezet: | IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 7 174 | | |
| Portugália | 7 826 | | |
| Unió | 15 000 | | |
| TAC | 15 000 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Szardella

Engraulis encrasicolus

Engraulis encrasicolus

Övezet:

Övezet:

IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

(ANE/9/3411)

Spanyolország

7 174

Portugália

7 826

Unió

15 000

TAC

15 000

Elővigyázatossági TAC

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni. A 8. cikket azonban 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

G. MATEČNÁ

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

1

(2)  A Tanács 2347/2002/EK rendelete (2002. december 16.) a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról (HL L 351., 2002.12.28., 6. o.).

2

(3)  Megállapodás az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról (HL L 189., 1998.7.3., 16. o.).

3

(4)  A Tanács 847/96/EK rendelete (1996. május 6.) a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2016/72 rendelete (2016. január 22.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról és az (EU) 2015/104 rendelet módosításáról (HL L 22., 2016.1.28., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 216/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északi részén kívüli egyes területeken halászatot folytató tagállamok által a névleges fogási statisztikák benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 1006/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a közösségi halászhajók közösségi vizeken kívül folytatott halászati tevékenységeinek engedélyezéséről és a harmadik országok hajóinak közösségi vizekhez való hozzáféréséről, valamint a 2847/93/EGK és az 1624/94/EK rendelet módosításáról, továbbá a 3317/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 33. o.).

9

---

MELLÉKLET

Eltérő rendelkezés hiányában a halászati övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.

1. RÉSZ

A fajok és fajcsoportok meghatározása

| 1. | Az e melléklet 2. részében foglalt jegyzékben a halállományokra a fajok latin nevének betűrendi sorrendjével összhangban történik utalás. Ez alól azonban kivételt jelentenek a mélytengeri cápák, amelyek a jegyzék elején szerepelnek. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin neve és közönséges neve közötti megfeleléseket tartalmazza:







  Közönséges név | Hárombetűs kód | Tudományos név |
| --- | --- | --- | --- |
| Fekete abroncshal | BSF | Aphanopus carbo |
| Tízujjú nyálkásfejűhalak | ALF | Beryx spp. |
| Gránátoshal | RNG | Coryphaernoides rupestris |
| Észak-atlanti gránátoshal | RHG | Macrourus berglax |
| Nagyszemű vörösdurbincs | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Ezüstös tengericompó | GFB | Phycis blennoides |

1.

Közönséges név

Hárombetűs kód

Tudományos név

Fekete abroncshal

BSF

Aphanopus carbo

Tízujjú nyálkásfejűhalak

ALF

Beryx spp.

Gránátoshal

RNG

Coryphaernoides rupestris

Észak-atlanti gránátoshal

RHG

Macrourus berglax

Nagyszemű vörösdurbincs

SBR

Pagellus bogaraveo

Ezüstös tengericompó

GFB

Phycis blennoides

| 2. | E rendelet alkalmazásában a „mélytengeri cápák” az alábbi felsorolásban található fajokat jelölik:







  Közönséges név | Hárombetűs kód | Tudományos név |
| --- | --- | --- | --- |
| Mélyvízi macskacápák | API | Apristurus spp. |
| Galléros cápa | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Nyelőcápák | CWO | Centrophorus spp. |
| Portugál cápa | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Hosszúorrú tüskéscápa | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Szürke tüskéscápa | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Madárcsőrű tüskéscápa | DCA | Deania calcea |
| Búvárcápa | SCK | Dalatias licha |
| Nagy lámpáscápa | ETR | Etmopterus princeps |
| Bársonyoshasú lámpáscápa | ETX | Etmopterus spinax |
| Egércápa | GAM | Galeus murinus |
| Hatkopoltyús szürkecápa | SBL | Hexandus griseus |
| Vitorlás disznócápa | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Spanyol tüskéscápa | SYR | Scymnodon ringens |
| Grönlandi cápa | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Közönséges név

Hárombetűs kód

Tudományos név

Mélyvízi macskacápák

API

Apristurus spp.

Galléros cápa

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Nyelőcápák

CWO

Centrophorus spp.

Portugál cápa

CYO

Centroscymnus coelolepis

Hosszúorrú tüskéscápa

CYP

Centroscymnus crepidater

Szürke tüskéscápa

CFB

Centroscyllium fabricii

Madárcsőrű tüskéscápa

DCA

Deania calcea

Búvárcápa

SCK

Dalatias licha

Nagy lámpáscápa

ETR

Etmopterus princeps

Bársonyoshasú lámpáscápa

ETX

Etmopterus spinax

Egércápa

GAM

Galeus murinus

Hatkopoltyús szürkecápa

SBL

Hexandus griseus

Vitorlás disznócápa

OXN

Oxynotus paradoxus

Spanyol tüskéscápa

SYR

Scymnodon ringens

Grönlandi cápa

GSK

Somniosus microcephalus

2. RÉSZ

Éves halászati lehetőségek (élőtömegtonnában kifejezve)

| Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Unió | 10 (1) | 10 (1) | | |
| TAC | 10 (1) | 10 (1) | | Elővigyázatossági TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák

Övezet:

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

(DWS/56789-)

Tárgyév

2017

2018

Unió

10 (1)

10 (1)

TAC

10 (1)

10 (1)

Elővigyázatossági TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | A X övezet uniós és nemzetközi vizei
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Portugália | 10 (2) | 10 (2) | | |
| Unió | 10 (2) | 10 (2) | | |
| TAC | 10 (2) | 10 (2) | | Elővigyázatossági TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák

Övezet:

A X övezet uniós és nemzetközi vizei

(DWS/10-)

Tárgyév

2017

2018

Portugália

10 (2)

10 (2)

Unió

10 (2)

10 (2)

TAC

10 (2)

10 (2)

Elővigyázatossági TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Mélytengeri cápák, Deania hystricosa és Deania profundorum | Övezet: | A XII övezet nemzetközi vizei
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Írország | 0 | 0 | | |
| Spanyolország | 0 | 0 | | |
| Franciaország | 0 | 0 | | |
| Egyesült Királyság | 0 | 0 | | |
| Unió | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Elővigyázatossági TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák, Deania hystricosa és Deania profundorum

Övezet:

A XII övezet nemzetközi vizei

(DWS/12INT-)

Tárgyév

2017

2018

Írország

0

0

Spanyolország

0

0

Franciaország

0

0

Egyesült Királyság

0

0

Unió

0

0

TAC

0

0

Elővigyázatossági TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | A CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizei
  (DWS/F3412C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Unió | 10 (3) | 10 (3) | | |
| TAC | 10 (3) | 10 (3) | | Elővigyázatossági TAC
  A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. |

Faj:

Mélytengeri cápák

Övezet:

A CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2 övezet uniós vizei

(DWS/F3412C)

Tárgyév

2017

2018

Unió

10 (3)

10 (3)

TAC

10 (3)

10 (3)

Elővigyázatossági TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Németország | 3 | 3 | | |
| Franciaország | 3 | 3 | | |
| Egyesült Királyság | 3 | 3 | | |
| Unió | 9 | 9 | | |
| TAC | 9 | 9 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Övezet:

Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/1234-)

Tárgyév

2017

2018

Németország

3

3

Franciaország

3

3

Egyesült Királyság

3

3

Unió

9

9

TAC

9

9

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Németország | 34 | 30 | | |
| Észtország | 17 | 15 | | |
| Írország | 84 | 74 | | |
| Spanyolország | 168 | 148 | | |
| Franciaország | 2 362 | 2 078 | | |
| Lettország | 110 | 97 | | |
| Litvánia | 1 | 1 | | |
| Lengyelország | 1 | 1 | | |
| Egyesült Királyság | 168 | 148 | | |
| Egyéb | 9 (4) | 8 (4) | | |
| Unió | 2 954 | 2 600 | | |
| TAC | 2 954 | 2 600 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Övezet:

Övezet:

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/56712-)

Tárgyév

2017

2018

Németország

34

30

Észtország

17

15

Írország

84

74

Spanyolország

168

148

Franciaország

2 362

2 078

Lettország

110

97

Litvánia

1

1

Lengyelország

1

1

Egyesült Királyság

168

148

Egyéb

9 (4)

4

8 (4)

4

Unió

2 954

2 600

TAC

2 954

2 600

Analitikai TAC

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Spanyolország | 10 | 9 | | |
| Franciaország | 26 | 23 | | |
| Portugália | 3 294 | 2 965 | | |
| Unió | 3 330 | 2 997 | | |
| TAC | 3 330 | 2 997 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Övezet:

Övezet:

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/8910-)

Tárgyév

2017

2018

Spanyolország

10

9

Franciaország

26

23

Portugália

3 294

2 965

Unió

3 330

2 997

TAC

3 330

2 997

Analitikai TAC

| Faj: | Fekete abroncshal

  Aphanopus carbo | Övezet: | A CECAF 34.1.2 övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Portugália | 2 488 | 2 189 | | |
| Unió | 2 488 | 2 189 | | |
| TAC | 2 488 | 2 189 | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Övezet:

Övezet:

A CECAF 34.1.2 övezet uniós és nemzetközi vizei

(BSF/C3412-)

Tárgyév

2017

2018

Portugália

2 488

2 189

Unió

2 488

2 189

TAC

2 488

2 189

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Tízujjú nyálkásfejűhalak

  Beryx spp. | Övezet: | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Írország | 9 | 9 | | |
| Spanyolország | 63 | 63 | | |
| Franciaország | 17 | 17 | | |
| Portugália | 182 | 182 | | |
| Egyesült Királyság | 9 | 9 | | |
| Unió | 280 | 280 | | |
| TAC | 280 | 280 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Tízujjú nyálkásfejűhalak

Beryx spp.

Beryx

Övezet:

Övezet:

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(ALF/3X14-)

Tárgyév

2017

2018

Írország

9

9

Spanyolország

63

63

Franciaország

17

17

Portugália

182

182

Egyesült Királyság

9

9

Unió

280

280

TAC

280

280

Analitikai TAC

| Faj: | Gránátoshal

  Coryphaernoides rupestris | Övezet: | Az I, II és IV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/124-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Dánia | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Németország | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Franciaország | 7 (5) | 7 (5) | | |
| Egyesült Királyság | 1 (5) | 1 (5) | | |
| Unió | 10 (5) | 10 (5) | | |
| TAC | 10 (5) | 10 (5) | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Övezet:

Övezet:

Az I, II és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/124-)

Tárgyév

2017

2018

Dánia

1 (5)

5

1 (5)

5

Németország

1 (5)

5

1 (5)

5

Franciaország

7 (5)

5

7 (5)

5

Egyesült Királyság

1 (5)

5

1 (5)

5

Unió

10 (5)

5

10 (5)

5

TAC

10 (5)

5

10 (5)

5

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Gránátoshal

  Coryphaernoides rupestris | Övezet: | A III övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Dánia | 263 (6)
   (7) | 211 (6)
   (7) | | |
| Németország | 1 (6)
   (7) | 1 (6)
   (7) | | |
| Svédország | 14 (6)
   (7) | 11 (6)
   (7) | | |
| Unió | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | |
| TAC | 278 (6)
   (7) | 223 (6)
   (7) | | Elővigyázatossági TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Övezet:

Övezet:

A III övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/03-)

Tárgyév

2017

2018

Dánia

263 (6)
   (7)

6

7

211 (6)
   (7)

6

7

Németország

1 (6)
   (7)

6

7

1 (6)
   (7)

6

7

Svédország

14 (6)
   (7)

6

7

11 (6)
   (7)

6

7

Unió

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

TAC

278 (6)
   (7)

6

7

223 (6)
   (7)

6

7

Elővigyázatossági TAC

| Faj: | Gránátoshal

  Coryphaernoides rupestris | Övezet: | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Németország | 6 (8)
   (9) | 6 (8)
   (9) | | |
| Észtország | 45 (8)
   (9) | 46 (8)
   (9) | | |
| Írország | 198 (8)
   (9) | 203 (8)
   (9) | | |
| Spanyolország | 49 (8)
   (9) | 50 (8)
   (9) | | |
| Franciaország | 2 513  (8)
   (9) | 2 569  (8)
   (9) | | |
| Litvánia | 58 (8)
   (9) | 59 (8)
   (9) | | |
| Lengyelország | 29 (8)
   (9) | 30 (8)
   (9) | | |
| Egyesült Királyság | 148 (8)
   (9) | 151 (8)
   (9) | | |
| Egyéb | 6 (8)
   (9)
   (10) | 6 (8)
   (9)
   (10) | | |
| Unió | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | |
| TAC | 3 052  (8)
   (9) | 3 120  (8)
   (9) | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Övezet:

Övezet:

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/5B67-)

Tárgyév

2017

2018

Németország

6 (8)
   (9)

8

9

6 (8)
   (9)

8

9

Észtország

45 (8)
   (9)

8

9

46 (8)
   (9)

8

9

Írország

198 (8)
   (9)

8

9

203 (8)
   (9)

8

9

Spanyolország

49 (8)
   (9)

8

9

50 (8)
   (9)

8

9

Franciaország

2 513  (8)
   (9)

8

9

2 569  (8)
   (9)

8

9

Litvánia

58 (8)
   (9)

8

9

59 (8)
   (9)

8

9

Lengyelország

29 (8)
   (9)

8

9

30 (8)
   (9)

8

9

Egyesült Királyság

148 (8)
   (9)

8

9

151 (8)
   (9)

8

9

Egyéb

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

6 (8)
   (9)
   (10)

8

9

10

Unió

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

TAC

3 052  (8)
   (9)

8

9

3 120  (8)
   (9)

8

9

Analitikai TAC

| Faj: | Gránátoshal

  Coryphaernoides rupestris | Övezet: | A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Németország | 17 (11)
   (12) | 14 (11)
   (12) | | |
| Írország | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Spanyolország | 1 883  (11)
   (12) | 1 508  (11)
   (12) | | |
| Franciaország | 87 (11)
   (12) | 69 (11)
   (12) | | |
| Lettország | 30 (11)
   (12) | 24 (11)
   (12) | | |
| Litvánia | 4 (11)
   (12) | 3 (11)
   (12) | | |
| Lengyelország | 590 (11)
   (12) | 472 (11)
   (12) | | |
| Egyesült Királyság | 8 (11)
   (12) | 6 (11)
   (12) | | |
| Unió | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | |
| TAC | 2 623  (11)
   (12) | 2 099  (11)
   (12) | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Gránátoshal

Coryphaernoides rupestris

Coryphaernoides rupestris

Övezet:

Övezet:

A VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(RNG/8X14-)

Tárgyév

2017

2018

Németország

17 (11)
   (12)

11

12

14 (11)
   (12)

11

12

Írország

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Spanyolország

1 883  (11)
   (12)

11

12

1 508  (11)
   (12)

11

12

Franciaország

87 (11)
   (12)

11

12

69 (11)
   (12)

11

12

Lettország

30 (11)
   (12)

11

12

24 (11)
   (12)

11

12

Litvánia

4 (11)
   (12)

11

12

3 (11)
   (12)

11

12

Lengyelország

590 (11)
   (12)

11

12

472 (11)
   (12)

11

12

Egyesült Királyság

8 (11)
   (12)

11

12

6 (11)
   (12)

11

12

Unió

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

TAC

2 623  (11)
   (12)

11

12

2 099  (11)
   (12)

11

12

Analitikai TAC

| Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs

  Pagellus bogaraveo | Övezet: | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Írország | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Spanyolország | 116 (13) | 104 (13) | | |
| Franciaország | 6 (13) | 5 (13) | | |
| Egyesült Királyság | 14 (13) | 13 (13) | | |
| Egyéb | 4 (13) | 4 (13) | | |
| Unió | 144 (13) | 130 (13) | | |
| TAC | 144 (13) | 130 (13) | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Övezet:

Övezet:

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

(SBR/678-)

Tárgyév

2017

2018

Írország

4 (13)

13

4 (13)

13

Spanyolország

116 (13)

13

104 (13)

13

Franciaország

6 (13)

13

5 (13)

13

Egyesült Királyság

14 (13)

13

13 (13)

13

Egyéb

4 (13)

13

4 (13)

13

Unió

144 (13)

13

130 (13)

13

TAC

144 (13)

13

130 (13)

13

Analitikai TAC

| Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs

  Pagellus bogaraveo | Övezet: | A IX övezet uniós és nemzetközi vizei (14)

  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Spanyolország | 137 (15) | 130 (15) | | |
| Portugália | 37 (15) | 35 (15) | | |
| Unió | 174 (15) | 165 (15) | | |
| TAC | 174 (15) | 165 (15) | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Övezet:

Övezet:

A IX övezet uniós és nemzetközi vizei (14)

14

(SBR/09-)

Tárgyév

2017

2018

Spanyolország

137 (15)

15

130 (15)

15

Portugália

37 (15)

15

35 (15)

15

Unió

174 (15)

15

165 (15)

15

TAC

174 (15)

15

165 (15)

15

Analitikai TAC

| Faj: | Nagyszemű vörösdurbincs

  Pagellus bogaraveo | Övezet: | A X övezet uniós és nemzetközi vizei
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Spanyolország | 5 | 5 | | |
| Portugália | 507 | 507 | | |
| Egyesült Királyság | 5 | 5 | | |
| Unió | 517 | 517 | | |
| TAC | 517 | 517 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Övezet:

Övezet:

A X övezet uniós és nemzetközi vizei

(SBR/10-)

Tárgyév

2017

2018

Spanyolország

5

5

Portugália

507

507

Egyesült Királyság

5

5

Unió

517

517

TAC

517

517

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Németország | 9 | 8 | | |
| Franciaország | 9 | 8 | | |
| Egyesült Királyság | 15 | 13 | | |
| Unió | 33 | 29 | | |
| TAC | 33 | 29 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

Az I, II, III és IV övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/1234-)

Tárgyév

2017

2018

Németország

9

8

Franciaország

9

8

Egyesült Királyság

15

13

Unió

33

29

TAC

33

29

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Németország | 11 (16) | 10 (16) | | |
| Írország | 278 (16) | 247 (16) | | |
| Spanyolország | 628 (16) | 559 (16) | | |
| Franciaország | 380 (16) | 338 (16) | | |
| Egyesült Királyság | 869 (16) | 774 (16) | | |
| Unió | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | |
| TAC | 2 166  (16) | 1 928  (16) | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/567-)

Tárgyév

2017

2018

Németország

11 (16)

16

10 (16)

16

Írország

278 (16)

16

247 (16)

16

Spanyolország

628 (16)

16

559 (16)

16

Franciaország

380 (16)

16

338 (16)

16

Egyesült Királyság

869 (16)

16

774 (16)

16

Unió

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

TAC

2 166  (16)

16

1 928  (16)

16

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Spanyolország | 258 (17) | 230 (17) | | |
| Franciaország | 16 (17) | 14 (17) | | |
| Portugália | 11 (17) | 10 (17) | | |
| Unió | 285 (17) | 254 (17) | | |
| TAC | 285 (17) | 254 (17) | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/89-)

Tárgyév

2017

2018

Spanyolország

258 (17)

17

230 (17)

17

Franciaország

16 (17)

17

14 (17)

17

Portugália

11 (17)

17

10 (17)

17

Unió

285 (17)

17

254 (17)

17

TAC

285 (17)

17

254 (17)

17

Analitikai TAC

| Faj: | Ezüstös tengericompó

  Phycis blennoides | Övezet: | A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tárgyév | 2017 | 2018 | | |
| Franciaország | 9 | 8 | | |
| Portugália | 40 | 36 | | |
| Egyesült Királyság | 9 | 8 | | |
| Unió | 58 | 52 | | |
| TAC | 58 | 52 | | Analitikai TAC |

Faj:

Faj:

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Övezet:

Övezet:

A X és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

(GFB/1012-)

Tárgyév

2017

2018

Franciaország

9

8

Portugália

40

36

Egyesült Királyság

9

8

Unió

58

52

TAC

58

52

Analitikai TAC

---

(1)  Kizárólag a fekete abroncshal célzott horogsoros halászatából származó járulékos fogásokra. Nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

1

(2)  Kizárólag a fekete abroncshal célzott horogsoros halászatából származó járulékos fogásokra. Nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

2

(3)  Kizárólag a fekete abroncshal célzott horogsoros halászatából származó járulékos fogásokra. Nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

3

(4)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

4

(5)  Nem engedélyezett az észak-atlanti gránátoshal célzott halászata. Az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásait (RHG/124-) bele kell számítani ebbe a kvótába. A járulékos fogások aránya nem haladhatja meg a kvóta 1 %-át.

5

(6)  Az ICES IIIa övezetben nem folytatható gránátoshalra irányuló célzott halászat.

6

(7)  Nem engedélyezett az észak-atlanti gránátoshal célzott halászata. Az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásait (RHG/03-) bele kell számítani ebbe a kvótába. A járulékos fogások aránya nem haladhatja meg a kvóta 1 %-át.

7

(8)  Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható a VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*8X14- a gránátoshal tekintetében; RHG/*8X14 az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásai tekintetében).

8

(9)  Nem engedélyezett az észak-atlanti gránátoshal célzott halászata. Az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásait (RHG/5B67-) bele kell számítani ebbe a kvótába. A járulékos fogások aránya nem haladhatja meg a kvóta 1 %-át.

9

(10)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. Nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

10

(11)  Minden egyes kvóta legfeljebb 10 %-a halászható az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (RNG/*5B67- a gránátoshal tekintetében; RHG/*5B67- az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásai tekintetében).

11

(12)  Nem engedélyezett az észak-atlanti gránátoshal célzott halászata. Az észak-atlanti gránátoshal járulékos fogásait (RHG/8X14-) bele kell számítani ebbe a kvótába. A járulékos fogások aránya nem haladhatja meg a kvóta 1 %-át.

12

(13)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

13

(14)  Mindazonáltal a GFCM 37.1.1 övezetben ejtett fogásokat jelenteni kell (SBR/F3711). Mindazonáltal a CECAF 34.1.11 övezetben ejtett fogásokat jelenteni kell (SBR/F34111).

14

(15)  E kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizein (SBR/*678-).

15

(16)  E kvóta legfeljebb 8 %-a halászható a VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*89-).

16

(17)  E kvóta legfeljebb 8 %-a halászható az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizein (GFB/*567-).

17

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2286 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 15.)

a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló, 2012. június 13-i 531/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6d. cikke (1) bekezdésére,

az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével (BEREC) folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az 531/2012/EU rendelet értelmében a barangolásszolgáltatók a „méltányos használatra vonatkozó feltételeknek” megfelelően egyetlen tagállamban sem számíthatnak fel további díjakat a kezdeményezett és fogadott szabályozott barangolásos hívások, az elküldött szabályozott barangolásos SMS-üzenetek és a szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások – köztük MMS-üzenetek – barangolást végző ügyfelekre kiszabott belföldi kiskereskedelmi áraira. Ez a rendelkezés 2017. június 15-től alkalmazandó, amennyiben az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett, a nagykereskedelmi barangolási piacra vonatkozó javaslat alapján elfogadandó jogi aktus az említett időpontig alkalmazásra kerül. |
| --- | --- |

(1)

Az 531/2012/EU rendelet értelmében a barangolásszolgáltatók a „méltányos használatra vonatkozó feltételeknek” megfelelően egyetlen tagállamban sem számíthatnak fel további díjakat a kezdeményezett és fogadott szabályozott barangolásos hívások, az elküldött szabályozott barangolásos SMS-üzenetek és a szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások – köztük MMS-üzenetek – barangolást végző ügyfelekre kiszabott belföldi kiskereskedelmi áraira. Ez a rendelkezés 2017. június 15-től alkalmazandó, amennyiben az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett, a nagykereskedelmi barangolási piacra vonatkozó javaslat alapján elfogadandó jogi aktus az említett időpontig alkalmazásra kerül.

| (2) | Az 531/2012/EU rendelet kimondja, hogy a barangolásszolgáltatók meghatározott és rendkívüli körülmények fennállása esetén kérhetik a nemzeti szabályozó hatóságot, hogy engedélyezze többletdíj felszámítását a barangolást végző ügyfelekre. Az engedély iránti kérelemhez minden szükséges információt csatolni kell, amely bizonyítja, hogy a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak nélkül a barangolásszolgáltatónak nem térülnek meg a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásából eredő költségei, és ezáltal a belföldi díjszabási modell fenntarthatósága nem biztosított. |
| --- | --- |

(2)

Az 531/2012/EU rendelet kimondja, hogy a barangolásszolgáltatók meghatározott és rendkívüli körülmények fennállása esetén kérhetik a nemzeti szabályozó hatóságot, hogy engedélyezze többletdíj felszámítását a barangolást végző ügyfelekre. Az engedély iránti kérelemhez minden szükséges információt csatolni kell, amely bizonyítja, hogy a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak nélkül a barangolásszolgáltatónak nem térülnek meg a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásából eredő költségei, és ezáltal a belföldi díjszabási modell fenntarthatósága nem biztosított.

| (3) | A barangolási szolgáltatások visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatának megelőzésére irányuló feltételek („méltányos használatra vonatkozó feltételek”) és a többletdíjak engedélyezése Unió-szerte való következetes alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell állapítani a szóban forgó, méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(3)

A barangolási szolgáltatások visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatának megelőzésére irányuló feltételek („méltányos használatra vonatkozó feltételek”) és a többletdíjak engedélyezése Unió-szerte való következetes alkalmazásának biztosítása érdekében meg kell állapítani a szóban forgó, méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazására és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlése fenntarthatóságának értékelési módszertanára, valamint a barangolásszolgáltatók által az értékelés céljából benyújtandó kérelemre vonatkozó részletes szabályokat.

| (4) | Az 531/2012/EU rendelet szerint a méltányos használatra vonatkozó feltételek célja, hogy megakadályozzák, hogy a barangolást végző ügyfelek visszaélészszerűen és nem rendeltetészszerűen használják a vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat, például úgy, hogy az ilyen szolgáltatásokat az időszakos utazástól eltérő célra – például tartós használat céljára – veszik igénybe. A végrehajtási intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a roaming méltányos használatára vonatkozó feltételek e cél elérése érdekében történő használatának lehetőségét a barangolásszolgáltatók ne használhassák ki más célokra, a bármilyen időszakos utazást végző barangolást végző ügyfél kárára. |
| --- | --- |

(4)

Az 531/2012/EU rendelet szerint a méltányos használatra vonatkozó feltételek célja, hogy megakadályozzák, hogy a barangolást végző ügyfelek visszaélészszerűen és nem rendeltetészszerűen használják a vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat, például úgy, hogy az ilyen szolgáltatásokat az időszakos utazástól eltérő célra – például tartós használat céljára – veszik igénybe. A végrehajtási intézkedéseknek biztosítaniuk kell, hogy a roaming méltányos használatára vonatkozó feltételek e cél elérése érdekében történő használatának lehetőségét a barangolásszolgáltatók ne használhassák ki más célokra, a bármilyen időszakos utazást végző barangolást végző ügyfél kárára.

| (5) | A kiskereskedelmi barangolási többletdíjak Unión belüli eltörlésével ugyanazok a díjfeltételek vonatkoznak a mobilszolgáltatások használatára az Unión belüli, külföldi és a belföldi (azaz az ügyfél mobil-előfizetése szerinti országban történő) barangolásra is. Az 531/2012/EU rendelet igyekszik eltörölni a belföldi árak és az Unión belüli időszakos utazások során használt barangolási szolgáltatásokra vonatkozó árak közötti eltéréseket, a belföldi díjakon történő barangolás megvalósítása érdekében. Ugyanakkor a rendelet előírásainak nem célja, hogy lehetővé tegyék a tartós barangolást az Unióban, azaz olyan helyzetet teremtsenek, amelyben az egyik, magasabb belföldi mobilszolgáltatási díjakat kínáló tagállamban lévő ügyfelek tartós barangolás céljából olyan tagállamokban található szolgáltatóktól vásárolnak szolgáltatásokat, amelyekben a belföldi árak alacsonyabbak, ám az ügyfél ott nem rendelkezik szokásos lakhellyel, illetve nem kapcsolódik szorosan a tagállamhoz, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodnia. |
| --- | --- |

(5)

A kiskereskedelmi barangolási többletdíjak Unión belüli eltörlésével ugyanazok a díjfeltételek vonatkoznak a mobilszolgáltatások használatára az Unión belüli, külföldi és a belföldi (azaz az ügyfél mobil-előfizetése szerinti országban történő) barangolásra is. Az 531/2012/EU rendelet igyekszik eltörölni a belföldi árak és az Unión belüli időszakos utazások során használt barangolási szolgáltatásokra vonatkozó árak közötti eltéréseket, a belföldi díjakon történő barangolás megvalósítása érdekében. Ugyanakkor a rendelet előírásainak nem célja, hogy lehetővé tegyék a tartós barangolást az Unióban, azaz olyan helyzetet teremtsenek, amelyben az egyik, magasabb belföldi mobilszolgáltatási díjakat kínáló tagállamban lévő ügyfelek tartós barangolás céljából olyan tagállamokban található szolgáltatóktól vásárolnak szolgáltatásokat, amelyekben a belföldi árak alacsonyabbak, ám az ügyfél ott nem rendelkezik szokásos lakhellyel, illetve nem kapcsolódik szorosan a tagállamhoz, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodnia.

| (6) | A vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások tartós – az időszakos utazástól eltérő célú – használata torzíthatná a versenyt, felfelé nyomhatná a belföldi piacok árait, és kockázatnak tehetné ki a beruházási ösztönzőket a belföldi és a látogatott piacokon egyaránt. A látogatott piacon a látogatott hálózat üzemeltetőjének közvetlenül a másik tagállam belföldi szolgáltatóival kellene versenyeznie, ahol az árak, a költségek, a szabályozási és versenyfeltételek nagyon különbözőek lehetnek, olyan nagykereskedelmi barangolásos feltételek mellett, amelyeket kizárólag a rendszeres barangolás megkönnyítése érdekében a költségekhez közel állapítottak meg. A belföldi szolgáltató számára a belföldi díjszabások alkalmazása barangolás közben azt eredményezheti, hogy a látogatott hálózatok üzemeltetői megtagadják vagy korlátozzák a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatásokat, illetve a belföldi szolgáltató belföldi adatforgalmi korlátot vezet be vagy magasabb belföldi árakat szab, melynek következtében a belföldi szolgáltató feltehetően belföldön és külföldön sem lesz képes kiszolgálni a rendes belföldi ügyfeleit. |
| --- | --- |

(6)

A vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások tartós – az időszakos utazástól eltérő célú – használata torzíthatná a versenyt, felfelé nyomhatná a belföldi piacok árait, és kockázatnak tehetné ki a beruházási ösztönzőket a belföldi és a látogatott piacokon egyaránt. A látogatott piacon a látogatott hálózat üzemeltetőjének közvetlenül a másik tagállam belföldi szolgáltatóival kellene versenyeznie, ahol az árak, a költségek, a szabályozási és versenyfeltételek nagyon különbözőek lehetnek, olyan nagykereskedelmi barangolásos feltételek mellett, amelyeket kizárólag a rendszeres barangolás megkönnyítése érdekében a költségekhez közel állapítottak meg. A belföldi szolgáltató számára a belföldi díjszabások alkalmazása barangolás közben azt eredményezheti, hogy a látogatott hálózatok üzemeltetői megtagadják vagy korlátozzák a nagykereskedelmi barangolási szolgáltatásokat, illetve a belföldi szolgáltató belföldi adatforgalmi korlátot vezet be vagy magasabb belföldi árakat szab, melynek következtében a belföldi szolgáltató feltehetően belföldön és külföldön sem lesz képes kiszolgálni a rendes belföldi ügyfeleit.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy a méltányos használatra vonatkozó feltételek ne gátolják az ügyfeleket a belföldi díjakon történő barangolás teljes kihasználásában, világos és általánosan alkalmazható elveken alapuló végrehajtási szabályokat kell meghatározni, amelyek le tudják fedni a barangolást végző ügyfelek sok és sokféle időszakos utazási szokásait. A barangolásszolgáltatók által alkalmazandó méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazásában az ügyfél általában akkor tekinthető az Unión belül időszakosan külföldre utazó személynek, ha a barangolásszolgáltató székhelye szerinti tagállam területén szokásos lakhellyel rendelkezik, vagy szorosan kapcsolódik az adott tagállamhoz, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodnia, és szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat vesz igénybe egy másik tagállamban. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy a méltányos használatra vonatkozó feltételek ne gátolják az ügyfeleket a belföldi díjakon történő barangolás teljes kihasználásában, világos és általánosan alkalmazható elveken alapuló végrehajtási szabályokat kell meghatározni, amelyek le tudják fedni a barangolást végző ügyfelek sok és sokféle időszakos utazási szokásait. A barangolásszolgáltatók által alkalmazandó méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazásában az ügyfél általában akkor tekinthető az Unión belül időszakosan külföldre utazó személynek, ha a barangolásszolgáltató székhelye szerinti tagállam területén szokásos lakhellyel rendelkezik, vagy szorosan kapcsolódik az adott tagállamhoz, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodnia, és szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat vesz igénybe egy másik tagállamban.

| (8) | Az 531/2012/EU rendelet előírja, hogy a méltányos használatra vonatkozó feltételeknek lehetővé kell tenniük a barangolásszolgáltatók ügyfelei számára, hogy olyan mennyiségű vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatást vehessenek igénybe, amely a vonatkozó belföldi díjcsomagjukkal összeegyeztethető. |
| --- | --- |

(8)

Az 531/2012/EU rendelet előírja, hogy a méltányos használatra vonatkozó feltételeknek lehetővé kell tenniük a barangolásszolgáltatók ügyfelei számára, hogy olyan mennyiségű vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatást vehessenek igénybe, amely a vonatkozó belföldi díjcsomagjukkal összeegyeztethető.

| (9) | Ez a rendelet nem érinti azt a lehetőséget, hogy az 531/2012/EU rendelet 6e. cikkének (3) bekezdésével összhangban a barangolásszolgáltatók kínálhatnak, a barangolást végző ügyfelek pedig önszántukból választhatnak alternatív barangolási díjszabást is, amely az e rendelettel összhangban megállapított, méltányos használatra vonatkozó feltételeken kívül eső szerződéses felhasználási feltételeket is tartalmazhat. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet nem érinti azt a lehetőséget, hogy az 531/2012/EU rendelet 6e. cikkének (3) bekezdésével összhangban a barangolásszolgáltatók kínálhatnak, a barangolást végző ügyfelek pedig önszántukból választhatnak alternatív barangolási díjszabást is, amely az e rendelettel összhangban megállapított, méltányos használatra vonatkozó feltételeken kívül eső szerződéses felhasználási feltételeket is tartalmazhat.

| (10) | Annak biztosításához, hogy a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat ne használják visszaélészszerűen és nem rendeltetészszerűen az ügyfél lakóhelye szerinti tagállamon vagy olyan tagállamon kívül történő időszakos utazás során, amelyhez az ügyfél szorosan kapcsolódik, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodnia, a barangolásszolgáltatóknak igazolniuk kellene a barangolást végző ügyfeleik szokások lakóhelyét vagy az említett szoros kapcsolat meglétét. A barangolásszolgáltatók – az adott tagállamban szokásos bizonyítási formákra és a visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat érzékelt szintjére tekintettel – a teljes dokumentációs teher arányosságát és nemzeti összefüggésben való megfelelőségét vizsgáló nemzeti szabályozó hatóság felügyelete alatt képesnek kell lennie a meghatározandó lakóhely észszerű bizonyítékkal történő alátámasztására. Ilyen bizonyíték lehet egyéni felhasználók esetében az ügyfél nyilatkozata, az ügyfél lakóhelye szerinti tagállam igazolására alkalmas érvényes dokumentum bemutatása, az ügyfél barangolásszolgáltató tagállamában biztosított egyéb szolgáltatás miatt megadott postai vagy számlázási címének megadása, nappali tagozatos hallgatók esetében a beiratkozás szerinti felsőfokú oktatási intézmény nyilatkozata, illetve a helyi szavazási névjegyzékre történő nyilvántartásba vétel vagy a helyi/szavazási adók befizetésének igazolása. Vállalati ügyfelek esetében ilyen bizonyíték lehet a vállalkozás bejegyzésének helyét vagy székhelyét, a fő gazdasági tevékenység tényleges végzésének helyét vagy azt a helyet igazoló okirat, ahol a megadott SIM-kártyát használó meghatározott munkavállalók a feladataikat végzik. A gyakran és jelentős ideig egy adott tagállam területén tartózkodással járó szoros kapcsolat eredhet teljes idejű és tartós munkaviszonyból, beleértve a határ menti munkavállalókat is; az egyéni vállalkozó hasonló arányú fizikai jelenlétét igénylő tartós szerződéses jogviszonyból, folyamatos, nappali tagozatos oktatásban való részvételből; vagy egyéb helyzetekből, mint például kiküldött munkavállalók vagy nyugdíjasok esetében, amikor ez hasonló szintű területi jelenléttel jár. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosításához, hogy a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat ne használják visszaélészszerűen és nem rendeltetészszerűen az ügyfél lakóhelye szerinti tagállamon vagy olyan tagállamon kívül történő időszakos utazás során, amelyhez az ügyfél szorosan kapcsolódik, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodnia, a barangolásszolgáltatóknak igazolniuk kellene a barangolást végző ügyfeleik szokások lakóhelyét vagy az említett szoros kapcsolat meglétét. A barangolásszolgáltatók – az adott tagállamban szokásos bizonyítási formákra és a visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat érzékelt szintjére tekintettel – a teljes dokumentációs teher arányosságát és nemzeti összefüggésben való megfelelőségét vizsgáló nemzeti szabályozó hatóság felügyelete alatt képesnek kell lennie a meghatározandó lakóhely észszerű bizonyítékkal történő alátámasztására. Ilyen bizonyíték lehet egyéni felhasználók esetében az ügyfél nyilatkozata, az ügyfél lakóhelye szerinti tagállam igazolására alkalmas érvényes dokumentum bemutatása, az ügyfél barangolásszolgáltató tagállamában biztosított egyéb szolgáltatás miatt megadott postai vagy számlázási címének megadása, nappali tagozatos hallgatók esetében a beiratkozás szerinti felsőfokú oktatási intézmény nyilatkozata, illetve a helyi szavazási névjegyzékre történő nyilvántartásba vétel vagy a helyi/szavazási adók befizetésének igazolása. Vállalati ügyfelek esetében ilyen bizonyíték lehet a vállalkozás bejegyzésének helyét vagy székhelyét, a fő gazdasági tevékenység tényleges végzésének helyét vagy azt a helyet igazoló okirat, ahol a megadott SIM-kártyát használó meghatározott munkavállalók a feladataikat végzik. A gyakran és jelentős ideig egy adott tagállam területén tartózkodással járó szoros kapcsolat eredhet teljes idejű és tartós munkaviszonyból, beleértve a határ menti munkavállalókat is; az egyéni vállalkozó hasonló arányú fizikai jelenlétét igénylő tartós szerződéses jogviszonyból, folyamatos, nappali tagozatos oktatásban való részvételből; vagy egyéb helyzetekből, mint például kiküldött munkavállalók vagy nyugdíjasok esetében, amikor ez hasonló szintű területi jelenléttel jár.

| (11) | A barangolásszolgáltatóknak szigorúan olyan körülmények fennállása esetére kell korlátozniuk az egyes szerződések megkötését követően az állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig egy adott tagállam területén tartózkodással járó más szoros kapcsolat igazolásának benyújtására való felszólítást, amikor a számlázás céljára gyűjtött adatokból időszakos utazáshoz nem kötődő, visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatra lehet következtetni. A bekért igazolásokon csak a feltétlenül szükséges és arányos információkat kell feltüntetni, amelyek megerősítik az ügyfél kötődését a barangolásszolgáltató tagállamához. Az ügyfelek nem kötelezhetők olyan dokumentumok benyújtására, amelyek a méltányos használatra vonatkozó feltételeknek való megfelelést bizonyítják ilyen indokok hiányában. Különösen nem írható elő a visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat lehetséges fennállása kockázatalapú értékeléséhez nem kapcsolódó dokumentumok ismételt benyújtása. |
| --- | --- |

(11)

A barangolásszolgáltatóknak szigorúan olyan körülmények fennállása esetére kell korlátozniuk az egyes szerződések megkötését követően az állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig egy adott tagállam területén tartózkodással járó más szoros kapcsolat igazolásának benyújtására való felszólítást, amikor a számlázás céljára gyűjtött adatokból időszakos utazáshoz nem kötődő, visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatra lehet következtetni. A bekért igazolásokon csak a feltétlenül szükséges és arányos információkat kell feltüntetni, amelyek megerősítik az ügyfél kötődését a barangolásszolgáltató tagállamához. Az ügyfelek nem kötelezhetők olyan dokumentumok benyújtására, amelyek a méltányos használatra vonatkozó feltételeknek való megfelelést bizonyítják ilyen indokok hiányában. Különösen nem írható elő a visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat lehetséges fennállása kockázatalapú értékeléséhez nem kapcsolódó dokumentumok ismételt benyújtása.

| (12) | Ahhoz, hogy az ügyfelek a vonatkozó belföldi díjcsomagjukkal összeegyeztethető mennyiségű vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatást vehessenek igénybe, a barangolásszolgáltatók az ügyfél időszakos Unión belüli utazásai során főszabályként nem vezethetnek be a belfölditől eltérő mennyiségi korlátot a barangolást végző ügyfelek számára elérhető mobilszolgáltatásokra. A belföldi korlátnak a díjcsomag belföldi használata tekintetében méltányos használatra vonatkozó feltételeket is magában kell foglalnia. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy az ügyfelek a vonatkozó belföldi díjcsomagjukkal összeegyeztethető mennyiségű vonatkozó belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatást vehessenek igénybe, a barangolásszolgáltatók az ügyfél időszakos Unión belüli utazásai során főszabályként nem vezethetnek be a belfölditől eltérő mennyiségi korlátot a barangolást végző ügyfelek számára elérhető mobilszolgáltatásokra. A belföldi korlátnak a díjcsomag belföldi használata tekintetében méltányos használatra vonatkozó feltételeket is magában kell foglalnia.

| (13) | Bizonyos – a továbbiakban korlátlan adatcsomagként említett – belföldi díjcsomagok esetében az adatforgalom lehet korlátlan, vagy jelenthet az 531/2012/EU rendelet 12. cikkében említett maximális szabályozott nagykereskedelmi barangolási díjhoz képest alacsony implicit belföldi egységáron nyújtott adatmennyiségeket. A kifejezetten ilyen korlátlan adatcsomagokra vonatkozó kivételes mennyiségi korlátok hiányában ezek a díjcsomagok az egyéb díjcsomagoknál nagyobb valószínűséggel válnak a barangolásszolgáltató tagállamában lakóhellyel nem rendelkező vagy azzal gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén tartózkodással járó szoros kapcsolatban nem álló személyeknek történő szervezett viszonteladás tárgyává. Ezenfelül a korlátlan adatcsomagok nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használata barangolás során ahhoz vezethet, hogy – a belföldi felhasználók kárára és az 531/2012/EU rendelet céljával ellentétesen – az ilyen díjcsomagok eltűnnek a belföldi piacról, vagy korlátozzák az említett díjcsomagok kertében rendelkezésre álló barangolási lehetőségeket. Ez a kockázat jelentősen alacsonyabb hanghívás és SMS szolgáltatások esetében, mivel ezek a szolgáltatásokra jelentősebb fizikai vagy időbeni korlátok vonatkoznak, és tényleges használatuk stabil volt vagy csökkent az elmúlt években. Ez nem érinti a szolgáltatók azon jogát, hogy intézkedéseket hozzanak a hanghívásokra és az SMS-ekre vonatkozó barangolási szolgáltatások csalárd tevékenységekből eredő, erősen atipikus felhasználási mintáinak kezelésére. Noha biztosítékokra van szükség a korlátlan adatcsomagok esetében alkalmazandó belföldi díjszabás melletti szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások visszaélészszerű használata ellen, az Unión belül időszakosan utazó belföldi ügyfélnek mégis lehetőséget kell biztosítani, hogy ilyen szolgáltatások esetében a belföldi díjcsomag mobilszolgáltatási összetevőjének az egész számlázási időszakra vonatkozó teljes, héa nélküli kiskereskedelmi áráért vásárolható mennyiség kétszeresének megfelelő kiskereskedelmi mennyiségeit használhassa fel, a nagykereskedelmi barangolási adathatárhoz igazítva. Ez az adott belföldi díjcsomaggal összeegyeztethető mennyiséget jelent, mivel a kérdéses díjcsomag belföldi kiskereskedelmi árához igazodik, és ezért alkalmazható a korlátlan adatcsomagok esetében, beleértve a más mobilszolgáltatásokkal egy csomagban értékesítetteket. A kettes szorzó alkalmazása megfelelően tükrözi azt, hogy a szolgáltatók gyakran a vonatkozó korlátoknál alacsonyabb nagykereskedelmi adatbarangolási árakat alkudnak ki, valamint azt, hogy az ügyfelek sok esetben nem használják fel a díjcsomagjuk szerint rendelkezésükre álló adatforgalom teljes mennyiségét. E tekintetben az ügyfelek számára biztosítandó átláthatóság szavatolása az 531/2012/EU rendelet rendelkezéseinek való megfelelés révén történik, amelyek értelmében a barangolásszolgáltató köteles értesítést küldeni a barangolást végző ügyfélnek, amikor a szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatásokra alkalmazandó méltányos használati mennyiség teljes mértékben felhasználásra került, és az értesítésben jeleznie kell a szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatásoknak a barangolást végző ügyfél által történő további használatára alkalmazandó többletdíjat. |
| --- | --- |

(13)

Bizonyos – a továbbiakban korlátlan adatcsomagként említett – belföldi díjcsomagok esetében az adatforgalom lehet korlátlan, vagy jelenthet az 531/2012/EU rendelet 12. cikkében említett maximális szabályozott nagykereskedelmi barangolási díjhoz képest alacsony implicit belföldi egységáron nyújtott adatmennyiségeket. A kifejezetten ilyen korlátlan adatcsomagokra vonatkozó kivételes mennyiségi korlátok hiányában ezek a díjcsomagok az egyéb díjcsomagoknál nagyobb valószínűséggel válnak a barangolásszolgáltató tagállamában lakóhellyel nem rendelkező vagy azzal gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén tartózkodással járó szoros kapcsolatban nem álló személyeknek történő szervezett viszonteladás tárgyává. Ezenfelül a korlátlan adatcsomagok nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használata barangolás során ahhoz vezethet, hogy – a belföldi felhasználók kárára és az 531/2012/EU rendelet céljával ellentétesen – az ilyen díjcsomagok eltűnnek a belföldi piacról, vagy korlátozzák az említett díjcsomagok kertében rendelkezésre álló barangolási lehetőségeket. Ez a kockázat jelentősen alacsonyabb hanghívás és SMS szolgáltatások esetében, mivel ezek a szolgáltatásokra jelentősebb fizikai vagy időbeni korlátok vonatkoznak, és tényleges használatuk stabil volt vagy csökkent az elmúlt években. Ez nem érinti a szolgáltatók azon jogát, hogy intézkedéseket hozzanak a hanghívásokra és az SMS-ekre vonatkozó barangolási szolgáltatások csalárd tevékenységekből eredő, erősen atipikus felhasználási mintáinak kezelésére. Noha biztosítékokra van szükség a korlátlan adatcsomagok esetében alkalmazandó belföldi díjszabás melletti szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások visszaélészszerű használata ellen, az Unión belül időszakosan utazó belföldi ügyfélnek mégis lehetőséget kell biztosítani, hogy ilyen szolgáltatások esetében a belföldi díjcsomag mobilszolgáltatási összetevőjének az egész számlázási időszakra vonatkozó teljes, héa nélküli kiskereskedelmi áráért vásárolható mennyiség kétszeresének megfelelő kiskereskedelmi mennyiségeit használhassa fel, a nagykereskedelmi barangolási adathatárhoz igazítva. Ez az adott belföldi díjcsomaggal összeegyeztethető mennyiséget jelent, mivel a kérdéses díjcsomag belföldi kiskereskedelmi árához igazodik, és ezért alkalmazható a korlátlan adatcsomagok esetében, beleértve a más mobilszolgáltatásokkal egy csomagban értékesítetteket. A kettes szorzó alkalmazása megfelelően tükrözi azt, hogy a szolgáltatók gyakran a vonatkozó korlátoknál alacsonyabb nagykereskedelmi adatbarangolási árakat alkudnak ki, valamint azt, hogy az ügyfelek sok esetben nem használják fel a díjcsomagjuk szerint rendelkezésükre álló adatforgalom teljes mennyiségét. E tekintetben az ügyfelek számára biztosítandó átláthatóság szavatolása az 531/2012/EU rendelet rendelkezéseinek való megfelelés révén történik, amelyek értelmében a barangolásszolgáltató köteles értesítést küldeni a barangolást végző ügyfélnek, amikor a szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatásokra alkalmazandó méltányos használati mennyiség teljes mértékben felhasználásra került, és az értesítésben jeleznie kell a szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatásoknak a barangolást végző ügyfél által történő további használatára alkalmazandó többletdíjat.

| (14) | Azon kockázat kezelésére, hogy a hosszú távú elkötelezettséget nem jelentő előre fizetett előfizetéseket kizárólag állandó barangolás céljára használják, a barangolásszolgáltatót fel kell jogosítani arra, hogy a barangolásszolgáltató tagállamában levő állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig egy adott tagállam területén tartózkodással járó más szoros kapcsolat igazolásának alternatívájaként korlátozhassák az alkalmazandó belföldi kiskereskedelmi áron nyújtott szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások előre fizetett előfizetéssel történő használatát arra a mennyiségre, amelyet a nagykereskedelmi barangolási adathatárhoz illesztve az előre fizetett előfizetésen rendelkezésre álló – héa nélküli – pénzösszegért a barangolási fogyasztás idején venni lehet. |
| --- | --- |

(14)

Azon kockázat kezelésére, hogy a hosszú távú elkötelezettséget nem jelentő előre fizetett előfizetéseket kizárólag állandó barangolás céljára használják, a barangolásszolgáltatót fel kell jogosítani arra, hogy a barangolásszolgáltató tagállamában levő állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig egy adott tagállam területén tartózkodással járó más szoros kapcsolat igazolásának alternatívájaként korlátozhassák az alkalmazandó belföldi kiskereskedelmi áron nyújtott szabályozott barangolásos adatátviteli szolgáltatások előre fizetett előfizetéssel történő használatát arra a mennyiségre, amelyet a nagykereskedelmi barangolási adathatárhoz illesztve az előre fizetett előfizetésen rendelkezésre álló – héa nélküli – pénzösszegért a barangolási fogyasztás idején venni lehet.

| (15) | A barangolásszolgáltatók intézkedéseket hozhatnak, hogy azonosítsák és megakadályozzák a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű, az időszakos utazásokon kívüli használatát. Ezzel egyidejűleg a barangolást végző ügyfelet védeni kell minden olyan intézkedéstől, amely bármilyen módon hátrányosan befolyásolná az Unión belüli időszakos utazásuk során a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások belföldi áron történő használatának lehetőségét. A belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatát azonosító és megakadályozó intézkedéseknek egyszerűnek átláthatóknak kell lenniük, minimalizálniuk kell a barangolást végző ügyfélre háruló adminisztratív terheket, illetve a felesleges és szükségtelen figyelmeztetéseket. A barangolásszolgáltató országában levő állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig annak területén tartózkodással járó más szoros kapcsolat követelményével összhangban a nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatát valószínűségét alátámasztó indikátoroknak az ügyfélnek döntően a barangolásszolgáltató országában történő belföldi tartózkodása, illetve a belföldi mobilszolgáltatások döntően belföldi használata hiányát mutató forgalmi mintázatokhoz kapcsolódó objektív indikátorokon kell alapulniuk. Az ilyen objektív indikátorokat – jellegükből adódóan – egy bizonyos időszakra kell meghatározni. Ezen időtartamnak elegendően hosszúnak – legalább négy hónaposnak – kell lennie ahhoz, hogy a barangolást végző ügyfelek belföldi áron fogyaszthassák a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat, miközben előre látható időszakos utazásokat tesznek az Unión belül. A barangolásszolgáltató országában való tartózkodás indikátorait nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a határ menti régiókban végzett szándékolatlan barangolás. E tekintetben mind a szándékolatlan barangolást végző ügyfeleket, mind pedig a határ menti munkavállalókat figyelembe kell venni oly módon, hogy egy adott napon a barangolásszolgáltató hálózatára történő bármely ponton történő bejelentkezést belföldi jelenléti napnak kell tekinteni az objektív indikátorok alkalmazása szempontjából. Az 531/2012/EU rendelettel összhangban emellett a barangolásszolgáltatóknak megfelelő tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy ügyfeleik mit tehetnek annak érdekében, hogy elkerüljék a szándékolatlan barangolást. Az Unión kívüli tartózkodás és fogyasztás nem befolyásolhatja negatívan a barangolást végző ügyfél számára az Unión belüli, belföldi díjakon történő barangolás lehetőségét, mivel ezek nem tekinthetők olyan kockázati indikátoroknak, amelyek arra engednének következtetni, hogy az ügyfél az Unión belüli időszakos utazástól eltérő célból venné igénybe a barangolást a vonatkozó belföldi kiskereskedelmi árakon a barangolásszolgáltató tagállamában. E tekintetben a szóban forgó tartózkodást és fogyasztást belföldinek kell tekinteni az objektív indikátorok alkalmazása szempontjából. A barangolásszolgáltató hagyatkozhat a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatára utaló más egyértelmű bizonyítékokra is, például ha az előfizetést a barangolásszolgáltató tagállamában alig, viszont általában barangolás során használják, vagy pedig ha ugyanaz az ügyfél több előfizetést is használ egymás után a barangolás során. |
| --- | --- |

(15)

A barangolásszolgáltatók intézkedéseket hozhatnak, hogy azonosítsák és megakadályozzák a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű, az időszakos utazásokon kívüli használatát. Ezzel egyidejűleg a barangolást végző ügyfelet védeni kell minden olyan intézkedéstől, amely bármilyen módon hátrányosan befolyásolná az Unión belüli időszakos utazásuk során a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások belföldi áron történő használatának lehetőségét. A belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatát azonosító és megakadályozó intézkedéseknek egyszerűnek átláthatóknak kell lenniük, minimalizálniuk kell a barangolást végző ügyfélre háruló adminisztratív terheket, illetve a felesleges és szükségtelen figyelmeztetéseket. A barangolásszolgáltató országában levő állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig annak területén tartózkodással járó más szoros kapcsolat követelményével összhangban a nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatát valószínűségét alátámasztó indikátoroknak az ügyfélnek döntően a barangolásszolgáltató országában történő belföldi tartózkodása, illetve a belföldi mobilszolgáltatások döntően belföldi használata hiányát mutató forgalmi mintázatokhoz kapcsolódó objektív indikátorokon kell alapulniuk. Az ilyen objektív indikátorokat – jellegükből adódóan – egy bizonyos időszakra kell meghatározni. Ezen időtartamnak elegendően hosszúnak – legalább négy hónaposnak – kell lennie ahhoz, hogy a barangolást végző ügyfelek belföldi áron fogyaszthassák a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat, miközben előre látható időszakos utazásokat tesznek az Unión belül. A barangolásszolgáltató országában való tartózkodás indikátorait nem befolyásolhatja kedvezőtlenül a határ menti régiókban végzett szándékolatlan barangolás. E tekintetben mind a szándékolatlan barangolást végző ügyfeleket, mind pedig a határ menti munkavállalókat figyelembe kell venni oly módon, hogy egy adott napon a barangolásszolgáltató hálózatára történő bármely ponton történő bejelentkezést belföldi jelenléti napnak kell tekinteni az objektív indikátorok alkalmazása szempontjából. Az 531/2012/EU rendelettel összhangban emellett a barangolásszolgáltatóknak megfelelő tájékoztatást kell nyújtaniuk arról, hogy ügyfeleik mit tehetnek annak érdekében, hogy elkerüljék a szándékolatlan barangolást. Az Unión kívüli tartózkodás és fogyasztás nem befolyásolhatja negatívan a barangolást végző ügyfél számára az Unión belüli, belföldi díjakon történő barangolás lehetőségét, mivel ezek nem tekinthetők olyan kockázati indikátoroknak, amelyek arra engednének következtetni, hogy az ügyfél az Unión belüli időszakos utazástól eltérő célból venné igénybe a barangolást a vonatkozó belföldi kiskereskedelmi árakon a barangolásszolgáltató tagállamában. E tekintetben a szóban forgó tartózkodást és fogyasztást belföldinek kell tekinteni az objektív indikátorok alkalmazása szempontjából. A barangolásszolgáltató hagyatkozhat a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatára utaló más egyértelmű bizonyítékokra is, például ha az előfizetést a barangolásszolgáltató tagállamában alig, viszont általában barangolás során használják, vagy pedig ha ugyanaz az ügyfél több előfizetést is használ egymás után a barangolás során.

| (16) | Az 531/2012/EU rendelet barangolási szolgáltatások használatának átláthatóságát biztosító rendelkezéseinek megfelelően és az elektronikus hírközlési ágazat szerződéseinek előírásaival összhangban még a hatálybalépésük előtt világosan tájékoztatni kell az ügyfeleket a méltányos használatra vonatkozó feltételeket előíró szerződéses rendelkezésekről. A barangolásszolgáltatónak tájékoztatnia kell a nemzeti szabályozó hatóságot a barangolásszolgáltató által az e rendeletnek megfelelően alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételekről. |
| --- | --- |

(16)

Az 531/2012/EU rendelet barangolási szolgáltatások használatának átláthatóságát biztosító rendelkezéseinek megfelelően és az elektronikus hírközlési ágazat szerződéseinek előírásaival összhangban még a hatálybalépésük előtt világosan tájékoztatni kell az ügyfeleket a méltányos használatra vonatkozó feltételeket előíró szerződéses rendelkezésekről. A barangolásszolgáltatónak tájékoztatnia kell a nemzeti szabályozó hatóságot a barangolásszolgáltató által az e rendeletnek megfelelően alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételekről.

| (17) | A forgalmi és a helymeghatározó adatok feldolgozására a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezései vonatkoznak. A 6. cikk lehetővé teszi a barangolásszolgáltató számára, hogy kezelje az előfizetői számlázás és az összekapcsolási díjak megállapítása céljából szükséges forgalmi adatokat. A barangolásszolgáltatónak a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatát azonosító és megakadályozó intézkedései nem vezethetnek a személyazonosításra alkalmas ügyféladatok – ideértve a helymeghatározó és forgalmi adatokat – tárolásához és automatizált feldolgozásához, amelyek a visszaélészszerű és nem rendeltetészszerű használathoz nem kapcsolódnak vagy aránytalanok annak céljával. |
| --- | --- |

(17)

A forgalmi és a helymeghatározó adatok feldolgozására a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezései vonatkoznak. A 6. cikk lehetővé teszi a barangolásszolgáltató számára, hogy kezelje az előfizetői számlázás és az összekapcsolási díjak megállapítása céljából szükséges forgalmi adatokat. A barangolásszolgáltatónak a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem rendeltetészszerű vagy visszaélészszerű használatát azonosító és megakadályozó intézkedései nem vezethetnek a személyazonosításra alkalmas ügyféladatok – ideértve a helymeghatározó és forgalmi adatokat – tárolásához és automatizált feldolgozásához, amelyek a visszaélészszerű és nem rendeltetészszerű használathoz nem kapcsolódnak vagy aránytalanok annak céljával.

| (18) | A barangolásszolgáltatónak tudnia kell azonosítani és megakadályozni azt, hogy harmadik felek a szerződéses feltételek nagykereskedelmi vagy kiskereskedelmi szinten történő megsértésével kihasználják az adott ország belföldi díjainak alkalmazását árarbitrázs céljából, hogy gazdasági előnyre tegyenek szert az olyan ügyfeleknek történő értékesítéssel, akik nem rendelkeznek szokásos lakhellyel a barangolásszolgáltató tagállamában vagy azzal nem állnak szoros kapcsolatban. Amennyiben a barangolásszolgáltató objektív és megfelelően alátámasztott bizonyítékok alapján szisztematikus visszaélészszerű tevékenységet észlel, a szolgáltató tájékoztatja a nemzeti szabályozó hatóságot a szisztematikus visszaélésre utaló bizonyítékokról, illetve a mögöttes szerződés feltételeinek való megfelelés biztosítása céljából tett intézkedésekről legkésőbb ezen intézkedések meghozatalakor. |
| --- | --- |

(18)

A barangolásszolgáltatónak tudnia kell azonosítani és megakadályozni azt, hogy harmadik felek a szerződéses feltételek nagykereskedelmi vagy kiskereskedelmi szinten történő megsértésével kihasználják az adott ország belföldi díjainak alkalmazását árarbitrázs céljából, hogy gazdasági előnyre tegyenek szert az olyan ügyfeleknek történő értékesítéssel, akik nem rendelkeznek szokásos lakhellyel a barangolásszolgáltató tagállamában vagy azzal nem állnak szoros kapcsolatban. Amennyiben a barangolásszolgáltató objektív és megfelelően alátámasztott bizonyítékok alapján szisztematikus visszaélészszerű tevékenységet észlel, a szolgáltató tájékoztatja a nemzeti szabályozó hatóságot a szisztematikus visszaélésre utaló bizonyítékokról, illetve a mögöttes szerződés feltételeinek való megfelelés biztosítása céljából tett intézkedésekről legkésőbb ezen intézkedések meghozatalakor.

| (19) | Konkrét esetekben, amikor a barangolásszolgáltató megfelelően alátámasztott bizonyítékokkal rendelkezik egy adott barangolást végző ügyfél használati szokásairól, amelyek a belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatás visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű, az időszakos utazásokon kívüli igénybevételét valószínűsítik az adott ügyfélnek a lakhelyet vagy más szoros kapcsolatot igazoló dokumentumai ellenére, először figyelmeztetnie kell az ügyfelet arra, hogy barangolási többletdíjak merülhetnek fel. A visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat valószínűségét alátámasztó indikátorként szolgáló kritériumokat részletesen előre meg kell adni a szerződésben. |
| --- | --- |

(19)

Konkrét esetekben, amikor a barangolásszolgáltató megfelelően alátámasztott bizonyítékokkal rendelkezik egy adott barangolást végző ügyfél használati szokásairól, amelyek a belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatás visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű, az időszakos utazásokon kívüli igénybevételét valószínűsítik az adott ügyfélnek a lakhelyet vagy más szoros kapcsolatot igazoló dokumentumai ellenére, először figyelmeztetnie kell az ügyfelet arra, hogy barangolási többletdíjak merülhetnek fel. A visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat valószínűségét alátámasztó indikátorként szolgáló kritériumokat részletesen előre meg kell adni a szerződésben.

| (20) | A barangolásszolgáltató lehetősége a többletdíjak alkalmazására nem érinti azokat az arányos intézkedéseket, amelyek a mögöttes szerződésben előírt feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében az uniós joggal összhangban lévő nemzeti jognak megfelelően meghozhatók, amennyiben az ügyfél szándékosan pontatlan adatokat szolgáltatott. |
| --- | --- |

(20)

A barangolásszolgáltató lehetősége a többletdíjak alkalmazására nem érinti azokat az arányos intézkedéseket, amelyek a mögöttes szerződésben előírt feltételeknek való megfelelés biztosítása érdekében az uniós joggal összhangban lévő nemzeti jognak megfelelően meghozhatók, amennyiben az ügyfél szándékosan pontatlan adatokat szolgáltatott.

| (21) | A méltányos használatra vonatkozó feltételeket alkalmazó barangolásszolgáltatóknak átlátható, egyszerű és hatékony eljárásokat kell bevezetniük az ilyen feltételek alkalmazásával kapcsolatos ügyfélpanaszok kezelésére. Az 531/2012/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a barangolásszolgáltatók minden esetben hozzáférnek a peren kívüli vitarendezési eljárásokat lebonyolító illetékes szervhez, amely a 2002/22/EK irányelv (3) 34. cikkének megfelelően, melyet a 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosított, tisztességesen és gyorsan rendezi az ügyfelek és a barangolásszolgáltatók között a méltányos használatra vonatkozó feltételekkel kapcsolatban felmerült megoldatlan vitákat. |
| --- | --- |

(21)

A méltányos használatra vonatkozó feltételeket alkalmazó barangolásszolgáltatóknak átlátható, egyszerű és hatékony eljárásokat kell bevezetniük az ilyen feltételek alkalmazásával kapcsolatos ügyfélpanaszok kezelésére. Az 531/2012/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint a barangolásszolgáltatók minden esetben hozzáférnek a peren kívüli vitarendezési eljárásokat lebonyolító illetékes szervhez, amely a 2002/22/EK irányelv (3) 34. cikkének megfelelően, melyet a 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) módosított, tisztességesen és gyorsan rendezi az ügyfelek és a barangolásszolgáltatók között a méltányos használatra vonatkozó feltételekkel kapcsolatban felmerült megoldatlan vitákat.

| (22) | Az 531/2012/EU rendelettel összhangban a nemzeti szabályozó hatóságnak szigorúan nyomon kell követnie és felügyelnie kell a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazását, hogy biztosítsa, hogy a belföldi szolgáltatók által alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételek nem korlátozzák az adott ország belföldi díjainak elérhetőségét az ügyfél számára. Ha a nemzeti szabályozó hatóság megállapítja a barangolási rendeletben előírt kötelezettségek megszegését, hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy előírja e jogsértés azonnali megszüntetését. |
| --- | --- |

(22)

Az 531/2012/EU rendelettel összhangban a nemzeti szabályozó hatóságnak szigorúan nyomon kell követnie és felügyelnie kell a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazását, hogy biztosítsa, hogy a belföldi szolgáltatók által alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételek nem korlátozzák az adott ország belföldi díjainak elérhetőségét az ügyfél számára. Ha a nemzeti szabályozó hatóság megállapítja a barangolási rendeletben előírt kötelezettségek megszegését, hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy előírja e jogsértés azonnali megszüntetését.

| (23) | Ez a rendelet nem érintheti az uniós jog szerint vagy az uniós joggal összhangban a nemzeti jog alapján már létező jogokat és kötelezettségeket. Idetartozik különösen a végfelhasználók joga arra, hogy az állampolgárságuktól vagy Unión belüli lakóhelyüktől függetlenül bármely tagállamban igénybe vehessék a mobil elektronikus hírközlő hálózatokat és szolgáltatásokat; azok a nemzeti jogszabályok, amelyek a személyazonosság igazolását vagy egyéb okirati bizonyítékot írnak elő SIM-kártya vásárlásához, illetve az ilyen hálózatokra vagy szolgáltatásokra való más módon történő előfizetéshez; azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy adott telefonszám vagy SIM-kártya vonatkozásában a szolgáltatás vagy az előre fizetett egyenleg folytonosságára vonatkoznak; valamint az elektronikus hírközlési szolgáltatók joga arra, hogy a csalás elleni küzdelem érdekében a nemzeti joggal összhangban alkalmazzák a megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(23)

Ez a rendelet nem érintheti az uniós jog szerint vagy az uniós joggal összhangban a nemzeti jog alapján már létező jogokat és kötelezettségeket. Idetartozik különösen a végfelhasználók joga arra, hogy az állampolgárságuktól vagy Unión belüli lakóhelyüktől függetlenül bármely tagállamban igénybe vehessék a mobil elektronikus hírközlő hálózatokat és szolgáltatásokat; azok a nemzeti jogszabályok, amelyek a személyazonosság igazolását vagy egyéb okirati bizonyítékot írnak elő SIM-kártya vásárlásához, illetve az ilyen hálózatokra vagy szolgáltatásokra való más módon történő előfizetéshez; azok a nemzeti intézkedések, amelyek egy adott telefonszám vagy SIM-kártya vonatkozásában a szolgáltatás vagy az előre fizetett egyenleg folytonosságára vonatkoznak; valamint az elektronikus hírközlési szolgáltatók joga arra, hogy a csalás elleni küzdelem érdekében a nemzeti joggal összhangban alkalmazzák a megfelelő intézkedéseket.

| (24) | Mivel a barangolási használati szokások az év során változnak, a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmeket legalább 12 hónapot lefedő forgalmi adatok alapján kell elemezni. Az egész éves forgalmi volumen kiszámítása érdekében a barangolásszolgáltatónak lehetővé kell tenni, hogy forgalmi előrejelzéseket mutasson be. Az 531/2012/EU rendelet 6a. cikke értelmében ezeknek az előrejelzéseknek tényadatokon kell alapulniuk, úgy mint a tényleges barangolási használati adatok, a tényleges belföldi használat extrapolációja a barangolás használatára, a belföldi díjakon történő barangolást tartalmazó díjcsomagot használó, barangolást végző ügyfelek szignifikáns részhalmaza barangolási szokásainak extrapolációja az összes belföldi díjakon történő barangolási szabályok alá tartozó ügyfélre. Az egyes kérelmezők által benyújtott fenntarthatósági mentesség iránti kérelmek felülvizsgálatánál a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes ilyen kérelemben az előre jelzett mennyiségek levezetéséhez használt feltételezések konzisztensek, megfelelőképpen figyelembe véve kereskedelmi helyzetek és az ügyfélkörök releváns különbségeit. |
| --- | --- |

(24)

Mivel a barangolási használati szokások az év során változnak, a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmeket legalább 12 hónapot lefedő forgalmi adatok alapján kell elemezni. Az egész éves forgalmi volumen kiszámítása érdekében a barangolásszolgáltatónak lehetővé kell tenni, hogy forgalmi előrejelzéseket mutasson be. Az 531/2012/EU rendelet 6a. cikke értelmében ezeknek az előrejelzéseknek tényadatokon kell alapulniuk, úgy mint a tényleges barangolási használati adatok, a tényleges belföldi használat extrapolációja a barangolás használatára, a belföldi díjakon történő barangolást tartalmazó díjcsomagot használó, barangolást végző ügyfelek szignifikáns részhalmaza barangolási szokásainak extrapolációja az összes belföldi díjakon történő barangolási szabályok alá tartozó ügyfélre. Az egyes kérelmezők által benyújtott fenntarthatósági mentesség iránti kérelmek felülvizsgálatánál a nemzeti szabályozó hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy minden egyes ilyen kérelemben az előre jelzett mennyiségek levezetéséhez használt feltételezések konzisztensek, megfelelőképpen figyelembe véve kereskedelmi helyzetek és az ügyfélkörök releváns különbségeit.

| (25) | A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmeket alátámasztó bevételi és kiadási adatoknak pénzügyi elszámolásokon kell alapulniuk, amelyek a forgalom nagyságának előrejelzéseihez igazíthatók. A pénzügyi elszámolásokon alapuló kiadások előrejelzéseitől kizárólag akkor engedhető meg eltérés, ha azt az alkalmazás időpontjában már vállalt pénzügyi kötelezettségek támasztják alá. |
| --- | --- |

(25)

A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmeket alátámasztó bevételi és kiadási adatoknak pénzügyi elszámolásokon kell alapulniuk, amelyek a forgalom nagyságának előrejelzéseihez igazíthatók. A pénzügyi elszámolásokon alapuló kiadások előrejelzéseitől kizárólag akkor engedhető meg eltérés, ha azt az alkalmazás időpontjában már vállalt pénzügyi kötelezettségek támasztják alá.

| (26) | Összehangolt módszertant kell biztosítani a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása bevételeinek és kiadásainak kiszámításához a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek következetes értékelésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(26)

Összehangolt módszertant kell biztosítani a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása bevételeinek és kiadásainak kiszámításához a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek következetes értékelésének biztosítása érdekében.

| (27) | A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával összefüggésben két általános költségkategória merül fel: a látogatott hálózatról egyenetlen forgalom vonatkozásában vásárolt nagykereskedelmi barangolási hozzáférés költségei és egyéb barangolással kapcsolatos költségek. Az 531/2012/EU rendelettel összhangban a látogatott hálózatról egyenetlen forgalom vonatkozásában vásárolt nagykereskedelmi barangolási hozzáférés költségeit az érintett barangolásszolgáltatónak a bejövő barangolási forgalmat meghaladó kimenő barangolási forgalmára alkalmazott nagykereskedelmi barangolási díjak fedezik. Az olyan barangolásszolgáltatók esetében, amelyek belföldön egy másik barangolásszolgáltatótól vásárolnak nagykereskedelmi hozzáférést (például a virtuális mobilszolgáltatók), a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés költsége magasabb lehet az előbbiek számára, mint az utóbbi számára, ha a hazai hálózat üzemeltetője a belföldi barangolási hozzáférést vásárló barangolási szolgáltatóra magasabb nagykereskedelmi barangolási hozzáférési díjat szab ki, mint a látogatott hálózatok üzemeltetői által számára biztosított ár és/vagy a kapcsolódó szolgáltatások biztosításának ára. A nagykereskedelmi barangolási hozzáférés szóban forgó magas költsége növelheti annak a valószínűségét, hogy a belföldi barangolási hozzáférést vásárló barangolási szolgáltatók barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmet nyújtanak be, és a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellő mértékben figyelembe kell venniük ezt a szempontot a szóban forgó kérelmek felülvizsgálata során. |
| --- | --- |

(27)

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával összefüggésben két általános költségkategória merül fel: a látogatott hálózatról egyenetlen forgalom vonatkozásában vásárolt nagykereskedelmi barangolási hozzáférés költségei és egyéb barangolással kapcsolatos költségek. Az 531/2012/EU rendelettel összhangban a látogatott hálózatról egyenetlen forgalom vonatkozásában vásárolt nagykereskedelmi barangolási hozzáférés költségeit az érintett barangolásszolgáltatónak a bejövő barangolási forgalmat meghaladó kimenő barangolási forgalmára alkalmazott nagykereskedelmi barangolási díjak fedezik. Az olyan barangolásszolgáltatók esetében, amelyek belföldön egy másik barangolásszolgáltatótól vásárolnak nagykereskedelmi hozzáférést (például a virtuális mobilszolgáltatók), a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés költsége magasabb lehet az előbbiek számára, mint az utóbbi számára, ha a hazai hálózat üzemeltetője a belföldi barangolási hozzáférést vásárló barangolási szolgáltatóra magasabb nagykereskedelmi barangolási hozzáférési díjat szab ki, mint a látogatott hálózatok üzemeltetői által számára biztosított ár és/vagy a kapcsolódó szolgáltatások biztosításának ára. A nagykereskedelmi barangolási hozzáférés szóban forgó magas költsége növelheti annak a valószínűségét, hogy a belföldi barangolási hozzáférést vásárló barangolási szolgáltatók barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmet nyújtanak be, és a nemzeti szabályozó hatóságoknak kellő mértékben figyelembe kell venniük ezt a szempontot a szóban forgó kérelmek felülvizsgálata során.

| (28) | A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások egyéb barangolással kapcsolatos költségei az Unión belül és a nem uniós országokban nyújtott barangolási szolgáltatásoknál is közösek, illetve egyes költségek a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknál is közösek. A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek alkalmazásában a közös költségeket az Unión belül nyújtott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokhoz, illetve a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknál közös költségek esetében azokat a bejövő és kimenő barangolás bevételek általános arányához kellene hozzárendelni. |
| --- | --- |

(28)

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások egyéb barangolással kapcsolatos költségei az Unión belül és a nem uniós országokban nyújtott barangolási szolgáltatásoknál is közösek, illetve egyes költségek a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknál is közösek. A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek alkalmazásában a közös költségeket az Unión belül nyújtott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokhoz, illetve a nagykereskedelmi és kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknál közös költségek esetében azokat a bejövő és kimenő barangolás bevételek általános arányához kellene hozzárendelni.

| (29) | A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások költségei úgy is kiszámíthatók, hogy tartalmazzák a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásához általában szükséges együttes és közös költségeket, feltéve, hogy a számítási módszer tükrözi az összes egyéb kiskereskedelmi mobilszolgáltatás nyújtásából eredő bevételek ilyen szolgáltatásokhoz való hozzárendelésénél alkalmazott arányokat. |
| --- | --- |

(29)

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások költségei úgy is kiszámíthatók, hogy tartalmazzák a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásához általában szükséges együttes és közös költségeket, feltéve, hogy a számítási módszer tükrözi az összes egyéb kiskereskedelmi mobilszolgáltatás nyújtásából eredő bevételek ilyen szolgáltatásokhoz való hozzárendelésénél alkalmazott arányokat.

| (30) | A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásából eredő bevételek megállapításakor a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmekben teljes mértékben figyelembe kell venni a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásáért közvetlenül kiszámlázott, a látogatott tagállamban felmerült valamennyi kiskereskedelmi bevételt, például a méltányos használatra vonatkozó feltételek szerinti korlátokat meghaladó forgalomból vagy alternatív szabályozott barangolási szolgáltatásokból eredő bevételeket, valamint a látogatott tagállamban a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások használatáért felszámított egységárakat vagy egyéb díjakat. |
| --- | --- |

(30)

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásából eredő bevételek megállapításakor a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmekben teljes mértékben figyelembe kell venni a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásáért közvetlenül kiszámlázott, a látogatott tagállamban felmerült valamennyi kiskereskedelmi bevételt, például a méltányos használatra vonatkozó feltételek szerinti korlátokat meghaladó forgalomból vagy alternatív szabályozott barangolási szolgáltatásokból eredő bevételeket, valamint a látogatott tagállamban a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások használatáért felszámított egységárakat vagy egyéb díjakat.

| (31) | Mivel a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat a vonatkozó belföldi feltételek szerint nyújtják, ezekre úgy kell tekinteni, hogy ők termelik a belföldi kiskereskedelmi mobilszolgáltatások rögzített rendszeres díjaiból származó bevétel egy részét. Ezeket tehát az ebben rendeletben meghatározott módszertannak megfelelően figyelembe kell venni a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek értékelésekor. E célból a kiskereskedelmi mobilszolgáltatásokból eredő bevételeket a különböző mobilszolgáltatások közötti forgalom átlagos nagykereskedelmi barangolási egységdíjak közötti aránynak megfelelően súlyozott arányát tükröző kulcs alapján kell kiosztani. |
| --- | --- |

(31)

Mivel a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat a vonatkozó belföldi feltételek szerint nyújtják, ezekre úgy kell tekinteni, hogy ők termelik a belföldi kiskereskedelmi mobilszolgáltatások rögzített rendszeres díjaiból származó bevétel egy részét. Ezeket tehát az ebben rendeletben meghatározott módszertannak megfelelően figyelembe kell venni a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek értékelésekor. E célból a kiskereskedelmi mobilszolgáltatásokból eredő bevételeket a különböző mobilszolgáltatások közötti forgalom átlagos nagykereskedelmi barangolási egységdíjak közötti aránynak megfelelően súlyozott arányát tükröző kulcs alapján kell kiosztani.

| (32) | Ahhoz, hogy a barangolásszolgáltató belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága veszélybe sodró hatásnak minősüljön, a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása költségeinek a vonatkozó bevételekből történő levonásával kiszámított kiskereskedelmi barangolási nettó árrésnek annyira kell negatívnak lennie, amekkora összeg érezhető hatású kockázatot jelent a belföldi árak alakulására nézve. Ahhoz, hogy a negatív kiskereskedelmi barangolási nettó árrés ilyen kockázatot jelentsen, az egyéb mobilszolgáltatások nyújtásából eredő, adózás, kamatfizetés, értékcsökkenés és amortizáció előtti össznyereségnek legalább érezhető mértékű arányát kell képeznie. |
| --- | --- |

(32)

Ahhoz, hogy a barangolásszolgáltató belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága veszélybe sodró hatásnak minősüljön, a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtása költségeinek a vonatkozó bevételekből történő levonásával kiszámított kiskereskedelmi barangolási nettó árrésnek annyira kell negatívnak lennie, amekkora összeg érezhető hatású kockázatot jelent a belföldi árak alakulására nézve. Ahhoz, hogy a negatív kiskereskedelmi barangolási nettó árrés ilyen kockázatot jelentsen, az egyéb mobilszolgáltatások nyújtásából eredő, adózás, kamatfizetés, értékcsökkenés és amortizáció előtti össznyereségnek legalább érezhető mértékű arányát kell képeznie.

| (33) | Még ha a kiskereskedelmi barangolási nettó árrés az egyéb mobilszolgáltatások nyújtásából eredő össznyereség érezhető mértékű arányát is képezi, egyedi körülmények, mint például a verseny szintje a belföldi piacon, vagy a kérelmező egyedi sajátosságai még mindig kiolthatják az érezhető hatású kockázatot a belföldi árak alakulására nézve. |
| --- | --- |

(33)

Még ha a kiskereskedelmi barangolási nettó árrés az egyéb mobilszolgáltatások nyújtásából eredő össznyereség érezhető mértékű arányát is képezi, egyedi körülmények, mint például a verseny szintje a belföldi piacon, vagy a kérelmező egyedi sajátosságai még mindig kiolthatják az érezhető hatású kockázatot a belföldi árak alakulására nézve.

| (34) | A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmekben a barangolásszolgáltató megbecsüli az adott ország belföldi díjainak alkalmazásából eredő veszteségeket és az ezek fedezéséhez szükséges többletdíj alkalmazására vonatkozó kapcsolódó megállapodásokat, figyelemmel az alkalmazandó maximális nagykereskedelmi díjakra. |
| --- | --- |

(34)

A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmekben a barangolásszolgáltató megbecsüli az adott ország belföldi díjainak alkalmazásából eredő veszteségeket és az ezek fedezéséhez szükséges többletdíj alkalmazására vonatkozó kapcsolódó megállapodásokat, figyelemmel az alkalmazandó maximális nagykereskedelmi díjakra.

| (35) | Lehetővé kell tenni a nemzeti szabályozó hatóságok számára, hogy a kiskereskedelmi barangolási többletdíjaknak az Unióban az 531/2012/EU rendelet szerinti eltörlése alkalmazásának első napjától engedélyezhessék a barangolási többletdíjak felszámítását. E célból az említett dátum előtt szóba jöhet az információcsere egy ilyen kérvényt benyújtani szándékozó barangolásszolgáltató és a nemzeti szabályozó hatóság között, illetve információk és releváns dokumentációk nyújtása. |
| --- | --- |

(35)

Lehetővé kell tenni a nemzeti szabályozó hatóságok számára, hogy a kiskereskedelmi barangolási többletdíjaknak az Unióban az 531/2012/EU rendelet szerinti eltörlése alkalmazásának első napjától engedélyezhessék a barangolási többletdíjak felszámítását. E célból az említett dátum előtt szóba jöhet az információcsere egy ilyen kérvényt benyújtani szándékozó barangolásszolgáltató és a nemzeti szabályozó hatóság között, illetve információk és releváns dokumentációk nyújtása.

| (36) | Az 531/2012/EU rendelet értelmében a barangolási többletdíjak alkalmazására vonatkozó engedélyt a nemzeti szabályozó hatóság egy 12 hónapos időszakra adhatja meg. Ezen engedély felülvizsgálata céljából a barangolásszolgáltató az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében 12-havonta frissíti az információkat, és benyújtja azokat a nemzeti szabályozó hatóságnak. |
| --- | --- |

(36)

Az 531/2012/EU rendelet értelmében a barangolási többletdíjak alkalmazására vonatkozó engedélyt a nemzeti szabályozó hatóság egy 12 hónapos időszakra adhatja meg. Ezen engedély felülvizsgálata céljából a barangolásszolgáltató az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében 12-havonta frissíti az információkat, és benyújtja azokat a nemzeti szabályozó hatóságnak.

| (37) | A nemzeti szabályozó hatóságok azon kötelezettségére tekintettel, hogy szigorúan felügyeljék a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazását és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlésének fenntarthatóságához kapcsolódó intézkedéseket, valamint évente jelentést készítsenek a Bizottságnak a vonatkozó előírások alkalmazásáról, ez a rendelet meghatározza azokat a minimális információkat, amelyeket a hatóságoknak össze kell gyűjteniük és továbbítaniuk kell a Bizottságnak, hogy ellenőrizhesse azok alkalmazását. |
| --- | --- |

(37)

A nemzeti szabályozó hatóságok azon kötelezettségére tekintettel, hogy szigorúan felügyeljék a méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazását és a kiskereskedelmi barangolási többletdíjak eltörlésének fenntarthatóságához kapcsolódó intézkedéseket, valamint évente jelentést készítsenek a Bizottságnak a vonatkozó előírások alkalmazásáról, ez a rendelet meghatározza azokat a minimális információkat, amelyeket a hatóságoknak össze kell gyűjteniük és továbbítaniuk kell a Bizottságnak, hogy ellenőrizhesse azok alkalmazását.

| (38) | Az 531/2012/EU rendelet értelmében a Bizottság a piac alakulására figyelemmel rendszeres időközönként felülvizsgálja ezt a végrehajtási jogi aktust. |
| --- | --- |

(38)

Az 531/2012/EU rendelet értelmében a Bizottság a piac alakulására figyelemmel rendszeres időközönként felülvizsgálja ezt a végrehajtási jogi aktust.

| (39) | A hírközlési bizottság nem nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

(39)

A hírközlési bizottság nem nyilvánított véleményt.

| (40) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. Ennek megfelelően ezt a rendeletet az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell értelmezni és alkalmazni, különös tekintettel a magán- és a családi élet tiszteletben tartására és a személyes adatok védelmére vonatkozó jogokat, valamint a véleménynyilvánítás és a vállalkozás szabadságát. A személyes adatoknak a rendelet keretében történő minden feldolgozása során be kell tartani az alapvető jogokat, ideértve a magán- és a családi élet tiszteletben tartására és a személyes adatok védelmére vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke szerinti jogot, és meg kell felelni a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5), a 2002/58/EK irányelvnek, melyet a 2006/24/EK (6) és a 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosítottak és az (EU) 2016/679 rendeletnek (7). Különösképpen, a szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozása a vonatkozó cél elérése tekintetében szükséges és arányos, |
| --- | --- |

(40)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és szem előtt tartja az abban rögzített elveket. Ennek megfelelően ezt a rendeletet az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell értelmezni és alkalmazni, különös tekintettel a magán- és a családi élet tiszteletben tartására és a személyes adatok védelmére vonatkozó jogokat, valamint a véleménynyilvánítás és a vállalkozás szabadságát. A személyes adatoknak a rendelet keretében történő minden feldolgozása során be kell tartani az alapvető jogokat, ideértve a magán- és a családi élet tiszteletben tartására és a személyes adatok védelmére vonatkozó, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikke szerinti jogot, és meg kell felelni a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5), a 2002/58/EK irányelvnek, melyet a 2006/24/EK (6) és a 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosítottak és az (EU) 2016/679 rendeletnek (7). Különösképpen, a szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozása a vonatkozó cél elérése tekintetében szükséges és arányos,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A rendelet tárgya és hatálya

(1)   Ez a rendelet részletes szabályokat állapít meg a méltányos használatra vonatkozó feltételek következetes végrehajtásának biztosítása érdekében, amelyeket a barangolásszolgáltatók az 531/2012/EU rendelet 6b. cikkével összhangban a vonatkozó belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások használatára alkalmazhatnak.

(2)   Ez a rendelet továbbá részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek; |
| --- | --- |

a)

a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek;

| b) | a nemzeti szabályozó hatóságok által alkalmazandó módszertan, amelyet annak értékelésére használnak, hogy a barangolásszolgáltató kellően alátámasztotta-e azt a tényt, hogy nem térülnek meg a szabályozott barangolási szolgáltatások nyújtásához szükséges költségei, és emiatt veszélybe kerül a belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szabályozó hatóságok által alkalmazandó módszertan, amelyet annak értékelésére használnak, hogy a barangolásszolgáltató kellően alátámasztotta-e azt a tényt, hogy nem térülnek meg a szabályozott barangolási szolgáltatások nyújtásához szükséges költségei, és emiatt veszélybe kerül a belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E rendelet alkalmazásában az 531/2012/EU rendeletben szereplő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.

(2)   E rendelet alkalmazásában továbbá:

a)   „szoros kapcsolat”: egy tagállammal az adott tagállam területén történő tartózkodás, amely eredhet tartós munkaviszonyból, beleértve a határ menti munkavállalókat is; az egyéni vállalkozó hasonló arányú fizikai jelenlétét igénylő tartós szerződéses jogviszonyból; folyamatos, nappali tagozatos oktatásban való részvételből; vagy egyéb helyzetekből, mint például kiküldött munkavállalók vagy nyugdíjasok esetében, amikor ez hasonló szintű területi jelenléttel jár;

b)   „kiskereskedelmi mobilszolgáltatások”: végfelhasználóknak nyújtott nyilvános mobil hírközlési szolgáltatások, ideértve a hangátviteli, SMS- és adatátviteli szolgáltatásokat;

c)   „korlátlan adatcsomag”: egy vagy több kiskereskedelmi mobilszolgáltatás nyújtására vonatkozó díjcsomag, amely rendszeres, fix összegű díj megfizetése ellenében nem korlátozza az abban foglalt kiskereskedelmi mobilszolgáltatás adatforgalmát, vagy amelyben a kiskereskedelmi mobilszolgáltatás adatforgalmának belföldi egységára – amelyet úgy kell kiszámítani, hogy a mobilszolgáltatásoknak az egész számlázási időszakra vonatkozó teljes, héa nélküli belföldi kiskereskedelmi árát el kell osztani a kiskereskedelmi mobilszolgáltatás adatforgalmának belföldön rendelkezésre álló teljes mennyiségével – alacsonyabb az 531/2012/EU rendelet 12. cikkében említett maximális szabályozott nagykereskedelmi barangolási díjnál;

d)   „előre fizetett díjcsomag”: olyan díjcsomag, amelynek keretében az ügyfél által a fogyasztás előtt a szolgáltató rendelkezésére bocsátott egyenlegből történő egységenkénti levonás ellenében nyújtanak kiskereskedelmi mobilszolgáltatásokat, és amelytől a fogyasztó az egyenleg kimerülése vagy lejárata esetén szankciók nélkül elállhat;

e)   „látogatott tagállam”: a barangolást végző ügyfél belföldi szolgáltatójának tagállamától eltérő tagállam;

f)   „mobilszolgáltatás árrése”: az Unión belül a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokon kívül nyújtott mobilszolgáltatások értékesítésének adózás, kamatfizetés, értékcsökkenés és amortizáció előtti nyeresége, kizárva ebből a kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokból eredő költségeket és bevételeket;

g)   „csoport”: az anyavállalat és a 139/2004/EK tanácsi rendelet (8) értelmében az anyavállalat ellenőrzési körébe tartozó valamennyi leányvállalat.

II. SZAKASZ

A MÉLTÁNYOS HASZNÁLATRA VONATKOZÓ FELTÉTELEK

3. cikk

Alapvető elvek

(1)   A barangolásszolgáltatóknak belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat kell kínálniuk az Unión belüli időszakos utazásuk során azoknak a barangolást végző ügyfeleknek, akik szokásos lakóhellyel rendelkeznek a barangolásszolgáltató tagállamában, illetve azzal szoros kapcsolatban állnak, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodniuk.

(2)   A kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatának megelőzése érdekében a barangolásszolgáltató által alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételekre a 4. és az 5. cikkben meghatározott feltételek vonatkoznak, és a méltányos használatra vonatkozó feltételek biztosítják, hogy minden barangolást végző ügyfél ugyanazokkal a feltételekkel férjen hozzá a belföldi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokhoz az Unión belüli időszakos utazásai során, mintha ezeket a szolgáltatásokat belföldön venné igénybe.

4. cikk

Méltányos használat

(1)   A méltányos használatra vonatkozó feltételek alkalmazásában a barangolásszolgáltató kérheti, hogy a barangolást végző ügyfelei igazolják, hogy a barangolásszolgáltató tagállamában szokásos lakóhellyel rendelkeznek, vagy ezzel a tagállammal szoros kapcsolatban áll, ami miatt gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén kell tartózkodniuk.

(2)   Az alkalmazandó belföldi mennyiségi korlátozások sérelme nélkül korlátlan adatcsomag esetében a barangolást végző ügyfélnek biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy időszakos Unión belüli utazásai során belföldi kiskereskedelmi áron vegyen igénybe legalább kétszer akkora volumenű kiskereskedelmi barangolásos adatátviteli szolgáltatást, mint amennyi az adott korlátlan adatcsomag teljes számlázási időszakra vonatkozó teljes, héa nélküli belföldi kiskereskedelmi ára osztva a szabályozott barangolásos adattovábbítási szolgáltatásoknak az 531/2012/EU rendelet 12. cikkében említett nagykereskedelmi díjával.

A kiskereskedelmi mobilszolgáltatások más szolgáltatásokkal vagy végberendezésekkel egy csomagban kínált értékesítése esetében az adatcsomagok belföldi kiskereskedelmi árát a 2. cikk (2) bekezdésének c) pontja és e bekezdés alkalmazásában a csomag egyes kiskereskedelmi mobilszolgáltatás-elemeinek elkülönített értékesítésekor – amennyiben ez lehetséges – alkalmazott, héa nélküli ár vagy az ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező szolgáltatások egyesével történő értékesítésekor alkalmazott ár figyelembevételével kell meghatározni.

(3)   Előre fizetett díjcsomagok esetén az (1) bekezdésben említett méltányos használatra vonatkozó feltételek alternatívájaként a barangolásszolgáltató korlátozhatja az Unión belül belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott kiskereskedelmi barangolásos adatátviteli szolgáltatás fogyasztását legalább az ügyfél által a szolgáltatónak már kifizetett, a barangolás megkezdésekor rendelkezésre álló, fennmaradó egyenlegnek megfelelő teljes, héa nélküli összeget a szabályozott barangolásos adattovábbítási szolgáltatásoknak a teljes számlázási időszakra vonatkozó – az 531/2012/EU rendelet 12. cikkében említett – nagykereskedelmi díjával elosztva kapott volumenre.

(4)   A forgalmi adatok 2002/58/EK irányelv 6. cikkének megfelelően történő feldolgozásával összefüggésben a vonatkozó belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatának megelőzése érdekében a barangolásszolgáltató az Unión belüli időszakos utazásokon kívüli visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használat kockázatához kapcsolódó objektív indikátorokra alapuló, tisztességes, észszerű és arányos ellenőrzési mechanizmusokat alkalmazhat.

Az objektív indikátorok között szerepelhetnek olyan intézkedések, amelyekkel megállapítható, hogy az ügyfél a barangoláshoz képest elsősorban belföldön fogyaszt, illetve hogy más uniós tagállamokban való tartózkodáshoz képest döntően belföldön tartózkodik.

Annak biztosítása érdekében, hogy az időszakos utazást végző barangolást végző ügyfeleket ne tegyék ki az 5. cikk (4) bekezdése szerinti szükségtelen és felesleges figyelmeztetéseknek, a barangolási szolgáltatások visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használata kockázatának megállapítására ilyen intézkedéseket alkalmazó barangolásszolgáltatók ezeket a jelenléti és fogyasztási indikátorokat egy legalább négy hónapos időszak alatt összesítve kell figyelembe venni.

A barangolásszolgáltatónak meg kell határoznia a barangolást végző ügyfelekkel kötött szerződésekben, hogy mely kiskereskedelmi mobilszolgáltatásra vagy szolgáltatásokra vonatkozik a fogyasztási indikátor, valamint a megfigyelés minimális időtartamát.

A barangolást végző ügyfélnek akár döntően belföldi fogyasztása, akár döntően belföldi jelenléte egy megadott időszakon belül bizonyítéknak tekintendő a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nem visszaélészszerű és rendeltetészszerű használatára.

A második, harmadik és ötödik albekezdés alkalmazásában minden olyan napot, amikor a barangolást végző ügyfél bejelentkezett a belföldi hálózatra, az adott ügyfél belföldi jelenléti napjának kell tekinteni.

A vonatkozó belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatának kockázatához kapcsolódó további objektív indikátorok csak az alábbiakat foglalhatják magukban:

| a) | egy elsősorban, de nem kizárólag roamingszolgáltatások céljából használt SIM-kártya hosszú ideig inaktív állapotban van; |
| --- | --- |

a)

egy elsősorban, de nem kizárólag roamingszolgáltatások céljából használt SIM-kártya hosszú ideig inaktív állapotban van;

| b) | egy ügyfél egyszerre több SIM-kártyára fizet elő, és azokat rendszeresen használja roaming üzemmódban. |
| --- | --- |

b)

egy ügyfél egyszerre több SIM-kártyára fizet elő, és azokat rendszeresen használja roaming üzemmódban.

(5)   Amennyiben a barangolásszolgáltató az objektív és megfelelően alátámasztott bizonyítékok alapján megállapítja, hogy több SIM-kártyát is szervezetten újraértékesítettek a kiskereskedelmi barangolásszolgáltató tagállamában tényleges lakóhellyel nem rendelkező vagy azzal gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén tartózkodással járó szoros kapcsolatban nem álló személyeknek azért, hogy a vonatkozó belföldi kiskereskedelmi árakon szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat vegyenek igénybe az időszakos utazástól eltérő célokra, a barangolásszolgáltató azonnali arányos intézkedéseket hozhat a mögöttes szerződés feltételeinek való megfelelés biztosítása érdekében.

(6)   A barangolásszolgáltató betartja a 2002/58/EK irányelvet és a 95/46/EK irányelvet, a nemzeti végrehajtási intézkedéseket és az (EU) 2016/679 rendeletet, amikor e szakasz szerint jár el.

(7)   Ez a rendelet nem vonatkozik az 531/2012/EU rendelet 6e. cikkének (3) bekezdése szerint szolgáltatott alternatív barangolási díjszabások szerződéses feltételeiben foglalt méltányos használatra vonatkozó feltételekre.

5. cikk

A méltányos használatra vonatkozó feltételek átláthatósága és felügyelete

(1)   Amennyiben a barangolásszolgáltató méltányos használatra vonatkozó feltételeket alkalmaz, a barangolást végző ügyfelekkel kötött szerződéseiben köteles feltüntetni az ezekkel a feltételekkel kapcsolatos valamennyi feltételt, ideértve a 4. cikk (4) bekezdése szerint alkalmazott ellenőrzési mechanizmusokat. A méltányos használatra vonatkozó feltételek részeként a barangolásszolgáltatók átlátható, egyszerű és hatékony eljárásokat vezetnek be az ilyen feltételek alkalmazásával kapcsolatos ügyfélpanaszok kezelésére. Ez nem érinti a barangolást végző ügyfelek 531/2012/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerinti ahhoz fűződő jogait, hogy a 2002/22/EK irányelv 34. cikkének megfelelően a barangolásszolgáltató tagállamában alkalmazott átlátható, egyszerű, tisztességes és gyors peren kívüli vitarendezési eljárást kezdeményezzenek. Ez a panaszkezelési mechanizmus és vitarendezési eljárások lehetővé teszik a barangolást végző ügyfél számára, hogy egy, a (3) bekezdés első albekezdése szerinti figyelmeztetésre válaszolva bizonyítsa, hogy a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat nem használja az időszakos utazástól eltérő célra.

(2)   A barangolásszolgáltató tájékoztatja a nemzeti szabályozó hatóságot az e rendeletnek megfelelően alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételekről.

(3)   Amennyiben a 4. cikk (4) bekezdésében említett objektív indikátorokon alapuló objektív és megfelelően alátámasztott bizonyítékok igazolják, hogy egy adott ügyfél az Unión belül belföldi kiskereskedelmi árszínvonalon nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatást esetlegesen visszaélészszerűen vagy nem rendeltetészszerűen használ, a barangolásszolgáltató felhívja az ügyfél figyelmét az ilyen használatot jelző, észlelt viselkedési mintára, mielőtt az 531/2012/EU rendelet 6e. cikkének megfelelően többletdíjat szabna ki.

Azokban az esetekben, amikor ez a kockázat a meghatározott megfigyelési időszakban a döntően belföldi fogyasztás és a döntően belföldi tartózkodás – a 4. cikk (4) bekezdésének ötödik albekezdésében említett – kritériumának való meg nem felelésből ered, a döntően külföldi tartózkodásból vagy használatból adódó további kockázati indikátort is figyelembe kell venni a felár alkalmazásával kapcsolatos, az (1) bekezdés szerinti utólagos panaszok rendezése vagy az 531/2012/EU rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerinti vitarendezési eljárások során.

Ez a bekezdés a barangolást végző ügyfél által a 4. cikk (1) bekezdése szerint a barangolásszolgáltató tagállamában levő állandó lakcím vagy gyakran és jelentős ideig tartó ott tartózkodással járó más szoros kapcsolat igazolására bemutatott dokumentumokra való tekintet nélkül alkalmazandó.

(4)   Amikor a barangolást végző ügyfelet a (3) bekezdés szerint figyelmezteti, a barangolásszolgáltató tájékoztatja az ügyfelet, hogy ha a tényleges belföldi fogyasztásra vagy jelenlétre vonatkozó használati mintázat nem változik meg egy adott határidőn belül, amely nem lehet rövidebb két hétnél, a figyelmeztetés napjától kezdve az 531/2012/EU rendelet 6e. cikke szerinti felár alkalmazható a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások minden, az adott SIM-kártyával történő további használatával kapcsolatban.

(5)   A barangolásszolgáltató azonnal felfüggeszti a többletdíj alkalmazását, ha az ügyfél viselkedése – a 4. cikk (4) bekezdésében említett objektív indikátorok alapján – már nem jelzi a szóban forgó szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatás visszaélészszerű vagy nem rendeltetészszerű használatának lehetőségét.

(6)   Amennyiben a barangolásszolgáltató megállapítja, hogy több SIM-kártyát szervezetten újraértékesítettek a kiskereskedelmi barangolásszolgáltató tagállamában szokásos lakóhellyel nem rendelkező vagy azzal gyakran és jelentős ideig az adott tagállam területén tartózkodással járó szoros kapcsolatban nem álló személyeknek azért, hogy a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban az időszakos utazásoktól eltérő célokra szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokat vegyenek igénybe az adott tagállamon kívül, a barangolásszolgáltató tájékoztatja a nemzeti szabályozó hatóságot a szóban forgó szisztematikus visszaélést alátámasztó bizonyítékokról és a mögöttes szerződés valamennyi feltételének való megfelelés biztosítása érdekében hozott intézkedésekről legkésőbb az ilyen intézkedés meghozatalának időpontjában.

III. SZAKASZ

A KISKERESKEDELMI BARANGOLÁSI TÖBBLETDÍJAK ELTÖRLÉSE FENNTARTHATÓSÁGÁNAK ÉRTÉKELÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ ÉRTÉKELÉS VÉGREHAJTÁSA ÉS MÓDSZERTANA

6. cikk

A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmeket alátámasztó adatok

(1)   A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmeket (a továbbiakban: kérelem) a kérelmező barangolásszolgáltató által nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknak a leghamarabb 2017. június 15-én kezdődő 12 hónapra kivetített teljes mennyisége alapján kell elemezni. Az első kérelemhez ezeket a forgalmi előrejelzéseket a következő lehetőségek kombinációjával kell megbecsülni:

| a) | a kérelmező barangolásszolgáltató által a 2017. június 15-e előtt alkalmazandó szabályozott kiskereskedelmi barangolási áron nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások tényleges mennyisége; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező barangolásszolgáltató által a 2017. június 15-e előtt alkalmazandó szabályozott kiskereskedelmi barangolási áron nyújtott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások tényleges mennyisége;

| b) | a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett mennyisége 2017. június 15-e után, ahol a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett mennyiségének becslése a belföldi kiskereskedelmi mobilszolgáltatások tényleges fogyasztásán és a kérelmező barangolást végző ügyfeleinek az Unión belül külföldön töltött idején alapul; |
| --- | --- |

b)

a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett mennyisége 2017. június 15-e után, ahol a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett mennyiségének becslése a belföldi kiskereskedelmi mobilszolgáltatások tényleges fogyasztásán és a kérelmező barangolást végző ügyfeleinek az Unión belül külföldön töltött idején alapul;

| c) | a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett mennyisége 2017. június 15-e után, ahol a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások volumenét a kérelmező ügyfélkörének jelentős részét képviselő azon díjcsomagban, amely alapján a kérelmező legalább 30 napos időszakban a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások árát az I. mellékletben meghatározott módszertan szerint a belföldi szinten megállapította, a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokban tapasztalt arányos változás alapján becsülik meg. |
| --- | --- |

c)

a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett mennyisége 2017. június 15-e után, ahol a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások volumenét a kérelmező ügyfélkörének jelentős részét képviselő azon díjcsomagban, amely alapján a kérelmező legalább 30 napos időszakban a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások árát az I. mellékletben meghatározott módszertan szerint a belföldi szinten megállapította, a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásokban tapasztalt arányos változás alapján becsülik meg.

Amennyiben az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében frissítik a kérelmet, a szabályozott barangolási szolgáltatások teljes előre jelzett mennyiségét a belföldi mobilszolgáltatásokra vonatkozó tényleges átlagos fogyasztási szokások alapján kell naprakésszé tenni, szorozva a barangolást végző ügyfelek észlelt számával és az általuk az előző 12 hónapban látogatott tagállamban töltött idővel.

(2)   A kérelmező bevételeinek és kiadásainak adatai pénzügyi elszámolásokon alapulnak, melyeket a nemzeti szabályozó hatóság számára hozzáférhetővé kell tenni, és melyek az (1) bekezdés szerinti mennyiségi becsléseknek megfelelően kiigazíthatók. Az előre jelzett költségek esetében az adatok múltbeli pénzügyi elszámolásokból eredő eltéréseit csak akkor veszik figyelembe, ha azokat az előrejelzések által lefedett időszakban már igazolt pénzügyi kötelezettségek támasztják alá.

(3)   A kérelmezőnek be kell nyújtania minden olyan adatot, amely szükséges az adott időszakban szabályozott barangolási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó mobilszolgáltatási árrés, valamint az összesített tényleges és előre jelzett költség és bevétel meghatározásához.

7. cikk

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával járó barangolással kapcsolatos költségek meghatározása

(1)   Annak megállapításához, hogy a kérelmező költségei nem térülnek meg, és emiatt veszélybe kerül a belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága, kizárólag az alábbi barangolással kapcsolatos költségek vehetők figyelembe, amennyiben azokat a barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelemben alátámasztották:

| a) | a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés vásárlásának költségei; |
| --- | --- |

a)

a nagykereskedelmi barangolási hozzáférés vásárlásának költségei;

| b) | a barangolással kapcsolatos kiskereskedelmi költségek. |
| --- | --- |

b)

a barangolással kapcsolatos kiskereskedelmi költségek.

(2)   A szabályozott nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások vásárlásakor felmerült költségeket illetően kizárólag a kérelmező által az Unióban ilyen szolgáltatásokat nyújtóknak kifizetett teljes összegnek az Unióban lévő egyéb barangolásszolgáltatók számára ugyanilyen szolgáltatások nyújtásáért a kérelmező felé esedékes összes kifizetést várhatóan meghaladó része vehető figyelembe. A barangolásszolgáltatónak a szabályozott nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásáért járó összegek tekintetében a barangolásszolgáltatónak fel kell tételeznie, hogy ezen nagykereskedelmi barangolási szolgáltatások előre jelzett volumene konzisztens a mennyiségi előrejelzéseknek a 6. cikk (1) bekezdése szerint alapjául szolgáló feltételezéssel.

(3)   A barangolással kapcsolatos kiskereskedelmi költségeket illetően kizárólag az alábbi költségek vehetők figyelembe, amennyiben azokat a kérelemben alátámasztották:

| a) | a barangolási tevékenységek működtetési és irányítási költségei, ideértve a barangolás működtetéséhez és irányításához szükséges üzletiintelligencia-rendszereket és szoftvereket; |
| --- | --- |

a)

a barangolási tevékenységek működtetési és irányítási költségei, ideértve a barangolás működtetéséhez és irányításához szükséges üzletiintelligencia-rendszereket és szoftvereket;

| b) | adatelszámolási és fizetési költségek, ideértve az adatelszámolási és pénzügyi elszámolási költségeket is; |
| --- | --- |

b)

adatelszámolási és fizetési költségek, ideértve az adatelszámolási és pénzügyi elszámolási költségeket is;

| c) | a szerződés megtárgyalásának és megkötésének költségei, ideértve a külső költségeket és a belső erőforrások használatát; |
| --- | --- |

c)

a szerződés megtárgyalásának és megkötésének költségei, ideértve a külső költségeket és a belső erőforrások használatát;

| d) | Az 531/2012/EU rendelet 14. és 15. cikkében meghatározott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtására vonatkozó követelményeknek való megfelelés miatt felmerült költségek, figyelembe véve a barangolásszolgáltató által elfogadott méltányos használatra vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

d)

Az 531/2012/EU rendelet 14. és 15. cikkében meghatározott szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtására vonatkozó követelményeknek való megfelelés miatt felmerült költségek, figyelembe véve a barangolásszolgáltató által elfogadott méltányos használatra vonatkozó feltételeket.

(4)   A (3) bekezdés a), b) és c) pontjában említett költségek a II. melléklet (1) és (2) pontjában megállapított módszernek megfelelően kizárólag a kérelmező szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásainak teljes forgalmának és a barangolási szolgáltatásai teljes kiskereskedelmi kimenő és nagykereskedelmi bemenő forgalmának arányához viszonyítva, illetve a II. melléklet (1) és (3) pontjában megállapított módszernek megfelelően kizárólag az Unión belüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásai teljes forgalmának és az Unión belüli vagy kívüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásai teljes forgalmának arányához viszonyítva vehetők figyelembe.

(5)   A (3) bekezdés d) pontjában említett költségek a II. melléklet (1) és (3) pontjában megállapított módszernek megfelelően kizárólag a kérelmező Unión belüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásai teljes forgalmának, valamint Unión belüli és kívüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásai teljes forgalmának arányához viszonyítva vehetők figyelembe.

8. cikk

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával járó kiskereskedelmi együttes és közös költségek kiosztása

(1)   A 7. cikk szerint megállapított költségeken felül a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásakor általánosságban felmerülő együttes és közös költségek egy része is belefoglalható a barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelembe. Itt kizárólag az alábbi költségek vehetők figyelembe, amennyiben azokat a kérelemben alátámasztották:

| a) | számlázási és beszedési költségek, ideértve a tényleges ügyfélszámla feldolgozásával, kiszámításával, kiállításával és kézbesítésével összefüggő költségeket; |
| --- | --- |

a)

számlázási és beszedési költségek, ideértve a tényleges ügyfélszámla feldolgozásával, kiszámításával, kiállításával és kézbesítésével összefüggő költségeket;

| b) | értékesítési és forgalmazási költségek, ideértve a kiskereskedelmi mobilszolgáltatásokat értékesítő üzletek és egyéb forgalmazási csatornák működési költségeit; |
| --- | --- |

b)

értékesítési és forgalmazási költségek, ideértve a kiskereskedelmi mobilszolgáltatásokat értékesítő üzletek és egyéb forgalmazási csatornák működési költségeit;

| c) | ügyfélszolgálati költségek, ideértve a végfelhasználó számára elérhető összes ügyfélszolgálati szolgáltatás működési költségeit; |
| --- | --- |

c)

ügyfélszolgálati költségek, ideértve a végfelhasználó számára elérhető összes ügyfélszolgálati szolgáltatás működési költségeit;

| d) | behajthatatlan követelések kezelési költségei, ideértve az ügyfelek behajthatatlan tartozásainak leírási költségeit és a behajthatatlan követelések beszedési költségeit; |
| --- | --- |

d)

behajthatatlan követelések kezelési költségei, ideértve az ügyfelek behajthatatlan tartozásainak leírási költségeit és a behajthatatlan követelések beszedési költségeit;

| e) | marketingköltségek, ideértve a mobilszolgáltatások hirdetésének összköltségét. |
| --- | --- |

e)

marketingköltségek, ideértve a mobilszolgáltatások hirdetésének összköltségét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett költségek – amennyiben a kérelemben alátámasztották őket – a II. melléklet (1) és (4) pontjában megállapított módszernek megfelelően kizárólag a kérelmező Unión belüli kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásai teljes forgalmának és az összes kiskereskedelmi mobilszolgáltatás teljes kiskereskedelmi forgalmának arányához viszonyítva vehetők figyelembe, amelyet a mobilszolgáltatásonként számított arány súlyozott átlagaként, a kérelmező által fizetett vonatkozó átlagos nagykereskedelmi barangolási árakat tükröző súlyokkal kell kiszámítani.

9. cikk

A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásából eredő bevételek meghatározása

(1)   Annak megállapításához, hogy a kérelmező költségei nem térülnek meg, és emiatt veszélybe kerül a belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága, kizárólag az alábbi bevételek vehetők figyelembe és foglalhatók bele a barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelembe:

| a) | közvetlenül a látogatott tagállamból eredő kiskereskedelmi mobilszolgáltatások forgalmából származó bevételek; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül a látogatott tagállamból eredő kiskereskedelmi mobilszolgáltatások forgalmából származó bevételek;

| b) | a rendszeres, fix összegű díj ellenében nyújtott kiskereskedelmi mobilszolgáltatások értékesítéséből származó teljes bevétel aránya. |
| --- | --- |

b)

a rendszeres, fix összegű díj ellenében nyújtott kiskereskedelmi mobilszolgáltatások értékesítéséből származó teljes bevétel aránya.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett bevételek a következőket tartalmazzák:

| a) | az 531/2012/EU rendelet 6e. cikke alapján a barangolásszolgáltató által alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételeket meghaladó forgalomra felszámított kiskereskedelmi díjak; |
| --- | --- |

a)

az 531/2012/EU rendelet 6e. cikke alapján a barangolásszolgáltató által alkalmazott méltányos használatra vonatkozó feltételeket meghaladó forgalomra felszámított kiskereskedelmi díjak;

| b) | a 531/2012/EU rendelet 6e. cikkének (3) bekezdése szerinti alternatív szabályozott barangolási szolgáltatásokból származó bevételek; |
| --- | --- |

b)

a 531/2012/EU rendelet 6e. cikkének (3) bekezdése szerinti alternatív szabályozott barangolási szolgáltatásokból származó bevételek;

| c) | a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásáért felszámított, egységenként számlázott vagy a rendszeres, fix összegű díjat meghaladó belföldi kiskereskedelmi ár, amely a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások látogatott tagállamban történő használata után merül fel. |
| --- | --- |

c)

a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások nyújtásáért felszámított, egységenként számlázott vagy a rendszeres, fix összegű díjat meghaladó belföldi kiskereskedelmi ár, amely a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások látogatott tagállamban történő használata után merül fel.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontban említett bevételek meghatározása céljából a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások más szolgáltatásokkal vagy végberendezésekkel egy csomagban kínált értékesítése esetében kizárólag a kiskereskedelmi mobilszolgáltatások értékesítéséhez kapcsolódó bevételek vehetők figyelembe. Ezeket a bevételeket a csomag egyes elemeinek elkülönített értékesítésekor – amennyiben lehetséges – vagy az ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező szolgáltatások egyesével történő értékesítésekor alkalmazott árra vonatkozóan határozzák meg.

(4)   A szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával összefüggő kiskereskedelmi mobilszolgáltatások értékesítése teljes bevétele arányának megállapításához a II. melléklet (1) és (5) pontjában megállapított módszer alkalmazandó.

10. cikk

A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek értékelése

(1)   A barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek értékelésekor a nemzeti szabályozó hatóság kizárólag akkor határozhat úgy, hogy nem térülnek meg a kérelmező szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos költségei, és emiatt veszélybe kerül a belföldi díjszabási modelljének fenntarthatósága, ha a kérelmező negatív kiskereskedelmi barangolási nettó árrése a mobilszolgáltatási árrésének legalább 3 %-át eléri.

A kiskereskedelmi barangolási nettó árrés az e rendeletnek megfelelően kiszámított, szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások nyújtásából származó bevételek és az ilyen szolgáltatások nyújtása e rendeletnek megfelelően kiszámított költségei különbözetének megfelelő összeg. Ennek meghatározásához a nemzeti szabályozó hatóság felülvizsgálja a kérelemben feltüntetett adatokat, hogy biztosítsa a költségek és bevételek 7., 8. és 9. cikkben megállapított kiszámítási módszerének való megfelelést.

(2)   Ha a kiskereskedelmi barangolási nettó árrés abszolút értéke a mobilszolgáltatási árrés legalább 3 %-át eléri, a nemzeti szabályozó hatóság megtagadja a többletdíj alkalmazását, amennyiben megállapítható, hogy meghatározott körülmények miatt nem valószínű, hogy veszélybe kerül a belföldi díjszabási modell fenntarthatósága. Ilyen körülmények lehetnek az alábbi helyzetek, ahol:

| a) | a kérelmező egy csoport tagja, és bizonyítható a csoport Unión belül található többi leányvállalatának javára történő belső transzferárazás, különösen a csoporton belül alkalmazott nagykereskedelmi barangolási díjak közötti jelentős egyensúlytalanság tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező egy csoport tagja, és bizonyítható a csoport Unión belül található többi leányvállalatának javára történő belső transzferárazás, különösen a csoporton belül alkalmazott nagykereskedelmi barangolási díjak közötti jelentős egyensúlytalanság tekintetében;

| b) | a verseny mértéke a belföldi piacokon olyan, hogy van tér a csökkentett árrés elnyelésére; |
| --- | --- |

b)

a verseny mértéke a belföldi piacokon olyan, hogy van tér a csökkentett árrés elnyelésére;

| c) | szigorúbb méltányos használatra vonatkozó feltételek 3. és 4. cikknek továbbra is megfelelően történő alkalmazása 3 % alá csökkentené a kiskereskedelmi barangolási nettó árrést. |
| --- | --- |

c)

szigorúbb méltányos használatra vonatkozó feltételek 3. és 4. cikknek továbbra is megfelelően történő alkalmazása 3 % alá csökkentené a kiskereskedelmi barangolási nettó árrést.

(3)   Olyan kivételes körülmények esetén, amikor a szolgáltatónak mind a mobilszolgáltatási árrése, mind a kiskereskedelmi barangolási nettó árrése negatív, a nemzeti szabályozó hatóság engedélyezi felár alkalmazását a szabályozott barangolási szolgáltatások tekintetében.

(4)   A szabályozott barangolási szolgáltatások többletdíjának engedélyezése során a nemzeti szabályozó hatóság végleges határozata megállapítja az igazolt negatív kiskereskedelmi barangolási árrés mértékét, amely az Unióban nyújtott barangolási szolgáltatásokra felszámított kiskereskedelmi többletdíj alkalmazása által visszanyerhető. A többletdíj igazodik a kérelem értékelését alátámasztó barangolási forgalmi feltételezésekhez és azt a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 8. cikkében meghatározott elveknek megfelelően határozzák meg.

IV. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

11. cikk

A méltányos használatra vonatkozó feltételek és a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmek nyomon követése

Az 531/2012/EU rendelet 6b. és 6c. cikke és e rendelet következetes alkalmazásának ellenőrzése érdekében és az 531/2012/EU rendelet 6d. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság kérelmekre vonatkozó éves kötelező tájékoztatására tekintettel a nemzeti szabályozó hatóságok rendszeresen információk gyűjtenek az alábbiakról:

| a) | a hatóságok által az 531/2012/EU rendelet 6b. cikke és az ebben a rendeletben meghatározott részletes szabályok alkalmazásának felügyelete érdekében hozott intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a hatóságok által az 531/2012/EU rendelet 6b. cikke és az ebben a rendeletben meghatározott részletes szabályok alkalmazásának felügyelete érdekében hozott intézkedések;

| b) | az 531/2012/EU rendelet 6c. cikke (2) és (4) bekezdése szerint az év során benyújtott, engedélyezett és megújított, barangolási többletdíj alkalmazása iránti kérelmek száma; |
| --- | --- |

b)

az 531/2012/EU rendelet 6c. cikke (2) és (4) bekezdése szerint az év során benyújtott, engedélyezett és megújított, barangolási többletdíj alkalmazása iránti kérelmek száma;

| c) | a nemzeti szabályozó hatóságok barangolási többletdíj alkalmazását engedélyező határozataiban elismert negatív kiskereskedelmi barangolási nettó árrés mértéke és a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmekben kinyilvánított, többletdíjjal kapcsolatos megállapodások. |
| --- | --- |

c)

a nemzeti szabályozó hatóságok barangolási többletdíj alkalmazását engedélyező határozataiban elismert negatív kiskereskedelmi barangolási nettó árrés mértéke és a barangolásszolgáltatók által az 531/2012/EU rendelet 6c. cikkének (2) bekezdése értelmében a belföldi díjszabási modell fenntarthatóságának biztosítása érdekében benyújtott, barangolási többletdíjak engedélyezése iránti kérelmekben kinyilvánított, többletdíjjal kapcsolatos megállapodások.

12. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság – azon lehetősége sérelme nélkül, hogy a végrehajtás kezdeti tapasztalatai, valamint az 531/2012/EU rendelet 6d. cikkének (2) bekezdésében említett tényezők tekintetében felmerülő bármilyen lényegi változás fényében korábban is felülvizsgálatot végezzen – e végrehajtási jogi aktust az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével folytatott konzultációt követően, legkésőbb 2019 júniusáig felülvizsgálja.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 172., 2012.6.30., 10. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 12-i 2002/58/EK irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 51. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/136/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 337., 2009.12.18., 11. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelve a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról (HL L 105., 2006.4.13., 54. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 27–i (EU) 2016/679 rendelete a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve (2002. március 7.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

9

---

I. MELLÉKLET

A szabályozott barangolási szolgáltatások tényleges forgalmában a belföldi díjas barangolás alkalmazása okán bekövetkezett százalékos változás az előző év ugyanazon időszakához képest:

Formula

ahol:

| | k = szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat) |
| --- | --- |

k = szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat)

| | n a belföldi díjak alkalmazása napjainak száma (n ≥ 30) |
| --- | --- |

n a belföldi díjak alkalmazása napjainak száma (n ≥ 30)

| | t pedig a belföldi díjak első alkalmazásának éve. |
| --- | --- |

t pedig a belföldi díjak első alkalmazásának éve.

A forgalomváltozás 12 hónapos időszakra vetített mértékének meghatározásához az előző évi forgalmi adatokat ezzel a százalékos arányszámmal kell megszorozni.

---

II. MELLÉKLET

1.

Formula

Ahol:

| | k = szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat). |
| --- | --- |

k = szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat).

| | a szolgáltató által fizetett átlagos nagykereskedelmi barangolási ár a szolgáltató által az egyes szolgáltatások esetében fizetett egyenetlen forgalom átlagos egységára, i. hangszolgáltatás esetén eurócent/perc, ii. SMS-szolgáltatás esetén eurócent/SMS, iii. adatszolgáltatás esetén pedig eurócent/MB mértékegységben megadva. |
| --- | --- |

a szolgáltató által fizetett átlagos nagykereskedelmi barangolási ár a szolgáltató által az egyes szolgáltatások esetében fizetett egyenetlen forgalom átlagos egységára, i. hangszolgáltatás esetén eurócent/perc, ii. SMS-szolgáltatás esetén eurócent/SMS, iii. adatszolgáltatás esetén pedig eurócent/MB mértékegységben megadva.

2.

Formula

Ahol:

| k | = | szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat). |
| --- | --- | --- |

k

=

szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat).

3.

Formula

Ahol:

| k | = | szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat). |
| --- | --- | --- |

k

=

szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat).

4.

Formula

Ahol:

| k | = | szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat). |
| --- | --- | --- |

k

=

szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat).

5.

Formula

Ahol:

| k | = | szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat). |
| --- | --- | --- |

k

=

szolgáltatás (1 = hang, 2 = SMS, 3 = adat).

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2287 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

a szarvasmarhafélék fagyasztott húsára vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló 431/2008/EK rendelet és a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és a fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről szóló 593/2013/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 431/2008/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik a szarvasmarhafélék 0202 KN-kód alá tartozó fagyasztott húsára, valamint a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről. |
| --- | --- |

(1)

A 431/2008/EK bizottsági rendelet (2) rendelkezik a szarvasmarhafélék 0202 KN-kód alá tartozó fagyasztott húsára, valamint a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről.

| (2) | Az 593/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) rendelkezik a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és a fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről. |
| --- | --- |

(2)

Az 593/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) rendelkezik a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és a fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről.

| (3) | A Horvát Köztársaság csatlakozásával az EU kibővítette a vámunióját. Ebből következően az EU a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai szerint köteles volt tárgyalásokat kezdeni a WTO-nak azokkal a tagjaival, amelyek jogosultak tárgyalni a csatlakozó tagállammal, hogy megállapodjanak az esetleges kompenzációs kiigazításról. |
| --- | --- |

(3)

A Horvát Köztársaság csatlakozásával az EU kibővítette a vámunióját. Ebből következően az EU a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályai szerint köteles volt tárgyalásokat kezdeni a WTO-nak azokkal a tagjaival, amelyek jogosultak tárgyalni a csatlakozó tagállammal, hogy megállapodjanak az esetleges kompenzációs kiigazításról.

| (4) | Az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás, amelyet az (EU) 2016/1884 tanácsi határozat (4) hagyott jóvá, rendelkezik a marhahúsra vonatkozó két meglévő uniós vámkontingens bővítéséről. A szarvasmarhafélék kicsontozott húsára vonatkozó meglévő kontingenst 76 tonnával kell növelni, a szarvasmarhafélék fagyasztott húsára vonatkozó meglévő kontingenst pedig 1 875 tonnával kell növelni. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás, amelyet az (EU) 2016/1884 tanácsi határozat (4) hagyott jóvá, rendelkezik a marhahúsra vonatkozó két meglévő uniós vámkontingens bővítéséről. A szarvasmarhafélék kicsontozott húsára vonatkozó meglévő kontingenst 76 tonnával kell növelni, a szarvasmarhafélék fagyasztott húsára vonatkozó meglévő kontingenst pedig 1 875 tonnával kell növelni.

| (5) | Mivel az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság közötti megállapodást 2017. január 1-jétől kell alkalmazni, ezért helyénvaló, hogy ez a rendelet is az említett naptól legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Mivel az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság közötti megállapodást 2017. január 1-jétől kell alkalmazni, ezért helyénvaló, hogy ez a rendelet is az említett naptól legyen alkalmazandó.

| (6) | A 431/2008/EK rendeletben előírt vámkontingens helyes kezelése érdekében a szarvasmarhafélék fagyasztott húsából a további mennyiségnek a 2017/2018-as vámkontingens-időszaktól kezdve kell rendelkezésre állnia. |
| --- | --- |

(6)

A 431/2008/EK rendeletben előírt vámkontingens helyes kezelése érdekében a szarvasmarhafélék fagyasztott húsából a további mennyiségnek a 2017/2018-as vámkontingens-időszaktól kezdve kell rendelkezésre állnia.

| (7) | A 431/2008/EK rendeletet és az 593/2013/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően kell módosítani. |
| --- | --- |

(7)

A 431/2008/EK rendeletet és az 593/2013/EU végrehajtási rendeletet ennek megfelelően kell módosítani.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 431/2008/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése a következőképpen módosul:

| 1. | Az első albekezdésben az „53 000 tonnás” kifejezés helyébe az „54 875 tonnás” lép; |
| --- | --- |

1.

Az első albekezdésben az „53 000 tonnás” kifejezés helyébe az „54 875 tonnás” lép;

| 2. | A cikk a következő második albekezdéssel egészül ki:
  „A 2016/2017-es vámkontingens-időszakra azonban a teljes mennyiség 53 000 tonna.” |
| --- | --- |

2.

A cikk a következő második albekezdéssel egészül ki:

„A 2016/2017-es vámkontingens-időszakra azonban a teljes mennyiség 53 000 tonna.”

2. cikk

Az 593/2013/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | 66 826 tonna, a 0201 és a 0202 KN-kód alá tartozó, kiváló minőségű friss, hűtött vagy fagyasztott szarvasmarhafélék húsa, valamint a 0206 10 95 és a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékek tekintetében.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (1) bekezdésében az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| 2. | A 2. cikk c) pontjában a „6 300 tonna” kifejezés helyébe a „6 376 tonna” lép. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk c) pontjában a „6 300 tonna” kifejezés helyébe a „6 376 tonna” lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

2017. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 431/2008/EK rendelete (2008. május 19.) a szarvasmarhafélék 0202 KN-kód alá tartozó fagyasztott húsára, valamint a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó vámkontingens megnyitásáról és e vámkontingens kezeléséről (HL L 130., 2008.5.20., 3. o.).

2

(3)  A Bizottság 593/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 21.) a kiváló minőségű friss, hűtött és fagyasztott marhahús és a fagyasztott bivalyhús vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 170., 2013.6.22., 32. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2016/1884 határozata (2016. október 18.) az Európai Unió és az Uruguayi Keleti Köztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 291., 2016.10.26., 1. o.).

4

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2288 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

a piperonil-butoxid létező hatóanyag 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a piperonil-butoxid. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a piperonil-butoxid.

| (2) | Sor került a piperonil-butoxidnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusban (rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek) való felhasználása tekintetében történő értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a piperonil-butoxidnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusban (rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek) való felhasználása tekintetében történő értékelésére.

| (3) | Az ügyben Görögországot jelölték ki értékelő illetékes hatóságnak; ilyen minőségében eljárva Görögország 2015. május 29-én benyújtotta a Bizottságnak az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Görögországot jelölték ki értékelő illetékes hatóságnak; ilyen minőségében eljárva Görögország 2015. május 29-én benyújtotta a Bizottságnak az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2016. június 16-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2016. június 16-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, piperonil-butoxidot tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, piperonil-butoxidot tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (6) | Ezért helyénvaló jóváhagyni a piperonil-butoxidnak a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, bizonyos előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló jóváhagyni a piperonil-butoxidnak a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, bizonyos előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (7) | Mivel a piperonil-butoxid esetében teljesülnek az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében meghatározott nagyon perzisztens (vP) anyagként való besorolás kritériumai, ezért a piperonil-butoxiddal kezelt vagy az azt tartalmazó kezelt termékeket a forgalomba hozatalkor ennek megfelelő címkével kell ellátni. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a piperonil-butoxid esetében teljesülnek az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) XIII. mellékletében meghatározott nagyon perzisztens (vP) anyagként való besorolás kritériumai, ezért a piperonil-butoxiddal kezelt vagy az azt tartalmazó kezelt termékeket a forgalomba hozatalkor ennek megfelelő címkével kell ellátni.

| (8) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy a piperonil-butoxidot a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. augusztus 4-i 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piperonil-butoxid | IUPAC-név:
  5-{[2-(2-butoxietoxi)etoxi]metil}-6-propil-1,3-benzodioxol
  EK-szám: 200-076-7
  CAS-szám: 51-03-6 | 94 % (m/m) | 2018. július 1. | 2028. június 30. | 18 | Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

Piperonil-butoxid

IUPAC-név:

5-{[2-(2-butoxietoxi)etoxi]metil}-6-propil-1,3-benzodioxol

EK-szám: 200-076-7

CAS-szám: 51-03-6

94 % (m/m)

2018. július 1.

2028. június 30.

18

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani:






  a) | a felszíni vízre és az üledékre a ködképzésre beltérben felhasznált termékek esetében; |
| --- | --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani:

a)

a felszíni vízre és az üledékre a ködképzésre beltérben felhasznált termékek esetében;

| b) | a felszíni vízre, az üledékre és a talajra a ködképzésre kültérben felhasznált termékek esetében. |
| --- | --- |

b)

a felszíni vízre, az üledékre és a talajra a ködképzésre kültérben felhasznált termékek esetében.

| 3. | Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására.

A kezelt árucikkek forgalomba hozatalának feltétele a következő:

a piperonil-butoxiddal kezelt vagy azt tartalmazó kezelt árucikk forgalomba hozataláért felelős személy biztosítja, hogy a kezelt árucikk címkéje tartalmazza az 528/2012/EU rendelet 58. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében felsorolt információkat.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az 528/2012/EU rendelet 89. cikkének (1) bekezdése alapján értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/68

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2289 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

az epszilon-Momfluorothrin létező hatóanyag 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 90. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2013. május 29-én a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 11. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett az Egyesült Királysághoz az epszilon-Momfluorotrin hatóanyagnak az említett irányelv V. melléklete szerinti – az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusnak megfelelő – 18. terméktípusban (rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerek) való felhasználás céljából az I. mellékletbe történő felvételéről. |
| --- | --- |

(1)

2013. május 29-én a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 11. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett az Egyesült Királysághoz az epszilon-Momfluorotrin hatóanyagnak az említett irányelv V. melléklete szerinti – az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 18. terméktípusnak megfelelő – 18. terméktípusban (rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerek) való felhasználás céljából az I. mellékletbe történő felvételéről.

| (2) | Az Egyesült Királyság az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2015. október 6-án benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Királyság az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2015. október 6-án benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (3) | A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2016. június 16-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(3)

A biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2016. június 16-án megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (4) | Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, epszilon-Momfluorothrint tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Az említett vélemény szerint a 18. terméktípusba tartozó, epszilon-Momfluorothrint tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (5) | Ezért helyénvaló jóváhagyni az epszilon-Momfluorothrinnak a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló jóváhagyni az epszilon-Momfluorothrinnak a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben, az említett előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (6) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(6)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy az epszilon-Momfluorothrint a 18. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| epszilon-Momfluorothrin | IUPAC-név: | Valamennyi izomer: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoximetil)benzil-(EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

epszilon-Momfluorothrin

IUPAC-név:

Valamennyi izomer: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoximetil)benzil-(EZ)-(1RS,3RS;1SR,3SR)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

| | RTZ izomer: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoximetil)benzil-(Z)-(1R,3R)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát |
| --- | --- |

RTZ izomer: 2,3,5,6-tetrafluor-4-(metoximetil)benzil-(Z)-(1R,3R)-3-(2-cianoprop-1-enil)-2,2-dimetil-ciklopropán-karboxilát

EK-szám: nincs

CAS-szám:

| | Valamennyi izomer: 609346-29-4 |
| --- | --- |

Valamennyi izomer: 609346-29-4

| | RTZ izomer: 1065124-65-3 |
| --- | --- |

RTZ izomer: 1065124-65-3

Valamennyi izomer: 93 % (m/m)

RTZ izomerek: 82,5 % (m/m)

2017. július 1.

2027. június 30.

18

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

| 1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |
| --- | --- |

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a felszíni vízre, az üledékre és a talajra i. beltéri alkalmazásra használatos termékként (spray); és ii. kültéri felületek lefújására használatos termékként (spray) való alkalmazás esetében. |
| --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a felszíni vízre, az üledékre és a talajra i. beltéri alkalmazásra használatos termékként (spray); és ii. kültéri felületek lefújására használatos termékként (spray) való alkalmazás esetében.

| 3. | Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.

Az olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, meg kell vizsgálni, hogy – összhangban a 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) vagy a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) – szükség van-e új maradékanyag-határértékek (MRL) meghatározására vagy a meglévőek módosítására, és minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést meg kell hozni az alkalmazandó határértékek betartásának biztosítására.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdése alapján értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 470/2009/EK rendelete az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 152., 2009.6.16., 11. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005. február 23-i 396/2005/EK rendelete a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/71

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2290 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

a perecetsav létező hatóanyag 11. és 12. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a perecetsav. |
| --- | --- |

(1)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) megállapítja azon létező hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a biocid termékekben való felhasználásuk jóváhagyásának lehetősége szempontjából értékelni kell. E jegyzékben szerepel a perecetsav.

| (2) | Sor került a perecetsavnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 11. terméktípusban – tartósítószerek hűtőfolyadékokhoz és technológiai eljárásokhoz (rendszerfolyadékok) – és 12. terméktípusban – nyálkásodásgátló szerek – való felhasználása tekintetében történő értékelésére. |
| --- | --- |

(2)

Sor került a perecetsavnak az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 11. terméktípusban – tartósítószerek hűtőfolyadékokhoz és technológiai eljárásokhoz (rendszerfolyadékok) – és 12. terméktípusban – nyálkásodásgátló szerek – való felhasználása tekintetében történő értékelésére.

| (3) | Az ügyben Finnországot jelölték ki értékelő illetékes hatóságnak; ilyen minőségében eljárva Finnország 2015. július 3-án benyújtotta a Bizottságnak az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyben Finnországot jelölték ki értékelő illetékes hatóságnak; ilyen minőségében eljárva Finnország 2015. július 3-án benyújtotta a Bizottságnak az értékelő jelentéseket és kapcsolódó ajánlásait.

| (4) | Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2016. június 14-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a biocid termékekkel foglalkozó bizottság 2016. június 14-én megfogalmazta az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményeit, amelyekben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (5) | Az említett vélemények szerint a 11. és 12. terméktípusba tartozó, perecetsavat tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

Az említett vélemények szerint a 11. és 12. terméktípusba tartozó, perecetsavat tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (6) | Ezért helyénvaló jóváhagyni a perecetsavnak a 11. és 12. terméktípusba tartozó biocid termékekben, bizonyos előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(6)

Ezért helyénvaló jóváhagyni a perecetsavnak a 11. és 12. terméktípusba tartozó biocid termékekben, bizonyos előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (7) | A perecetsav ecetsavat és hidrogén-peroxidot tartalmazó vizes oldat. A robbanóanyag-prekurzorok előállításához felhasználható hidrogén-peroxid jelenléte miatt a perecetsavat tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek nem sérthetik a 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(7)

A perecetsav ecetsavat és hidrogén-peroxidot tartalmazó vizes oldat. A robbanóanyag-prekurzorok előállításához felhasználható hidrogén-peroxid jelenléte miatt a perecetsavat tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyek nem sérthetik a 98/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) rendelkezéseit.

| (8) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (9) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy a perecetsavat a 11. és 12. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. augusztus 4-i 1062/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a biocid termékekben található valamennyi létező hatóanyag szisztematikus vizsgálatára irányuló, az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett munkaprogramról (HL L 294., 2014.10.10., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15-i 98/2013/EU rendelete a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 39., 2013.2.9., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perecetsav | IUPAC-név:
  Peroxi-etánsav
  EK-szám: 201-186-8
  CAS-szám: 79-21-0 | A specifikáció a perecetsav gyártásához felhasznált kiindulási anyagokon (hidrogén-peroxid és ecetsav) alapul.
  Perecetsav ecetsavat és hidrogén-peroxidot tartalmazó vizes oldatban. | 2018. július 1. | 2028. június 30. | 11 | Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

Perecetsav

IUPAC-név:

Peroxi-etánsav

EK-szám: 201-186-8

CAS-szám: 79-21-0

A specifikáció a perecetsav gyártásához felhasznált kiindulási anyagokon (hidrogén-peroxid és ecetsav) alapul.

Perecetsav ecetsavat és hidrogén-peroxidot tartalmazó vizes oldatban.

2018. július 1.

2028. június 30.

11

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | A hidrogén-peroxid jelenléte miatt a biocid termékekre vonatkozó engedélyek nem sérthetik a 98/2013/EU rendelet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

2.

A hidrogén-peroxid jelenléte miatt a biocid termékekre vonatkozó engedélyek nem sérthetik a 98/2013/EU rendelet rendelkezéseit.

| 3. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:






  a) | az ipari és a foglalkozásszerű felhasználók; |
| --- | --- | --- |

3.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a következőkre:

a)

az ipari és a foglalkozásszerű felhasználók;

| b) | a tengervíz az egyszeres átvezetésű hűtőrendszerekben alkalmazott termékek esetében; |
| --- | --- |

b)

a tengervíz az egyszeres átvezetésű hűtőrendszerekben alkalmazott termékek esetében;

| c) | a talaj és a felszíni víz a nagyméretű nyitott újrakeringtető hűtőrendszerekben alkalmazott termékek esetében. |
| --- | --- |

c)

a talaj és a felszíni víz a nagyméretű nyitott újrakeringtető hűtőrendszerekben alkalmazott termékek esetében.

12

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

| 1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |
| --- | --- |

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | A hidrogén-peroxid jelenléte miatt a biocid termékekre vonatkozó engedélyek nem sérthetik a 98/2013/EU rendelet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

2.

A hidrogén-peroxid jelenléte miatt a biocid termékekre vonatkozó engedélyek nem sérthetik a 98/2013/EU rendelet rendelkezéseit.

| 3. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az ipari és a foglalkozásszerű felhasználókra. |
| --- | --- |

3.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az ipari és a foglalkozásszerű felhasználókra.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az 528/2012/EU rendelet 89. cikkének (1) bekezdése alapján értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/74

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2291 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

az L(+) tejsav létező hatóanyag 1. terméktípusba tartozó biocid termékekben történő felhasználásának jóváhagyásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 90. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2013. augusztus 29-én a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 11. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett Németországhoz az L(+) tejsav hatóanyagnak az említett irányelv V. melléklete szerinti – az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 1. terméktípusnak megfelelő – 1. terméktípusban (humán-egészségügyi biocid termékek) való felhasználás céljából az I. mellékletbe történő felvételéről. |
| --- | --- |

(1)

2013. augusztus 29-én a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 11. cikkének (1) bekezdése szerinti kérelem érkezett Németországhoz az L(+) tejsav hatóanyagnak az említett irányelv V. melléklete szerinti – az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott 1. terméktípusnak megfelelő – 1. terméktípusban (humán-egészségügyi biocid termékek) való felhasználás céljából az I. mellékletbe történő felvételéről.

| (2) | Németország az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2015. február 5-én benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait. |
| --- | --- |

(2)

Németország az 528/2012/EU rendelet 90. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2015. február 5-én benyújtotta az értékelő jelentést és kapcsolódó ajánlásait.

| (3) | Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét 2015. december 10-én a biocid termékekkel foglalkozó bizottság fogalmazta meg, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Vegyianyag-ügynökség véleményét 2015. december 10-én a biocid termékekkel foglalkozó bizottság fogalmazta meg, amelyben figyelembe vette az értékelő illetékes hatóság következtetéseit.

| (4) | Az említett vélemény szerint az 1. terméktípusba tartozó, L(+) tejsavat tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Az említett vélemény szerint az 1. terméktípusba tartozó, L(+) tejsavat tartalmazó biocid termékek – a felhasználásukra vonatkozó bizonyos előírások és feltételek betartása esetén – várhatóan megfelelnek az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek.

| (5) | Ezért helyénvaló jóváhagyni az L(+) tejsavnak az 1. terméktípusba tartozó biocid termékekben, bizonyos előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását. |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló jóváhagyni az L(+) tejsavnak az 1. terméktípusba tartozó biocid termékekben, bizonyos előírások és feltételek betartása mellett történő felhasználását.

| (6) | Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(6)

Egy adott hatóanyag jóváhagyását megelőzően észszerű határidőt kell biztosítani arra, hogy az érdekelt felek megtehessék az új követelmények teljesítéséhez szükséges előkészítő intézkedéseket.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja, hogy az L(+) tejsavat az 1. terméktípusba tartozó biocid termékekben – a mellékletben szereplő előírások és feltételek betartása mellett – hatóanyagként felhasználják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. február 16-i 98/8/EK irányelve a biocid termékek forgalomba hozataláról (HL L 123., 1998.4.24., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító szám | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Terméktípus | Egyedi feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L(+) tejsav | IUPAC-név:
  (S)-2-hidroxipropánsav
  EK-szám: 201-196-2
  CAS-szám: 79-33-4 | 95,5 % (m/m) | 2017. július 1. | 2027. június 30. | 1 | Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:






  1. | A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki. |

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító szám

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Terméktípus

Egyedi feltételek

L(+) tejsav

IUPAC-név:

(S)-2-hidroxipropánsav

EK-szám: 201-196-2

CAS-szám: 79-33-4

95,5 % (m/m)

2017. július 1.

2027. június 30.

1

Biocid termékek esetében az engedélyezés feltételei a következők:

1.

A termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani az engedélyezés iránti kérelemben foglalt olyan felhasználásokhoz kapcsolódó expozíciókra, kockázatokra és hatékonyságra, amelyekre a hatóanyag uniós szinten folytatott kockázatértékelése nem terjedt ki.

| 2. | Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a nem foglalkozásszerű felhasználókra. |
| --- | --- |

2.

Az értékelt felhasználásokra vonatkozóan azonosított kockázatokra tekintettel a termék értékelése során különös figyelmet kell fordítani a nem foglalkozásszerű felhasználókra.

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az 528/2012/EU rendelet 89. cikkének (1) bekezdése alapján értékelt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag ezzel megegyező, de ettől eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/77

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2292 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagának meghatározásáról és az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló, 2012. június 13-i 531/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6e. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 531/2012/EU rendelet értelmében a belföldi szolgáltatók a barangolást végző ügyfeleiknek a méltányos használatra vonatkozó feltételek („fair use policy”) szerinti korlátok mellett nem számíthatnak fel a belföldi kiskereskedelmi áron felül semmilyen többletdíjat a tagállamokban a szabályozott barangolásos hívásfogadásokért. Ez a rendelkezés 2017. június 15-től alkalmazandó, amennyiben az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett, a barangolási szolgáltatások belső piacára vonatkozó javaslat alapján elfogadandó jogi aktus az említett időpontig alkalmazásra kerül. |
| --- | --- |

(1)

Az 531/2012/EU rendelet értelmében a belföldi szolgáltatók a barangolást végző ügyfeleiknek a méltányos használatra vonatkozó feltételek („fair use policy”) szerinti korlátok mellett nem számíthatnak fel a belföldi kiskereskedelmi áron felül semmilyen többletdíjat a tagállamokban a szabályozott barangolásos hívásfogadásokért. Ez a rendelkezés 2017. június 15-től alkalmazandó, amennyiben az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében említett, a barangolási szolgáltatások belső piacára vonatkozó javaslat alapján elfogadandó jogi aktus az említett időpontig alkalmazásra kerül.

| (2) | Az 531/2012/EU rendelet értelmében a belföldi szolgáltatók a 2016. április 30-tól az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében tervezett jogi aktus hatálybalépéséig tartó átmeneti időszak alatt a belföldi kiskereskedelmi áron felül többletdíjat alkalmazhatnak a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások igénybevételére. |
| --- | --- |

(2)

Az 531/2012/EU rendelet értelmében a belföldi szolgáltatók a 2016. április 30-tól az említett rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében tervezett jogi aktus hatálybalépéséig tartó átmeneti időszak alatt a belföldi kiskereskedelmi áron felül többletdíjat alkalmazhatnak a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatások igénybevételére.

| (3) | Az 531/2012/EU rendelet lehetővé teszi a belföldi szolgáltatóknak, hogy az átmeneti időszakot követően a belföldi kiskereskedelmi áron felül többletdíjat számoljanak fel a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknak a méltányos használatra vonatkozó feltételek szerinti korlátokat meghaladó igénybevételére. |
| --- | --- |

(3)

Az 531/2012/EU rendelet lehetővé teszi a belföldi szolgáltatóknak, hogy az átmeneti időszakot követően a belföldi kiskereskedelmi áron felül többletdíjat számoljanak fel a szabályozott kiskereskedelmi barangolási szolgáltatásoknak a méltányos használatra vonatkozó feltételek szerinti korlátokat meghaladó igénybevételére.

| (4) | Az 531/2012/EU rendelet értelmében a szabályozott barangolásos hívásfogadásért felszámolt többletdíj nem haladhatja meg az Unió tagállamaiban érvényben lévő maximális mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(4)

Az 531/2012/EU rendelet értelmében a szabályozott barangolásos hívásfogadásért felszámolt többletdíj nem haladhatja meg az Unió tagállamaiban érvényben lévő maximális mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát.

| (5) | Az (EU) 2015/2352 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza a 2016. április 30-tól alkalmazandó, 2015. július 1-jei adatértékeken alapuló, az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2015/2352 bizottsági végrehajtási rendelet (2) meghatározza a 2016. április 30-tól alkalmazandó, 2015. július 1-jei adatértékeken alapuló, az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát.

| (6) | Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete eljuttatta a Bizottsághoz a tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaitól összegyűjtött, frissített információkat az alábbiakra vonatkozóan: i. az említett hatóságok által a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (keretirányelv) 7. és 16. cikke, valamint a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (hozzáférési irányelv) 13. cikke alapján felszámított maximális mobil hívásvégződtetési díjszintek a hanghívás-végződtetés nemzeti nagykereskedelmi piacain az egyes mobilhálózatok esetében, valamint ii. az előfizetők száma összesen a tagállamokban. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete eljuttatta a Bizottsághoz a tagállamok nemzeti szabályozó hatóságaitól összegyűjtött, frissített információkat az alábbiakra vonatkozóan: i. az említett hatóságok által a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (keretirányelv) 7. és 16. cikke, valamint a 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) (hozzáférési irányelv) 13. cikke alapján felszámított maximális mobil hívásvégződtetési díjszintek a hanghívás-végződtetés nemzeti nagykereskedelmi piacain az egyes mobilhálózatok esetében, valamint ii. az előfizetők száma összesen a tagállamokban.

| (7) | Az 531/2012/EU rendelet alapján a Bizottság az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát az alábbiak szerint számította ki: a 2016. július 1-jei adatértékek alapján i. az egy adott tagállamban engedélyezett legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjat megszorozta a tagállam összes előfizetőinek számával, ii. ennek értékét összeadta minden tagállamra vonatkozóan, majd iii. az így kapott összeget elosztotta az összes tagállam előfizetőinek teljes számával. Az euróövezeten kívüli országok esetében alkalmazandó árfolyam az Európai Központi Bank adatbázisából származó, 2016 második negyedévére vonatkozó adatok átlaga. |
| --- | --- |

(7)

Az 531/2012/EU rendelet alapján a Bizottság az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát az alábbiak szerint számította ki: a 2016. július 1-jei adatértékek alapján i. az egy adott tagállamban engedélyezett legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjat megszorozta a tagállam összes előfizetőinek számával, ii. ennek értékét összeadta minden tagállamra vonatkozóan, majd iii. az így kapott összeget elosztotta az összes tagállam előfizetőinek teljes számával. Az euróövezeten kívüli országok esetében alkalmazandó árfolyam az Európai Központi Bank adatbázisából származó, 2016 második negyedévére vonatkozó adatok átlaga.

| (8) | Ezért frissíteni kell az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendeletben meghatározott, az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(8)

Ezért frissíteni kell az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendeletben meghatározott, az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát.

| (9) | Az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (10) | Az 531/2012/EU rendelet alapján a Bizottságnak évente felül kell vizsgálnia az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(10)

Az 531/2012/EU rendelet alapján a Bizottságnak évente felül kell vizsgálnia az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagát.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Hírközlési Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Hírközlési Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlaga percenként 0,0108 EUR-ban kerül meghatározásra.

2. cikk

Az (EU) 2015/2352 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 172., 2012.6.30., 10. o.

1

(2)  A Bizottság 2015. december 16-i (EU) 2015/2352 végrehajtási rendelete az Unióban felszámítható legmagasabb mobil hívásvégződtetési díjak súlyozott átlagának meghatározásáról (HL L 331., 2015.12.17., 7. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról („keretirányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 33. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/19/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról („hozzáférési irányelv”) (HL L 108., 2002.4.24., 7. o.).

4

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/79

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2293 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelettel árunómenklatúrát (a továbbiakban: KN) hoztak létre azzal a céllal, hogy egyidejűleg teljesüljenek mind a Közös Vámtarifa, mind az Unió külkereskedelmi statisztikái és az áruk importjára és exportjára vonatkozó egyéb uniós szakpolitikák által támasztott követelmények. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelettel árunómenklatúrát (a továbbiakban: KN) hoztak létre azzal a céllal, hogy egyidejűleg teljesüljenek mind a Közös Vámtarifa, mind az Unió külkereskedelmi statisztikái és az áruk importjára és exportjára vonatkozó egyéb uniós szakpolitikák által támasztott követelmények.

| (2) | (EU) 2016/1885 (2) számú határozatával a Tanács megkötötte az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás két termékkategória esetében a vámok csökkentéséről rendelkezik. Az Unió és Kína értesítették egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárásáról, így a megállapodás 2017. január 1-jén hatályba lép. |
| --- | --- |

(2)

(EU) 2016/1885 (2) számú határozatával a Tanács megkötötte az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáján szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás két termékkategória esetében a vámok csökkentéséről rendelkezik. Az Unió és Kína értesítették egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárásáról, így a megállapodás 2017. január 1-jén hatályba lép.

| (3) | Az (EU) 2016/1885 határozatban előírt intézkedéseket érvényre kell juttatni a Közös Vámtarifában. A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/1885 határozatban előírt intézkedéseket érvényre kell juttatni a Közös Vámtarifában. A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | A vámtételek módosításait a megállapodás hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. Ennek a rendeletnek ezért a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(4)

A vámtételek módosításait a megállapodás hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. Ennek a rendeletnek ezért a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2658/87/EGK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2016. október 18-i (EU) 2016/1885 határozata az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság között az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke alapján, a Horvát Köztársaság engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen ország Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóan, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről (HL L 291., 2016.10.26., 7. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének második része a következőképpen módosul:

| 1. | a XII. áruosztályban, a 64. fejezetben a 6404 19 90 KN-kódra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:








  „6404 19 90 | – – – | Más |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a XII. áruosztályban, a 64. fejezetben a 6404 19 90 KN-kódra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„6404 19 90

– – –

Más

16,9

pa”;

| 2. | a XVI. áruosztályban, a 84. fejezetben a 8415 10 90 KN-kódra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:








  „8415 10 90 | – – | Szétválasztott rendszer |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a XVI. áruosztályban, a 84. fejezetben a 8415 10 90 KN-kódra vonatkozó sor helyébe a következő szöveg lép:

„8415 10 90

– –

Szétválasztott rendszer

2,5

—”.

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/81

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2294 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. december 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 99,7 |
| SN | 241,4 |
| TN | 269,5 |
| TR | 111,3 |
| ZZ | 180,5 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 154,2 |
| ZZ | 116,7 |
| 0709 93 10 | MA | 150,3 |
| TR | 167,9 |
| ZZ | 159,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 73,7 |
| ZZ | 100,1 |
| 0805 20 10 | MA | 70,4 |
| ZZ | 70,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 113,5 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 76,2 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 50 10 | AR | 76,7 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 82,6 |
| 0808 10 80 | US | 132,4 |
| ZZ | 132,4 |
| 0808 30 90 | CN | 94,8 |
| ZZ | 94,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

99,7

SN

241,4

TN

269,5

TR

111,3

ZZ

180,5

0707 00 05

MA

79,2

TR

154,2

ZZ

116,7

0709 93 10

MA

150,3

TR

167,9

ZZ

159,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

73,7

ZZ

100,1

0805 20 10

MA

70,4

ZZ

70,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

113,5

JM

125,0

MA

74,5

TR

76,2

ZZ

97,3

0805 50 10

AR

76,7

TR

88,5

ZZ

82,6

0808 10 80

US

132,4

ZZ

132,4

0808 30 90

CN

94,8

ZZ

94,8

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/83

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2295 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 16.)

a személyes adatok egyes országokban biztosított megfelelő védelméről szóló 2000/518/EK, a 2002/2/EK, a 2003/490/EK, a 2003/821/EK, a 2004/411/EK, a 2008/393/EK, a 2010/146/EU, a 2010/625/EU, a 2011/61/EU határozatnak, valamint a 2012/484/EU és a 2013/65/EU végrehajtási határozatnak a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján történő módosításáról

(az értesítés a C(2016) 8353. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésére,

Az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Bírósága a C-362/14. sz., Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében (2) megállapította, hogy a Bizottság a 2000/520/EK határozat (3) 3. cikkének elfogadásával túllépte azon hatáskört, amelyet 95/46/EK irányelv az Európai Unió Alapjogi Chartájával összefüggésben értelmezett 25. cikkének (6) bekezdése ruházott rá, és ezért e határozat 3. cikke érvénytelen. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Bírósága a C-362/14. sz., Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében (2) megállapította, hogy a Bizottság a 2000/520/EK határozat (3) 3. cikkének elfogadásával túllépte azon hatáskört, amelyet 95/46/EK irányelv az Európai Unió Alapjogi Chartájával összefüggésben értelmezett 25. cikkének (6) bekezdése ruházott rá, és ezért e határozat 3. cikke érvénytelen.

| (2) | A 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése korlátozó feltételeket határozott meg, amelyek fennállása esetén a nemzeti felügyelő hatóságok a Bizottság megfelelőségre vonatkozó megállapításának ellenére korlátozhatják egy egyesült államokbeli öntanúsított vállalkozás felé irányuló adatáramlást. |
| --- | --- |

(2)

A 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése korlátozó feltételeket határozott meg, amelyek fennállása esetén a nemzeti felügyelő hatóságok a Bizottság megfelelőségre vonatkozó megállapításának ellenére korlátozhatják egy egyesült államokbeli öntanúsított vállalkozás felé irányuló adatáramlást.

| (3) | A Bíróság a Schrems ügyben hozott ítéletében egyértelművé tette, hogy a Bizottság megfelelőségre vonatkozó határozatának tárgyát képező harmadik országba való adattovábbítás felügyeletére továbbra is a nemzeti felügyelő hatóságok rendelkeznek hatáskörrel, és a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy korlátozza az e hatóságok számára a 95/46/EK irányelv 28. cikkében biztosított hatáskört. E cikk szerint e hatóságok különösen a következő jogosultságokkal rendelkeznek: vizsgálati jogkör, mint például a felügyeleti feladataik ellátásához szükséges adatok gyűjtésének joga, tényleges beavatkozási jogosultságok, mint például az adatkezelés átmeneti vagy végleges tilalmának megállapítása, valamint a bírósági eljárásban való részvétel joga (4). |
| --- | --- |

(3)

A Bíróság a Schrems ügyben hozott ítéletében egyértelművé tette, hogy a Bizottság megfelelőségre vonatkozó határozatának tárgyát képező harmadik országba való adattovábbítás felügyeletére továbbra is a nemzeti felügyelő hatóságok rendelkeznek hatáskörrel, és a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy korlátozza az e hatóságok számára a 95/46/EK irányelv 28. cikkében biztosított hatáskört. E cikk szerint e hatóságok különösen a következő jogosultságokkal rendelkeznek: vizsgálati jogkör, mint például a felügyeleti feladataik ellátásához szükséges adatok gyűjtésének joga, tényleges beavatkozási jogosultságok, mint például az adatkezelés átmeneti vagy végleges tilalmának megállapítása, valamint a bírósági eljárásban való részvétel joga (4).

| (4) | A Bíróság a Schrems-ügyben hozott ítéletében emlékeztetett arra, hogy a 95/46/EK irányelv 25. cikke (6) bekezdésének második albekezdése szerint a tagállamok és szerveik kötelesek megtenni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy teljesítsék az uniós intézmények jogi aktusait, mivel az utóbbiak főszabály szerint vélelmezhetően jogszerűek, és ennélfogva mindaddig joghatásokat váltanak ki, amíg azokat vissza nem vonják, megsemmisítés iránti kereset alapján meg nem semmisítik, illetve előzetes döntéshozatal iránti kérelem vagy jogellenességi kifogás következtében érvénytelennek nem nyilvánítják. |
| --- | --- |

(4)

A Bíróság a Schrems-ügyben hozott ítéletében emlékeztetett arra, hogy a 95/46/EK irányelv 25. cikke (6) bekezdésének második albekezdése szerint a tagállamok és szerveik kötelesek megtenni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy teljesítsék az uniós intézmények jogi aktusait, mivel az utóbbiak főszabály szerint vélelmezhetően jogszerűek, és ennélfogva mindaddig joghatásokat váltanak ki, amíg azokat vissza nem vonják, megsemmisítés iránti kereset alapján meg nem semmisítik, illetve előzetes döntéshozatal iránti kérelem vagy jogellenességi kifogás következtében érvénytelennek nem nyilvánítják.

| (5) | Következtetésképpen a Bizottságnak a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján elfogadott megfelelőségi határozata kötelező a címzett tagállamok valamennyi szervére, így a független felügyelő hatóságokra nézve is, amennyiben az a hatása, hogy engedélyezi a személyes adatok adott tagállamból való továbbítását azon harmadik országokba, amelyekre e határozat vonatkozik (5). Ebből következően a nemzeti felügyelő hatóságok nem fogadhatnak el a Bizottság megfelelőségi határozatával ellentétes intézkedéseket, például olyan aktusokat, amelyek az érintett határozatot érvénytelennek nyilvánítják vagy annak kötelező erejű meghatározására irányulnak, hogy a határozat tárgyát képező harmadik ország nem biztosít megfelelő védelmi szintet. A Schrems-ügyben hozott ítélet egyértelművé teszi, hogy ez nem akadályozza meg azt, hogy egy nemzeti felügyelő hatóság megvizsgálja az olyan kérelmet, amelyet egy személy a személyes adatoknak egy bizottsági megfelelőségi határozat tárgyát képező harmadik országban biztosított védelmi szintjére vonatkozóan nyújt be, és amennyiben e kérelmet megalapozottnak tartja, a nemzeti bíróságokon bírósági eljárást indítson annak érdekében, hogy amennyiben a bíróságok osztják a bizottsági határozat érvényessége tekintetében fennálló kétségeket, előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezhessenek e határozat érvényességének vizsgálata céljából (6). |
| --- | --- |

(5)

Következtetésképpen a Bizottságnak a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján elfogadott megfelelőségi határozata kötelező a címzett tagállamok valamennyi szervére, így a független felügyelő hatóságokra nézve is, amennyiben az a hatása, hogy engedélyezi a személyes adatok adott tagállamból való továbbítását azon harmadik országokba, amelyekre e határozat vonatkozik (5). Ebből következően a nemzeti felügyelő hatóságok nem fogadhatnak el a Bizottság megfelelőségi határozatával ellentétes intézkedéseket, például olyan aktusokat, amelyek az érintett határozatot érvénytelennek nyilvánítják vagy annak kötelező erejű meghatározására irányulnak, hogy a határozat tárgyát képező harmadik ország nem biztosít megfelelő védelmi szintet. A Schrems-ügyben hozott ítélet egyértelművé teszi, hogy ez nem akadályozza meg azt, hogy egy nemzeti felügyelő hatóság megvizsgálja az olyan kérelmet, amelyet egy személy a személyes adatoknak egy bizottsági megfelelőségi határozat tárgyát képező harmadik országban biztosított védelmi szintjére vonatkozóan nyújt be, és amennyiben e kérelmet megalapozottnak tartja, a nemzeti bíróságokon bírósági eljárást indítson annak érdekében, hogy amennyiben a bíróságok osztják a bizottsági határozat érvényessége tekintetében fennálló kétségeket, előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezhessenek e határozat érvényességének vizsgálata céljából (6).

| (6) | A 2000/518/EK (7), a 2002/2/EK (8), a 2003/490/EK (9), a 2003/821/EK (10), a 2004/411/EK (11), a 2008/393/EK (12), a 2010/146/EU (13), a 2010/625/EU (14), a 2011/61/EU (15) bizottsági határozat, valamint a 2012/484/EU (16) és a 2013/65/EU (17) bizottsági végrehajtási határozat (megfelelőségi határozatok), és a 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének a Bíróság által érvénytelennek nyilvánított első albekezdésében találhatóhoz hasonló korlátozást tartalmaz a nemzeti felügyelő hatóságok jogkörére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

A 2000/518/EK (7), a 2002/2/EK (8), a 2003/490/EK (9), a 2003/821/EK (10), a 2004/411/EK (11), a 2008/393/EK (12), a 2010/146/EU (13), a 2010/625/EU (14), a 2011/61/EU (15) bizottsági határozat, valamint a 2012/484/EU (16) és a 2013/65/EU (17) bizottsági végrehajtási határozat (megfelelőségi határozatok), és a 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének a Bíróság által érvénytelennek nyilvánított első albekezdésében találhatóhoz hasonló korlátozást tartalmaz a nemzeti felügyelő hatóságok jogkörére vonatkozóan.

| (7) | A Schrems-ügyben hozott ítélet fényében és a Szerződés 266. cikke alapján e határozatokban a nemzeti felügyelő hatóságok hatáskörét korlátozó rendelkezések helyébe új rendelkezéseket kell léptetni. |
| --- | --- |

(7)

A Schrems-ügyben hozott ítélet fényében és a Szerződés 266. cikke alapján e határozatokban a nemzeti felügyelő hatóságok hatáskörét korlátozó rendelkezések helyébe új rendelkezéseket kell léptetni.

| (8) | A Schrems-ügyben hozott ítéletben a Bíróság továbbá egyértelművé tette, hogy tekintettel arra, hogy a harmadik ország által biztosított védelmi szint változhat, a Bizottságnak, azt követően, hogy a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján határozatot fogadott el, rendszeresen meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó harmadik ország által biztosított védelem megfelelő szintjére vonatkozó megállapítás továbbra is ténybelileg és jogilag igazolt-e (18). Az ítéletnek a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférése tekintetében tett megállapításainak fényében az ilyen hozzáférésre vonatkozó szabályokat és gyakorlatot szintén nyomon kell követni. |
| --- | --- |

(8)

A Schrems-ügyben hozott ítéletben a Bíróság továbbá egyértelművé tette, hogy tekintettel arra, hogy a harmadik ország által biztosított védelmi szint változhat, a Bizottságnak, azt követően, hogy a 95/46/EK irányelv 25. cikkének (6) bekezdése alapján határozatot fogadott el, rendszeresen meg kell vizsgálnia, hogy a szóban forgó harmadik ország által biztosított védelem megfelelő szintjére vonatkozó megállapítás továbbra is ténybelileg és jogilag igazolt-e (18). Az ítéletnek a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférése tekintetében tett megállapításainak fényében az ilyen hozzáférésre vonatkozó szabályokat és gyakorlatot szintén nyomon kell követni.

| (9) | Ezért a Bizottság azon országok esetében, amelyekre vonatkozóan megfelelőségi határozatot fogadott el, a jövőben folyamatosan figyelemmel kíséri azokat a jogi és gyakorlati fejleményeket, amelyek hatással lehetnek e határozatok működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is. |
| --- | --- |

(9)

Ezért a Bizottság azon országok esetében, amelyekre vonatkozóan megfelelőségi határozatot fogadott el, a jövőben folyamatosan figyelemmel kíséri azokat a jogi és gyakorlati fejleményeket, amelyek hatással lehetnek e határozatok működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is.

| (10) | A jelenleg hatályos megfelelőségi határozatok működésének hatékony figyelemmel kísérése érdekében a tagállamoknak tájékoztatniuk a Bizottságot a nemzeti felügyelő hatóságok által hozott releváns intézkedésekről. |
| --- | --- |

(10)

A jelenleg hatályos megfelelőségi határozatok működésének hatékony figyelemmel kísérése érdekében a tagállamoknak tájékoztatniuk a Bizottságot a nemzeti felügyelő hatóságok által hozott releváns intézkedésekről.

| (11) | A 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoport véleményt nyilvánított, amelyet e határozat elkészítése során figyelembe vettünk. |
| --- | --- |

(11)

A 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoport véleményt nyilvánított, amelyet e határozat elkészítése során figyelembe vettünk.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak a 95/46/EK irányelv 31. cikke (1) bekezdése szerint felállított bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak a 95/46/EK irányelv 31. cikke (1) bekezdése szerint felállított bizottság véleményével.

| (13) | A 2000/518/EK, a 2002/2/EK, a 2003/490/EK, a 2003/821/EK, a 2004/411/EK, a 2008/393/EK, a 2010/146/EU, a 2010/625/EU, a 2011/61/EU határozatot, valamint a 2012/484/EU és a 2013/65/EU bizottsági végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

A 2000/518/EK, a 2002/2/EK, a 2003/490/EK, a 2003/821/EK, a 2004/411/EK, a 2008/393/EK, a 2010/146/EU, a 2010/625/EU, a 2011/61/EU határozatot, valamint a 2012/484/EU és a 2013/65/EU bizottsági végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2000/518/EK határozat a következőképp módosul:

| (1) | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – a Svájcba irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.” |
| --- | --- |

(1)

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – a Svájcba irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.”

| (2) | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

  „3a. cikk

  (1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a svájci jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Svájc továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.


  (2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős svájci szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.


  (3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Svájc nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.


  (4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes svájci hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.” |
| --- | --- |

(2)

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a svájci jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Svájc továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős svájci szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Svájc nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes svájci hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

2. cikk

A 2002/2/EK határozat a következőképp módosul:

| (1) | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – egy olyan kanadai szervezethez irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, amelynek tevékenysége a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény hatálya alá tartozik, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.” |
| --- | --- |

(1)

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – egy olyan kanadai szervezethez irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, amelynek tevékenysége a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény hatálya alá tartozik, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.”

| (2) | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

  „3a. cikk

  (1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a kanadai jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Kanada továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.


  (2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős kanadai szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.


  (3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Kanada nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.


  (4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében tárgyalt helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes kanadai hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.” |
| --- | --- |

(2)

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a kanadai jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Kanada továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős kanadai szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Kanada nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében tárgyalt helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes kanadai hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

3. cikk

A 2003/490/EK határozat a következőképp módosul:

| (1) | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – az Argentínába irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.” |
| --- | --- |

(1)

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – az Argentínába irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.”

| (2) | A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

  „3a. cikk

  (1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az argentin jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Argentína továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.


  (2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős argentin szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.


  (3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Argentína nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.


  (4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes argentin hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.” |
| --- | --- |

(2)

A szöveg a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az argentin jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Argentína továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős argentin szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Argentína nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes argentin hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

4. cikk

A 2003/821/EK határozat 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – a Guernsey Bailiffségbe irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

4. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri Guernsey jogrendjének azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Guernsey továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelmi normák teljesítésének biztosításáért felelős guernseyi szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Guernsey nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja Guernsey illetékes hatóságát, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

5. cikk

A 2004/411/EK határozat 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – a Man-szigetre irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

4. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a Man-sziget jogrendjének azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy a Man-sziget továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor a Man-szigeten az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy a Man-sziget felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő nemzetbiztonsági, bűnüldözési vagy egyéb közérdekű célú beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja a Man-sziget illetékes hatóságát, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

6. cikk

A 2008/393/EK határozat 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – a Jerseybe irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

4. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri Jersey jogrendjének azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Jersey továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékozatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős jerseyi szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Jersey nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja Jersey illetékes hatóságát, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

7. cikk

A 2010/146/EU határozat 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – egy olyan Feröer szigeteki szervezethez irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, amely a személyes adatok feldolgozásáról szóló Feröer szigeteki törvény hatálya alá tartozik, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

4. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri a Feröer szigetek jogrendjének azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy a Feröer szigetek továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős Feröer szigeteki szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy a Feröer szigetek nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja a Feröer szigetek illetékes hatóságát, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

8. cikk

A 2010/625/EU határozat 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – az Andorrába irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

4. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az andorrai jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Andorra továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős andorrai szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy Andorra nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős hatóságainak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja Andorra illetékes hatóságát, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

9. cikk

A 2011/61/EU határozat 3. és 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – az Izrael Államba irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

4. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az izraeli jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Izrael Állam továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az Izrael Államban az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy a nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős izraeli hatóságoknak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes izraeli hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

10. cikk

A 2012/484/EU végrehajtási határozat 2. és 3. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – az Uruguayi Keleti Köztársaságba irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

3. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az Uruguayi Keleti Köztársaság jogrendjének azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekről, amikor az Uruguayi Keleti Köztársaságban az adatvédelem normái teljesítésének biztosításáért felelős szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy a nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős uruguayi hatóságoknak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve a (2) és (3) bekezdésben említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes uruguayi hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

11. cikk

A 2013/65/EU végrehajtási határozat 2. és 3. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – az Új-Zélandra irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.

3. cikk

(1)   A Bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az új-zélandi jogrend azon fejleményeit, amelyek hatással lehetnek e határozat működésére, beleértve a hatóságok személyes adatokhoz való hozzáférésével kapcsolatos fejleményeket is, annak vizsgálata céljából, hogy Új-Zéland továbbra is megfelelő szintű védelmet biztosít-e a személyes adatok számára.

(2)   A tagállamok és a Bizottság egymást is tájékoztatják azokról az esetekről, amikor az adatvédelmi normák teljesítésének biztosításáért felelős új-zélandi szerveknek a normák teljesülését nem sikerül biztosítaniuk.

(3)   A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást bármely arra utaló körülményről, hogy a nemzetbiztonságért, bűnüldözésért vagy egyéb közérdekekért felelős új-zélandi hatóságoknak az egyének személyes adataik védelméhez fűződő jogába történő beavatkozása túllépi a feltétlenül szükséges mértéket és/vagy nem létezik hatékony jogvédelem az ilyen beavatkozásokkal szemben.

(4)   Ha bizonyítékok támasztják alá, hogy már nem biztosított a megfelelő szintű védelem, beleértve az ezen cikk (2) és (3) bekezdésében említett helyzetek esetét is, a Bizottság tájékoztatja az illetékes új-zélandi hatóságot, és amennyiben szükséges, a 95/46/EK irányelv 31. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, ezen határozat hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése, illetve hatályának korlátozása céljából intézkedéstervezetet nyújt be.”

12. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  Európai esetjogi azonosító: EU:C:2015:650.

2

(3)  A Bizottság 2000. július 26-i 2000/520/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján, az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott „biztonságos kikötő” adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről (HL L 215., 2000.8.25., 7. o.).

3

(4)  A Schrems-ügyben hozott ítélet 40. és azt követő pontjai és 101–103. pontja.

4

Schrems

(5)  A Schrems-ügyben hozott ítélet 51., 52. és 62. pontja.

5

Schrems

(6)  A Schrems-ügyben hozott ítélet 52., 62. és 65. pontja.

6

Schrems

(7)  A Bizottság 2000. július 26-i 2000/518/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok Svájcban biztosított megfelelő védelméről (HL L 215., 2000.8.25., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 2001. december 20-i 2002/2/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatoknak a személyes információk védelméről és az elektronikus dokumentumokról szóló kanadai törvény által biztosított megfelelő védelméről (HL L 2., 2002.1.4., 13. o.).

8

(9)  A Bizottság 2003. június 30-i 2003/490/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok Argentínában biztosított megfelelő védelméről (HL L 168., 2003.7.5., 19. o.).

9

(10)  A Bizottság 2003. november 21 2003/821/EK határozata a személyes adatok Guernseyben biztosított megfelelő védelméről (HL L 308., 2003.11.25., 27. o.).

10

(11)  A Bizottság 2004. április 28-i 2004/411/EK határozata a személyes adatok Man-szigeten biztosított megfelelő szintű védelméről (HL L 151., 2004.4.30., 48. o.).

11

(12)  A Bizottság 2008. május 8-i 2008/393/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok Jerseyn biztosított megfelelő védelméről (HL L 138., 2008.5.28., 21. o.).

12

(13)  A Bizottság 2010. március 5-i 2010/146/EU határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatoknak a személyes adatok feldolgozásáról szóló Feröer szigeteki törvény által biztosított megfelelő védelméről (HL L 58., 2010.3.9., 17. o.).

13

(14)  A Bizottság 2010. október 19-i 2010/625/EU határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok Andorrában biztosított megfelelő védelméről (HL L 277., 2010.10.21., 27. o.).

14

(15)  A Bizottság 2011. január 31-i 2011/61/EU határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok Izrael Állam által biztosított megfelelő védelméről a személyes adatok automatizált feldolgozása tekintetében (HL L 27., 2011.2.1., 39. o.).

15

(16)  A Bizottság 2012. augusztus 21-i 2012/484/EU végrehajtási határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatoknak az Uruguayi Keleti Köztársaság által biztosított megfelelő védelméről a személyes adatok automatizált feldolgozása tekintetében (HL L 227., 2012.8.23., 11. o.).

16

(17)  A Bizottság 2012. december 19-i 2013/65/EU végrehajtási határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok védelmének Új-Zéland által biztosított szintje megfelelőségének megállapításáról (HL L 28., 2013.1.30., 12. o.).

17

(18)  A Schrems-ügyben hozott ítélet 76. pontja. Ezen vizsgálat mindenképpen szükséges azokban az esetekben, amikor a Bizottság által kapott bármely információ alapján indokolt kétségek merülhetnek fel e tekintetben.

18

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/92 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/92

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2296 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 16.)

az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerveként kijelölt független szakértői csoport létrehozásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) („keretrendelet”) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének munkája pozitívan járul hozzá az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási (ATM) Hálózat továbbfejlesztéséhez, különösen azáltal, hogy ellátja a Bizottságot az uniós és helyi szintű léginavigációs szolgáltatások, valamint a hálózati funkciók ellátására vonatkozó pártatlan, tényeken alapuló ajánlásokkal. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által nyújtott segítség nélkülözhetetlen az egységes európai égbolt kiteljesítéséhez – amelynek fő motorja a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) szerint létrehozott teljesítményrendszer, beleértve az eddigi alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében szükséges további fejlesztéseket, és az azzal szorosan összefüggő, a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerint létrehozott díjszámítási rendszer –, valamint általánosságban a Bizottság légi közlekedési stratégiájához (4) szükséges célok eléréséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének munkája pozitívan járul hozzá az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási (ATM) Hálózat továbbfejlesztéséhez, különösen azáltal, hogy ellátja a Bizottságot az uniós és helyi szintű léginavigációs szolgáltatások, valamint a hálózati funkciók ellátására vonatkozó pártatlan, tényeken alapuló ajánlásokkal. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által nyújtott segítség nélkülözhetetlen az egységes európai égbolt kiteljesítéséhez – amelynek fő motorja a 390/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) szerint létrehozott teljesítményrendszer, beleértve az eddigi alkalmazása során szerzett tapasztalatok fényében szükséges további fejlesztéseket, és az azzal szorosan összefüggő, a 391/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) szerint létrehozott díjszámítási rendszer –, valamint általánosságban a Bizottság légi közlekedési stratégiájához (4) szükséges célok eléréséhez.

| (2) | A jelenlegi teljesítmény-felülvizsgálati szerv megbízatása a 672/2014/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) alapján 2016. december 31-én lejár. A Bizottságnak új teljesítmény-felülvizsgálati szervet kell kijelölnie, amely e nap után továbbra is támogatná a Bizottságot és a nemzeti felügyeleti hatóságokat. Indokolt, hogy a megbízatás 2017. január 1-jétől2024. december 31-ig tartson, hogy kellően hosszú időszakot öleljen fel, ezáltal folyamatosságot és stabilitást biztosítson, és ezzel olyan meghatározott időszakot képezzen, amely összhangban van a referencia-időszakokkal, amint azt a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (1) bekezdése előírja. |
| --- | --- |

(2)

A jelenlegi teljesítmény-felülvizsgálati szerv megbízatása a 672/2014/EU bizottsági végrehajtási határozat (5) alapján 2016. december 31-én lejár. A Bizottságnak új teljesítmény-felülvizsgálati szervet kell kijelölnie, amely e nap után továbbra is támogatná a Bizottságot és a nemzeti felügyeleti hatóságokat. Indokolt, hogy a megbízatás 2017. január 1-jétől2024. december 31-ig tartson, hogy kellően hosszú időszakot öleljen fel, ezáltal folyamatosságot és stabilitást biztosítson, és ezzel olyan meghatározott időszakot képezzen, amely összhangban van a referencia-időszakokkal, amint azt a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (1) bekezdése előírja.

| (3) | Tekintve, hogy ez az időszak a második és harmadik referencia-időszakot foglalja magában, a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagsága bármilyen meghosszabbításának úgy kell történnie, hogy biztosítsa a zökkenőmentes átmenetet és a rendelkezésre álló tapasztalat és tudás folyamatosságát. |
| --- | --- |

(3)

Tekintve, hogy ez az időszak a második és harmadik referencia-időszakot foglalja magában, a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagsága bármilyen meghosszabbításának úgy kell történnie, hogy biztosítsa a zökkenőmentes átmenetet és a rendelkezésre álló tapasztalat és tudás folyamatosságát.

| (4) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv pártatlanságának erősítése érdekében létre kell hozni egy független szakértőkből álló csoportot a teljesítményrendszer megvalósításának elősegítésére, és ezt a szakértői csoportot kell kijelölni teljesítmény-felülvizsgálati szervként. |
| --- | --- |

(4)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv pártatlanságának erősítése érdekében létre kell hozni egy független szakértőkből álló csoportot a teljesítményrendszer megvalósításának elősegítésére, és ezt a szakértői csoportot kell kijelölni teljesítmény-felülvizsgálati szervként.

| (5) | Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése határozza meg általánosságban a teljesítmény-felülvizsgálati szerv szerepét a teljesítményrendszer vonatkozásában. A 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke ezenfelül további részleteket határoz meg – a teljesség igénye nélkül – a feladatokra és a tevékenységekre vonatkozóan. Az 598/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 6. cikkének (1) bekezdése szintén felruházza a szervet bizonyos feladatokkal. Az egyértelműség és teljesség érdekében, az előzőekben felsorolt rendelkezésekkel összhangban fel kell sorolni a teljesítmény-felülvizsgálati szerv összes feladatát. A teljesítmény-felülvizsgálati szervnek segítenie kell a Bizottság munkáját tanácsadással, szakértelemmel és egyéb szolgáltatásokkal. E célból egyeztetnie kell a nemzeti felügyeleti hatóságokkal. A nemzeti felügyeleti hatóságoknak is segítséget kell nyújtania, amennyiben azok ezt kérik. |
| --- | --- |

(5)

Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése határozza meg általánosságban a teljesítmény-felülvizsgálati szerv szerepét a teljesítményrendszer vonatkozásában. A 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke ezenfelül további részleteket határoz meg – a teljesség igénye nélkül – a feladatokra és a tevékenységekre vonatkozóan. Az 598/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 6. cikkének (1) bekezdése szintén felruházza a szervet bizonyos feladatokkal. Az egyértelműség és teljesség érdekében, az előzőekben felsorolt rendelkezésekkel összhangban fel kell sorolni a teljesítmény-felülvizsgálati szerv összes feladatát. A teljesítmény-felülvizsgálati szervnek segítenie kell a Bizottság munkáját tanácsadással, szakértelemmel és egyéb szolgáltatásokkal. E célból egyeztetnie kell a nemzeti felügyeleti hatóságokkal. A nemzeti felügyeleti hatóságoknak is segítséget kell nyújtania, amennyiben azok ezt kérik.

| (6) | A hatékony és eredményes működés érdekében a teljesítmény-felülvizsgálati szerv munkáját a Bizottság által biztosított titkárság támogatja. |
| --- | --- |

(6)

A hatékony és eredményes működés érdekében a teljesítmény-felülvizsgálati szerv munkáját a Bizottság által biztosított titkárság támogatja.

| (7) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjainak magasan képzett specialistáknak kell lenniük, akik megfelelő szakértelemmel rendelkeznek a kulcsfontosságú teljesítményterületeken. Az elnökétől eltérően a tagok kiválasztásának pályázati felhívás és kiválasztási eljárás alapján kell történnie az objektivitás, egyenlő esélyek és átláthatóság elveinek tiszteletben tartásával, valamint gondoskodva a lehetséges vagy valós összeférhetetlenségek felfedéséről; a tagokat személyes minőségükben kell kinevezni. Különleges feladataira és felelősségeire való tekintettel az elnököt a Bizottság nevezi ki belső igazgatási intézkedéseivel összhangban és a fent említett elvek tiszteletben tartásával, valamint gondoskodva a lehetséges vagy valós összeférhetetlenségek felfedéséről. |
| --- | --- |

(7)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjainak magasan képzett specialistáknak kell lenniük, akik megfelelő szakértelemmel rendelkeznek a kulcsfontosságú teljesítményterületeken. Az elnökétől eltérően a tagok kiválasztásának pályázati felhívás és kiválasztási eljárás alapján kell történnie az objektivitás, egyenlő esélyek és átláthatóság elveinek tiszteletben tartásával, valamint gondoskodva a lehetséges vagy valós összeférhetetlenségek felfedéséről; a tagokat személyes minőségükben kell kinevezni. Különleges feladataira és felelősségeire való tekintettel az elnököt a Bizottság nevezi ki belső igazgatási intézkedéseivel összhangban és a fent említett elvek tiszteletben tartásával, valamint gondoskodva a lehetséges vagy valós összeférhetetlenségek felfedéséről.

| (8) | Figyelembe véve a képzettségüket és szakértelmüket, valamint a pártatlanságra és az összeférhetetlenségek hiányára vonatkozó követelményeket, azt a tényt, hogy személyes minőségükben kerülnek kinevezésre, valamint munkájuk fontosságát, indokolt, hogy a tagok – az elnök kivételével – a költségtérítésen felül javadalmazásban részesüljenek, amelynek arányban kell lennie a rájuk bízott feladattal. Az elnököt a Bizottság belső igazgatási intézkedéseivel összhangban kell javadalmazásban és költségtérítésben részesíteni. |
| --- | --- |

(8)

Figyelembe véve a képzettségüket és szakértelmüket, valamint a pártatlanságra és az összeférhetetlenségek hiányára vonatkozó követelményeket, azt a tényt, hogy személyes minőségükben kerülnek kinevezésre, valamint munkájuk fontosságát, indokolt, hogy a tagok – az elnök kivételével – a költségtérítésen felül javadalmazásban részesüljenek, amelynek arányban kell lennie a rájuk bízott feladattal. Az elnököt a Bizottság belső igazgatási intézkedéseivel összhangban kell javadalmazásban és költségtérítésben részesíteni.

| (9) | Ezért indokolt, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tevékenységét, valamint az adminisztratív és technikai támogatásuk költségeit az uniós költségvetés fedezze. |
| --- | --- |

(9)

Ezért indokolt, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tevékenységét, valamint az adminisztratív és technikai támogatásuk költségeit az uniós költségvetés fedezze.

| (10) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv munkájához hozzáférés szükséges a 390/2013/EU végrehajtási rendeletben említett és az Eurocontrolnál rendelkezésre álló, teljesítményre vonatkozó adatokhoz. Ezért a Bizottságnak megfelelő eljárásokat kell kialakítania az Eurocontrollal az ezen adatokhoz való hozzáférés biztosítására, beleértve azok gyűjtését, validálását, előzetes elemzését és továbbítását is. Ezen eljárásoknak – az (EU) 2015/2394 tanácsi határozattal (7) összhangban – figyelembe kell venniük a teljesítményértékelés páneurópai dimenzióját. |
| --- | --- |

(10)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv munkájához hozzáférés szükséges a 390/2013/EU végrehajtási rendeletben említett és az Eurocontrolnál rendelkezésre álló, teljesítményre vonatkozó adatokhoz. Ezért a Bizottságnak megfelelő eljárásokat kell kialakítania az Eurocontrollal az ezen adatokhoz való hozzáférés biztosítására, beleértve azok gyűjtését, validálását, előzetes elemzését és továbbítását is. Ezen eljárásoknak – az (EU) 2015/2394 tanácsi határozattal (7) összhangban – figyelembe kell venniük a teljesítményértékelés páneurópai dimenzióját.

| (11) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megfelelő működésének biztosításához megfelelő szabályokat kell meghatározni annak eljárási szabályzatára és a Bizottság felé történő jelentéstételére vonatkozóan. Az információk közlésére vonatkozó szabályokat is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(11)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megfelelő működésének biztosításához megfelelő szabályokat kell meghatározni annak eljárási szabályzatára és a Bizottság felé történő jelentéstételére vonatkozóan. Az információk közlésére vonatkozó szabályokat is meg kell állapítani.

| (12) | A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

(12)

A személyes adatok feldolgozását a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell végezni.

| (13) | E határozat érvényét veszti, amikor a teljesítmény-felülvizsgálati szerv határozatban előírt megbízatási időszaka lejár. |
| --- | --- |

(13)

E határozat érvényét veszti, amikor a teljesítmény-felülvizsgálati szerv határozatban előírt megbízatási időszaka lejár.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv kijelölése

(1)   Az egységes európai égbolt keretében a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményével foglalkozó független szakértői csoport ezennel létrejön a 2017. január 1-jétől2024. december 31-ig terjedő időszakra.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szakértői csoport a 2017. január 1-jétől2024. december 31-ig terjedő időszakban az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerve.

2. cikk

Feladatok

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv feladatai:

| a) | a Bizottság segítése a teljesítményrendszer végrehajtásában, különösen a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében, illetve (6) bekezdésének a) pontjában felsorolt tevékenységek tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság segítése a teljesítményrendszer végrehajtásában, különösen a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében, illetve (6) bekezdésének a) pontjában felsorolt tevékenységek tekintetében;

| b) | eseti tájékoztatás a teljesítmény-vonatkozású ügyekről a Bizottság kérésére, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

b)

eseti tájékoztatás a teljesítmény-vonatkozású ügyekről a Bizottság kérésére, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint;

| c) | a Bizottság segítése – annak kérésére – a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 21. és 22. cikkében említett teljesítmény-vonatkozású adatokhoz való hozzáférés módozatainak meghatározásában; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság segítése – annak kérésére – a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 21. és 22. cikkében említett teljesítmény-vonatkozású adatokhoz való hozzáférés módozatainak meghatározásában;

| d) | a nemzeti felügyeleti hatóságok segítése – azok kérésére – a teljesítményrendszer végrehajtásában a teljesítménnyel összefüggő kérdésekről való független véleménynyilvánítással, valamint a célmeghatározás indikatívérték-tartományának meghatározásával, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontja szerint; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti felügyeleti hatóságok segítése – azok kérésére – a teljesítményrendszer végrehajtásában a teljesítménnyel összefüggő kérdésekről való független véleménynyilvánítással, valamint a célmeghatározás indikatívérték-tartományának meghatározásával, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontja szerint;

| e) | az illetékes hatóságok segítése – azok kérésére – a felelősségi körükbe tartozó repülőtereken fennálló zajhelyzet értékelésében, az 598/2014/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

e)

az illetékes hatóságok segítése – azok kérésére – a felelősségi körükbe tartozó repülőtereken fennálló zajhelyzet értékelésében, az 598/2014/EU rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint.

3. cikk

Tanácsadói szerep

(1)   A Bizottság konzultálhat a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel bármilyen, a léginavigációs szolgálatok teljesítményével és az egységes európai égbolt hálózati funkcióival kapcsolatos ügyben.

(2)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv – saját kezdeményezésére – ajánlásokat adhat a Bizottságnak a teljesítményrendszer javítására, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint.

4. cikk

A csoport összetétele, a tagok és az elnök kinevezése

(1)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv kilenc tagból áll, beleértve a szerv elnökét is.

(2)   A tagok – az elnök kivételével – pályázati felhívás alapján történő kiválasztás után személyes minőségükben kinevezett személyek.

(3)   A szándékolt kinevezésekről a tagállamokkal folytatott egyeztetést követően a tagokat – az elnök kivételével – a Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságának főigazgatója nevezi ki a Bizottság nevében azon megfelelő kompetenciával rendelkező szakemberek közül, akik jelentkeztek a pályázati felhívásra. A kiválasztási és megfelelőségi kritériumoknak tartalmazniuk kell a mellékletben meghatározott követelményeket.

(4)   A Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságának főigazgatója – a Bizottság igazgatási intézkedéseivel összhangban és a tagállamokkal folytatott egyeztetést követően – a Bizottság nevében egy megfelelő kompetenciával rendelkező szakembert nevez ki a teljesítmény-felülvizsgálati szerv elnökévé. Az elnök a teljesítmény-felülvizsgálati szerv képviselőjeként jár el és az üléseken ellátja az elnöki teendőket.

(5)   Az elnök és a többi tag hivatali ideje két év, ami kétszer megújítható. A tagok legfeljebb kétharmadának újítható meg a hivatali ideje egyidejűleg.

(6)   Az a tag, aki nem tud érdemben hozzájárulni a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tanácskozásaihoz, aki lemond vagy nem felel meg az 5. és 6. cikkben meghatározott feltételeknek, megfelelő esetben a 2., 3. és 4. cikk szerint helyettesíthető az adott tag hivatali idejének hátralevő részére.

(7)   A Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságának főigazgatója a Bizottság nevében tartaléklistát hozhat létre olyan megfelelő jelöltekből, akik közül helyettesítő tagok nevezhetők ki az elnöktől eltérő tagok pótlására. A tartaléklistára való felvételük előtt ki kell kérnie a jelentkezők hozzájárulását.

(8)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjaivá kinevezett személyek neveit közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(9)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.

5. cikk

A tagság alapelvei

(1)   Az e határozat szerinti feladataik ellátása során a teljesítmény-felülvizsgálati szerv és annak tagjai pártatlanok, és tevékenységüket minden külső befolyástól függetlenül, a köz érdekében végzik. A tagok aláírnak egy erre vonatkozó nyilatkozatot, amelyben vállalják, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szervben munkájukat e szerint végzik.

(2)   A tagok feladataikat nem ruházhatják át más személyre.

(3)   A taggá való kinevezésre jelentkező személyeknek – amint azt a 4. cikk (2) bekezdésében említett pályázati felhívás előírja – egy érdekeltségi nyilatkozat benyújtásával fel kell fedniük minden olyan körülményt, amely összeférhetetlenséghez vezethet. Az elnökké kinevezendő személynek ugyancsak fel kell fednie minden ilyen körülményt a kinevezése előtt kellő időben. Ebben a nyilatkozatban a szóban forgó személyeknek fel kell fedniük legalább az összes olyan releváns szakmai és pénzügyi érdekeltséget, illetve bármely olyan helyzetet, amely veszélyeztetheti, vagy észszerűen feltételezhető, hogy veszélyezteti azon képességüket, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjaként pártatlanul és a köz érdekében járjanak el.

(4)   Az esetleges összeférhetetlenségek értékelése céljából több tényezőt kell figyelembe venni, többek között a személy érdekének természetét, típusát és fontosságát, valamint azt, hogy ez észszerű feltételezések szerint milyen mértékben befolyásolhatja az adott személy tanácsait, illetve a teljesítmény-felülvizsgálati szerv döntéshozatali eljárását általában. Egy érdeket akkor kell jelentéktelennek vagy minimálisnak tekinteni, ha valószínűleg nem veszélyeztetheti, illetve nem feltételezhető észszerűen, hogy veszélyezteti az adott személy azon képességét, hogy a Bizottságnak történő tanácsadás során pártatlanul és a köz érdekében járjon el.

(5)   A Bizottság egy erre a célra szolgáló weboldalon nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a kinevezett tagok érdekeltségi nyilatkozatát. Műszaki intézkedésekkel jelezni kell a keresőprogramok felé, hogy az érdekeltségi nyilatkozatok nem jelenhetnek meg a találatok között.

(6)   A tagokat szakmai titoktartási kötelezettség terheli, és vonatkoznak rájuk a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (9) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (10) lefektetett, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályai.

(7)   A tagok minden hivatali ciklus elején írásos titoktartási nyilatkozatot írnak alá.

6. cikk

Munkamódszer

(1)   A Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatósága főigazgatójának a Bizottság nevében történő – különösen a teljesítmény-felülvizsgálati szerv finanszírozását illető – előzetes jóváhagyása mellett a teljesítmény-felülvizsgálati szerv elfogadja a következő dokumentumokat:

| a) | éves munkaprogramját és éves jelentését; |
| --- | --- |

a)

éves munkaprogramját és éves jelentését;

| b) | saját eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

b)

saját eljárási szabályzatát;

| c) | a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való együttműködésének módozatait; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti felügyeleti hatóságokkal való együttműködésének módozatait;

| d) | a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtér-üzembentartókkal, a repülőtéri koordinátorokkal, valamint a légi fuvarozókkal kötött, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (8) bekezdésében említett munkamegállapodásokat; |
| --- | --- |

d)

a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtér-üzembentartókkal, a repülőtéri koordinátorokkal, valamint a légi fuvarozókkal kötött, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (8) bekezdésében említett munkamegállapodásokat;

| e) | egy adatkezelési tervet. |
| --- | --- |

e)

egy adatkezelési tervet.

(2)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv egyszerű többséggel dönt a jelentéseiről, ajánlásairól és az (1) bekezdésben említett dokumentumokról.

(3)   A munkája szempontjából releváns kérdések megvizsgálásához a teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottság nevében tagjaiból alcsoportokat hozhat létre a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által meghatározott hatáskörökkel és a Bizottság Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságának főigazgatójának egyetértésével. Megbízatásuk teljesítését követően az alcsoportokat fel kell oszlatni.

(4)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv és annak alcsoportjai a Bizottság helyiségeiben üléseznek. Rendkívüli esetekben azonban az üléseket máshol is meg lehet tartani.

(5)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv, illetve annak alcsoportjai ülésén a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjainak részvétele kötelező. Távolmaradás esetén az indokokat közölni kell az elnökkel és a titkársággal.

(6)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a titkárság segítségével gondoskodik arról, hogy az általa alkalmazott módszer a legfrissebb tudományos normákat tükrözze.

7. cikk

Igazgatási és technikai támogatás

(1)   A Bizottság biztosítja a teljesítmény-felülvizsgálati szerv hatékony és eredményes működéséhez szükséges adminisztratív és technikai támogatást, beleértve a teljesítmény-felülvizsgálati szerv és alcsoportjai titkárságát. A titkárság hívja össze és támogatja a teljesítmény-felülvizsgálati szerv plenáris üléseit, és hívja össze az alcsoportok üléseit.

Az adminisztratív és technikai támogatást költséghatékony módon kell nyújtani, biztosítva a teljesítmény-felülvizsgálati szerv funkcionális és technikai függetlenségét feladatai végzése során.

(2)   Ahol az Eurocontrolt azonosították megfelelő adatszolgáltatóként, a Bizottság megfelelő eljárásokat hoz létre az Eurocontrollal ezen adatok gyűjtésére, validálására, előzetes elemzésére és továbbítására, valamint a teljesítmény-felülvizsgálati szerv számára az Eurocontrolnál meglévő, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 21. cikkében említett teljesítmény-vonatkozású adatokhoz való hozzáférés biztosítására.

8. cikk

Jelentéstétel és átláthatóság

(1)   A 2. cikk szerinti feladatainak végzése során a teljesítmény-felülvizsgálati szerv jelentéseket és ajánlásokat ad ki a Bizottság számára.

(2)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv jelentésének kiadása előtt lehetőséget biztosít a nemzeti felügyeleti hatóságoknak a teljesítménytervek értékeléséhez és nyomon követéséhez kapcsolódó tényszerű adatok ellenőrzésére.

(3)   A Bizottság egy erre a célra szolgáló weboldalon nyilvánosságra hozza a teljesítmény-felülvizsgálati szerv minden jelentését és ajánlását.

(4)   Ezt a nyilvánosságra hozatalt el kell hagyni, ha a jelentés vagy ajánlás, illetve annak egy részének közzététele aláásná a közérdek vagy magánérdek védelmét az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 4. cikkében foglaltak szerint.

(5)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv éves jelentést fogad el a munkájáról, többek között az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel való együttműködéséről, a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtér-üzembentartókkal, a repülőtéri koordinátorokkal, valamint a légi fuvarozókkal kötött, a 390/2013/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (7) illetve (8) bekezdésében említett munkamegállapodásokról, valamint az Eurocontrollal a 7. cikk (2) bekezdésében említett teljesítmény-vonatkozású adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó megállapodásról.

(6)   A Bizottság figyelemmel kíséri a teljesítmény-felülvizsgálati szerv működését, és rendszeresen tájékoztatja a tagállamokat a munka előrehaladásáról.

9. cikk

Juttatások, költségek és javadalmazás

(1)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjai – az elnök kivételével – legfeljebb napi 600 EUR összegű különleges juttatásra jogosultak minden egyes teljes munkanapra érvényes napi egységköltség formájában. A teljes juttatás kiszámításakor azt a legközelebbi fél munkanapnak megfelelő összegre kell felkerekíteni. A kifizetést euróban kell teljesíteni.

(2)   Az elnök kivételével a tagok utazási és ellátási költségeit a Bizottság a C(2007)5858 bizottsági határozatnak (12) megfelelően téríti meg. Az említett költségeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított, rendelkezésre álló előirányzatok erejéig kell megtéríteni.

(3)   A teljesítmény-felülvizsgálati szerv elnökét a Bizottság belső igazgatási intézkedéseivel összhangban javadalmazásban, valamint utazási és ellátási költségei tekintetében költségtérítésben részesíti.

10. cikk

Finanszírozás

A 2. cikkben említett feladatok végzéséhez szükséges tevékenységek költségeit, beleértve a teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjainak a 9. cikkben említett juttatásai és költségtérítései kapcsán felmerülő költségeket, valamint a 7. cikkben említett adminisztratív és technikai támogatás költségeit az Unió költségvetéséből kell fedezni. A 9. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti juttatások és költségtérítések kapcsán felmerülő költségeket a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 204. cikkének és az 1268/2012/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelet (14) 287. cikkének megfelelően kell fedezni.

13

14

11. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 672/2014/EU végrehajtási határozat hatályát veszti.

12. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2017. január 1-jétől2024. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 390/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 391/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról (HL L 128., 2013.5.9., 31. o.).

3

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai légi közlekedési stratégia, COM(2015) 598 final.

4

(5)  A Bizottság 672/2014/EU végrehajtási határozata (2014. szeptember 24.) az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szerve kijelölésének meghosszabbításáról (HL L 281., 2014.9.25., 5. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 598/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Unió repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról a kiegyensúlyozott megközelítés jegyében, valamint a 2002/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 173., 2014.6.12., 65. o.).

6

(7)  A Tanács 2015. december 8-i (EU) 2015/2394 határozata az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Európai Unió nevében a tagállamok által képviselendő álláspontról (HL L 332., 2015.12.18., 136. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 határozata a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

9

(10)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.)

11

(12)  A Bizottság 2007. december 5-i C(2007)5858 határozata „Rules on the reimbursement of expenses incurred by people from outside the Commission invited to attend meetings in an expert capacity” (Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

13

(14)  A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. október 29.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

14

---

MELLÉKLET

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjainak kiválasztási és megfelelőségi kritériumai

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv tagjainak kiválasztási és megfelelőségi kritériumai magukban foglalják a következőket:

| a) | bizonyított és releváns szakértelem, kompetencia és magas szintű szakmai tapasztalatok a kulcsfontosságú teljesítményterületek szempontjából releváns területeken; |
| --- | --- |

a)

bizonyított és releváns szakértelem, kompetencia és magas szintű szakmai tapasztalatok a kulcsfontosságú teljesítményterületek szempontjából releváns területeken;

| b) | az összes kulcsfontosságú teljesítményterületre vonatkozó kompetencia és szakismeret, valamint a nemek és földrajzi származás kiegyensúlyozott képviselete; |
| --- | --- |

b)

az összes kulcsfontosságú teljesítményterületre vonatkozó kompetencia és szakismeret, valamint a nemek és földrajzi származás kiegyensúlyozott képviselete;

| c) | többek között (de nem kizárólag) a következőkhöz kapcsolódó szaktudás kiegyensúlyozott képviselete:






  — | európai uniós légiközlekedési politika és a vonatkozó jogszabályok, |
| --- | --- | --- |

c)

többek között (de nem kizárólag) a következőkhöz kapcsolódó szaktudás kiegyensúlyozott képviselete:

—

európai uniós légiközlekedési politika és a vonatkozó jogszabályok,

| — | légitársaság és/vagy repülőtér irányítása, |
| --- | --- |

—

légitársaság és/vagy repülőtér irányítása,

| — | katonai missziókra vonatkozó követelmények és katonai műveletek irányítása, |
| --- | --- |

—

katonai missziókra vonatkozó követelmények és katonai műveletek irányítása,

| — | légi közlekedési gazdasági ügyek, „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) telepítésének irányítása és uniós finanszírozási mechanizmusok, |
| --- | --- |

—

légi közlekedési gazdasági ügyek, „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) telepítésének irányítása és uniós finanszírozási mechanizmusok,

| — | összehasonlító teljesítményértékelés, költség-haszon elemzési technikák, valamint pénzügyi tervezés, |
| --- | --- |

—

összehasonlító teljesítményértékelés, költség-haszon elemzési technikák, valamint pénzügyi tervezés,

| — | a „költség” és a többi teljesítményterület, illetve a polgári és katonai követelmények közötti kölcsönös függőségek, |
| --- | --- |

—

a „költség” és a többi teljesítményterület, illetve a polgári és katonai követelmények közötti kölcsönös függőségek,

| — | biztonsági kockázatok azonosítása és a biztonsági teljesítmények felmérése, |
| --- | --- |

—

biztonsági kockázatok azonosítása és a biztonsági teljesítmények felmérése,

| — | kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) és a környezeti teljesítmény felmérése (többek között a légi közlekedés környezeti hatásának, az üzemanyag-hatékonyságnak, valamint a szén-dioxid- és zajkibocsátásnak a figyelembevétele), |
| --- | --- |

—

kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) és a környezeti teljesítmény felmérése (többek között a légi közlekedés környezeti hatásának, az üzemanyag-hatékonyságnak, valamint a szén-dioxid- és zajkibocsátásnak a figyelembevétele),

| — | a szomszédos légterekkel való kölcsönhatások befolyása az egységes európai égboltra, beleértve a veszélyes csomópontokat és a légiforgalmiáramlás-szervezést; |
| --- | --- |

—

a szomszédos légterekkel való kölcsönhatások befolyása az egységes európai égboltra, beleértve a veszélyes csomópontokat és a légiforgalmiáramlás-szervezést;

| d) | a teljesítményterületek közötti kölcsönös függőségek és kölcsönhatások elemzésére, valamint a tervezett üzemi és technológiai fejlesztéseken alapuló, jövőbeni teljesítménycélok meghatározására való képesség; |
| --- | --- |

d)

a teljesítményterületek közötti kölcsönös függőségek és kölcsönhatások elemzésére, valamint a tervezett üzemi és technológiai fejlesztéseken alapuló, jövőbeni teljesítménycélok meghatározására való képesség;

| e) | megfelelő nyelvi készségek, amelyek lehetővé teszik, hogy a jelentkező teljes körűen és hatékonyan tudjon részt venni a teljesítmény-felülvizsgálati szerv munkájában; |
| --- | --- |

e)

megfelelő nyelvi készségek, amelyek lehetővé teszik, hogy a jelentkező teljes körűen és hatékonyan tudjon részt venni a teljesítmény-felülvizsgálati szerv munkájában;

| f) | függetlenség és az összeférhetetlenségek hiánya. |
| --- | --- |

f)

függetlenség és az összeférhetetlenségek hiánya.

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/2297 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. december 16.)

a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok harmadik országokba és harmadik országbeli adatfeldolgozók részére történő továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről szóló 2001/497/EK és 2010/87/EU határozatok módosításáról

(az értesítés a C(2016) 8471. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Bírósága a C-362/14. sz., Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos (2) ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében megállapította, hogy a Bizottság a 2000/520/EK határozat (3) 3. cikkének elfogadásával túllépte azon hatáskört, amelyet a 95/46/EK irányelvnek az Európai Unió Alapjogi Chartájával összefüggésben értelmezett 25. cikkének (6) bekezdése ruházott rá, és ezért érvénytelennek nyilvánította az említett határozat 3. cikkét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Bírósága a C-362/14. sz., Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos (2) ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletében megállapította, hogy a Bizottság a 2000/520/EK határozat (3) 3. cikkének elfogadásával túllépte azon hatáskört, amelyet a 95/46/EK irányelvnek az Európai Unió Alapjogi Chartájával összefüggésben értelmezett 25. cikkének (6) bekezdése ruházott rá, és ezért érvénytelennek nyilvánította az említett határozat 3. cikkét.

| (2) | A 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése korlátozó feltételeket állapít meg, amelyek alapján a nemzeti felügyeleti hatóságok dönthetnek arról, hogy a Bizottság megfelelőségi határozata ellenére felfüggesztik az adott öntanúsító amerikai vállalat felé irányuló adatáramlást. |
| --- | --- |

(2)

A 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése korlátozó feltételeket állapít meg, amelyek alapján a nemzeti felügyeleti hatóságok dönthetnek arról, hogy a Bizottság megfelelőségi határozata ellenére felfüggesztik az adott öntanúsító amerikai vállalat felé irányuló adatáramlást.

| (3) | A Bíróság a Schrems-ügyben hozott ítéletében kifejtette, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok továbbra is hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy ellenőrizzék a személyes adatok olyan harmadik országba irányuló továbbítását, amely a Bizottság megfelelőségi határozatának hatálya alá tartozik, továbbá a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy korlátozza az említett hatóságokat 95/46/EK irányelv 28. cikke alapján megillető jogköröket. E cikk szerint a szóban forgó hatóságok rendelkeznek mindenekelőtt vizsgálati jogkörrel, mint például a felügyeleti feladatok ellátásához szükséges adatok gyűjtésének joga, tényleges beavatkozási jogosultságokkal, mint például az adatkezelés átmeneti vagy végleges tilalmának megállapítása, valamint bírósági eljárásban való részvétel jogával (4). |
| --- | --- |

(3)

A Bíróság a Schrems-ügyben hozott ítéletében kifejtette, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságok továbbra is hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy ellenőrizzék a személyes adatok olyan harmadik országba irányuló továbbítását, amely a Bizottság megfelelőségi határozatának hatálya alá tartozik, továbbá a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy korlátozza az említett hatóságokat 95/46/EK irányelv 28. cikke alapján megillető jogköröket. E cikk szerint a szóban forgó hatóságok rendelkeznek mindenekelőtt vizsgálati jogkörrel, mint például a felügyeleti feladatok ellátásához szükséges adatok gyűjtésének joga, tényleges beavatkozási jogosultságokkal, mint például az adatkezelés átmeneti vagy végleges tilalmának megállapítása, valamint bírósági eljárásban való részvétel jogával (4).

| (4) | A Bíróság ugyanezen ítéletben emlékeztetett arra, hogy a 95/46/EK irányelv 25. cikke (6) bekezdésének második albekezdése szerint a tagállamok és szerveik kötelesek megtenni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy teljesítsék az uniós intézmények jogi aktusait, mivel az utóbbiak főszabály szerint vélelmezhetően jogszerűek, és ennélfogva mindaddig joghatásokat váltanak ki, amíg azokat vissza nem vonják, megsemmisítés iránti kereset alapján meg nem semmisítik, illetve előzetes döntéshozatal iránti kérelem vagy jogellenességi kifogás következtében érvénytelennek nem nyilvánítják. |
| --- | --- |

(4)

A Bíróság ugyanezen ítéletben emlékeztetett arra, hogy a 95/46/EK irányelv 25. cikke (6) bekezdésének második albekezdése szerint a tagállamok és szerveik kötelesek megtenni az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy teljesítsék az uniós intézmények jogi aktusait, mivel az utóbbiak főszabály szerint vélelmezhetően jogszerűek, és ennélfogva mindaddig joghatásokat váltanak ki, amíg azokat vissza nem vonják, megsemmisítés iránti kereset alapján meg nem semmisítik, illetve előzetes döntéshozatal iránti kérelem vagy jogellenességi kifogás következtében érvénytelennek nem nyilvánítják.

| (5) | A 95/46/EK irányelv 26. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadott bizottsági határozat értelemszerűen kötelező erejű a tagállamok címzett szerveire, köztük a független felügyeleti hatóságokra nézve, amennyiben ennek következményeként elismerik, hogy az abban foglalt általános szerződési feltételek alapján végzett adattovábbítások – az említett irányelv 26. cikke (2) bekezdésében előírtak szerint – elegendő biztosítékot nyújtanak. Ez nem akadályozza meg, hogy a nemzeti felügyeleti hatóság gyakorolja az adatáramlások ellenőrzéséra vonatkozó jogkörét, beleértve a személyes adatok továbbításának felfüggesztését vagy tilalmát, ha a hatóság megállapítja, hogy az uniós vagy a nemzeti adatvédelmi jog megsértésével végzik az adattovábbítást, így például az adatátvevő nem tartja tiszteletben az általános szerződési feltételeket. |
| --- | --- |

(5)

A 95/46/EK irányelv 26. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadott bizottsági határozat értelemszerűen kötelező erejű a tagállamok címzett szerveire, köztük a független felügyeleti hatóságokra nézve, amennyiben ennek következményeként elismerik, hogy az abban foglalt általános szerződési feltételek alapján végzett adattovábbítások – az említett irányelv 26. cikke (2) bekezdésében előírtak szerint – elegendő biztosítékot nyújtanak. Ez nem akadályozza meg, hogy a nemzeti felügyeleti hatóság gyakorolja az adatáramlások ellenőrzéséra vonatkozó jogkörét, beleértve a személyes adatok továbbításának felfüggesztését vagy tilalmát, ha a hatóság megállapítja, hogy az uniós vagy a nemzeti adatvédelmi jog megsértésével végzik az adattovábbítást, így például az adatátvevő nem tartja tiszteletben az általános szerződési feltételeket.

| (6) | A 2001/497/EK (5) és a 2010/87/EU (6) bizottsági határozat a nemzeti felügyeleti hatóságok jogkörének hasonló korlátozását tartalmazza, mint a 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése, amelyet a Bíróság érvénytelennek nyilvánított. |
| --- | --- |

(6)

A 2001/497/EK (5) és a 2010/87/EU (6) bizottsági határozat a nemzeti felügyeleti hatóságok jogkörének hasonló korlátozását tartalmazza, mint a 2000/520/EK határozat 3. cikke (1) bekezdésének első albekezdése, amelyet a Bíróság érvénytelennek nyilvánított.

| (7) | A Schrems-ítélet alapján és a Szerződés 266. cikkének megfelelően ezért a nemzeti felügyeleti hatóságok jogkörét korlátozó, említett határozatokat fel kell váltani. |
| --- | --- |

(7)

A Schrems-ítélet alapján és a Szerződés 266. cikkének megfelelően ezért a nemzeti felügyeleti hatóságok jogkörét korlátozó, említett határozatokat fel kell váltani.

| (8) | A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a nemzeti felügyeleti hatóságok által hozott vonatkozó intézkedésekről annak érdekében, hogy megkönnyítsék általános szerződési feltételekről szóló, jelenleg hatályos határozatok működésének hatékony figyelemmel kísérését. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot a nemzeti felügyeleti hatóságok által hozott vonatkozó intézkedésekről annak érdekében, hogy megkönnyítsék általános szerződési feltételekről szóló, jelenleg hatályos határozatok működésének hatékony figyelemmel kísérését.

| (9) | A 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoport véleményt nyilvánított, amit figyelembe vettek e határozat elkészítésekor. |
| --- | --- |

(9)

A 95/46/EK irányelv 29. cikke alapján létrehozott, az egyéneknek a személyes adatok feldolgozása tekintetében való védelmével foglalkozó munkacsoport véleményt nyilvánított, amit figyelembe vettek e határozat elkészítésekor.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak a 95/46/EK irányelv 31. cikke (1) bekezdése szerint felállított bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak a 95/46/EK irányelv 31. cikke (1) bekezdése szerint felállított bizottság véleményével.

| (11) | A 2001/497/EK és a 2010/87/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(11)

A 2001/497/EK és a 2010/87/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2001/497/EK határozat 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – harmadik országokba irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.”

2. cikk

A 2010/87/EU határozat 4. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Ha a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai oly módon gyakorolják a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (3) bekezdése alapján őket megillető jogköreiket, hogy ez – az egyéneknek a személyes adataik kezelése tekintetében történő védelme érdekében – harmadik országokba irányuló adatáramlás felfüggesztéséhez vagy végleges tilalmához vezet, az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja erről a Bizottságot, amely továbbítja ezt a tájékoztatást a többi tagállamnak.”

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. december 16-án.

a Bizottság részéről

Věra JOUROVÁ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

2

(3)  A Bizottság 2000. július 26-i 2000/520/EK határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján, az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott biztonságos kikötő adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről (HL L 215., 2000.8.25., 7. o.).

3

(4)  A Schrems-ügyben hozott ítélet 40. és azt követő pontjai és 101–103. pontja.

4

Schrems

(5)  A Bizottság 2001. június 15-i 2001/497/EK határozata a 95/46/EK irányelv alapján a személyes adatok harmadik országokba irányuló továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről (HL L 181., 2001.7.4., 19. o.).

5

(6)  A Bizottság 2010. február 5-i 2010/87/EU határozata a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a személyes adatok harmadik országbeli adatfeldolgozók részére történő továbbítására vonatkozó általános szerződési feltételekről (HL L 39., 2010.2.12., 5. o.).

6

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/102

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/2298 IRÁNYMUTATÁSA

(2016. november 2.)

az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló (EU) 2015/510 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/31)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, a 9.2., 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére, valamint 20. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök, instrumentumok és eljárások meghatározását, amelyeket az eurorendszer, amely az Európai Központi Bankból (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból (a továbbiakban: NKB-k) áll, amelyek pénzneme az euro, alkalmaz annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes monetáris politika elérése magával vonja azon eszközök, instrumentumok és eljárások meghatározását, amelyeket az eurorendszer, amely az Európai Központi Bankból (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjaiból (a továbbiakban: NKB-k) áll, amelyek pénzneme az euro, alkalmaz annak érdekében, hogy e politika végrehajtása egységes módon történjen azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | A monetáris politikai műveletek céljára az eurorendszer végezhet rögzített kamatú tendereljárásokat vagy változó kamatú tendereljárásokat. Az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatást (EKB/2014/60) (1) módosítani kell a tendereljárások műveleti lépéseihez kapcsolódó bizonyos szükséges technikai és szerkesztési finomítások beiktatása érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A monetáris politikai műveletek céljára az eurorendszer végezhet rögzített kamatú tendereljárásokat vagy változó kamatú tendereljárásokat. Az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatást (EKB/2014/60) (1) módosítani kell a tendereljárások műveleti lépéseihez kapcsolódó bizonyos szükséges technikai és szerkesztési finomítások beiktatása érdekében.

| (3) | Az eurorendszer szükségesnek tartja fedezeti keretszabályozásában a hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások vagy azokkal szoros kapcsolatban álló szervezetek által kibocsátott, előbbre sorolt fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételek módosítását és a kockázatkezelési intézkedések kiigazítását annak érdekében, hogy figyelembe vegye a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) tagállamokban történő végrehajtását. |
| --- | --- |

(3)

Az eurorendszer szükségesnek tartja fedezeti keretszabályozásában a hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások vagy azokkal szoros kapcsolatban álló szervezetek által kibocsátott, előbbre sorolt fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételek módosítását és a kockázatkezelési intézkedések kiigazítását annak érdekében, hogy figyelembe vegye a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) tagállamokban történő végrehajtását.

| (4) | Az eurorendszer a fedezetként elfogadható eszközökre vonatkozó egységes keretet alakított ki annak érdekében, hogy az eurorendszer valamennyi hitelműveletére harmonizált módon, az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) végrehajtása útján kerüljön sor azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme az euro. A Kormányzótanács szükségesnek tartja az eurorendszer fedezeti keretszabályozásának néhány ponton történő módosítását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a forgalomképes eszközök potenciálisan negatív pénzáramlást eredményező kamatszelvény-struktúráinak bevonása. |
| --- | --- |

(4)

Az eurorendszer a fedezetként elfogadható eszközökre vonatkozó egységes keretet alakított ki annak érdekében, hogy az eurorendszer valamennyi hitelműveletére harmonizált módon, az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) végrehajtása útján kerüljön sor azokban a tagállamokban, amelyek pénzneme az euro. A Kormányzótanács szükségesnek tartja az eurorendszer fedezeti keretszabályozásának néhány ponton történő módosítását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a forgalomképes eszközök potenciálisan negatív pénzáramlást eredményező kamatszelvény-struktúráinak bevonása.

| (5) | Az eurorendszer megköveteli az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfóliójára vonatkozó átfogó és standardizált kölcsönszintű adatok rendelkezésre bocsátását. A kölcsönszintű adatokat az érintett feleknek az eurorendszer által kijelölt kölcsönszintű adattár részére kell szolgáltatniuk. Az átláthatóság érdekében tovább kell pontosítani az eurorendszernek a kölcsönszintű adattárak kijelölésére vonatkozó követelményeit, valamint a tényleges kijelölési eljárást. |
| --- | --- |

(5)

Az eurorendszer megköveteli az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfóliójára vonatkozó átfogó és standardizált kölcsönszintű adatok rendelkezésre bocsátását. A kölcsönszintű adatokat az érintett feleknek az eurorendszer által kijelölt kölcsönszintű adattár részére kell szolgáltatniuk. Az átláthatóság érdekében tovább kell pontosítani az eurorendszernek a kölcsönszintű adattárak kijelölésére vonatkozó követelményeit, valamint a tényleges kijelölési eljárást.

| (6) | Az eurorendszerhez benyújtott fedezetek megfelelőségének biztosítása céljából módosítani kell a hitelkövetelések elfogadhatósági feltételeit és különösen az érvényesítéssel kapcsolatos korlátozásokra vonatkozó feltételt. Az NKB-knak konkrét intézkedéseket kell hozniuk a beszámítási kockázat kizárása vagy jelentős csökkentése érdekében, amikor hitelköveteléseket fogadnak el fedezetként. A 2018. január 1. előtt keletkezett hitelkövetelések, amelyekre ezen intézkedések nem vonatkoztak, 2019. december 31-ig fedezetként mobilizálhatók, amennyiben minden más elfogadhatósági feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(6)

Az eurorendszerhez benyújtott fedezetek megfelelőségének biztosítása céljából módosítani kell a hitelkövetelések elfogadhatósági feltételeit és különösen az érvényesítéssel kapcsolatos korlátozásokra vonatkozó feltételt. Az NKB-knak konkrét intézkedéseket kell hozniuk a beszámítási kockázat kizárása vagy jelentős csökkentése érdekében, amikor hitelköveteléseket fogadnak el fedezetként. A 2018. január 1. előtt keletkezett hitelkövetelések, amelyekre ezen intézkedések nem vonatkoztak, 2019. december 31-ig fedezetként mobilizálhatók, amennyiben minden más elfogadhatósági feltétel teljesül.

| (7) | Annak érdekében, hogy az ügyfél nemteljesítése esetén megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteség kockázatától, az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként mobilizált elfogadható eszközökre az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) negyedik részének VI. címében meghatározott kockázatkezelési intézkedéseket kell alkalmazni. Az eurorendszer kockázatkezelési keretszabályozása rendszeres felülvizsgálatának eredményeként a Kormányzótanács álláspontja szerint több ponton kiigazítást kell eszközölni. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az ügyfél nemteljesítése esetén megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteség kockázatától, az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként mobilizált elfogadható eszközökre az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) negyedik részének VI. címében meghatározott kockázatkezelési intézkedéseket kell alkalmazni. Az eurorendszer kockázatkezelési keretszabályozása rendszeres felülvizsgálatának eredményeként a Kormányzótanács álláspontja szerint több ponton kiigazítást kell eszközölni.

| (8) | Az elfogadható eszközöknek meg kell felelniük az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek, amelyeket az eurorendszer hitelminősítő keretrendszere (ECAF) határoz meg, amely rögzíti az eurorendszer elfogadható eszközökre vonatkozó magas hitelminőségi követelménye fenntartásának biztosítására szolgáló eljárásokat, szabályokat és módszereket. Az ECAF szabályainak felülvizsgálata nyomán konkrét változtatásokat kell eszközölni, különösen a külső hitelminősítő intézetekre (ECAI) vonatkozó általános elfogadhatósági feltételeket, valamint a fedezett kötvények tekintetében a külső hitelminősítő intézetekre vonatkozó további működési követelményeket illetően. |
| --- | --- |

(8)

Az elfogadható eszközöknek meg kell felelniük az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek, amelyeket az eurorendszer hitelminősítő keretrendszere (ECAF) határoz meg, amely rögzíti az eurorendszer elfogadható eszközökre vonatkozó magas hitelminőségi követelménye fenntartásának biztosítására szolgáló eljárásokat, szabályokat és módszereket. Az ECAF szabályainak felülvizsgálata nyomán konkrét változtatásokat kell eszközölni, különösen a külső hitelminősítő intézetekre (ECAI) vonatkozó általános elfogadhatósági feltételeket, valamint a fedezett kötvények tekintetében a külső hitelminősítő intézetekre vonatkozó további működési követelményeket illetően.

| (9) | Az egyértelműség érdekében több kisebb technikai módosítást kell eszközölni, például a fedezett kötvényekkel kapcsolatos terminológia esetében. |
| --- | --- |

(9)

Az egyértelműség érdekében több kisebb technikai módosítást kell eszközölni, például a fedezett kötvényekkel kapcsolatos terminológia esetében.

| (10) | Ezért az (EU) 2015/510 iránymutatást (EKB/2014/60) megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

Ezért az (EU) 2015/510 iránymutatást (EKB/2014/60) megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A 12. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „12.   »fedezett kötvény«: olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely kettős biztosítékkal rendelkezik: a) közvetlenül vagy közvetetten valamely hitelintézet révén; és b) egy dinamikus fedezeti alap révén, továbbá amelynek esetében nem kerül sor a kockázat ügyletrészsorozatba sorolására;” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A 12. pont helyébe a következő szöveg lép:

„12.   »fedezett kötvény«: olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, amely kettős biztosítékkal rendelkezik: a) közvetlenül vagy közvetetten valamely hitelintézet révén; és b) egy dinamikus fedezeti alap révén, továbbá amelynek esetében nem kerül sor a kockázat ügyletrészsorozatba sorolására;”

»fedezett kötvény«

| b) | A szöveg a következő 46a. ponttal egészül ki:
  „46a.   »befektetési vállalkozás«: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja értelmében vett befektetési vállalkozás;” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő 46a. ponttal egészül ki:

„46a.   »befektetési vállalkozás«: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja értelmében vett befektetési vállalkozás;”

»befektetési vállalkozás«

| c) | A 48. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „48.   »jumbo kötvény«: legalább 1 milliárd EUR kibocsátási értékű fedezett kötvény, amelyre legalább három piacvezető rendszeresen ad és kér ajánlatokat;” |
| --- | --- |

c)

A 48. pont helyébe a következő szöveg lép:

„48.   »jumbo kötvény«: legalább 1 milliárd EUR kibocsátási értékű fedezett kötvény, amelyre legalább három piacvezető rendszeresen ad és kér ajánlatokat;”

»jumbo kötvény«

| d) | A 71. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „71.   »egyéb fedezett kötvények«: strukturált fedezett kötvények vagy multi cédulas;” |
| --- | --- |

d)

A 71. pont helyébe a következő szöveg lép:

„71.   »egyéb fedezett kötvények«: strukturált fedezett kötvények vagy multi cédulas;”

»egyéb fedezett kötvények«

multi cédulas

| e) | A 74. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „74.   »nyilvános hitelminősítés«: olyan hitelminősítés, amelyet: a) az Unióban nyilvántartásba vett és az eurorendszer által külső hitelminősítő intézetként elfogadott hitelminősítő intézet adott ki vagy fogadott be; és b) nyilvánosságra hoznak vagy előfizetés alapján terjesztenek;” |
| --- | --- |

e)

A 74. pont helyébe a következő szöveg lép:

„74.   »nyilvános hitelminősítés«: olyan hitelminősítés, amelyet: a) az Unióban nyilvántartásba vett és az eurorendszer által külső hitelminősítő intézetként elfogadott hitelminősítő intézet adott ki vagy fogadott be; és b) nyilvánosságra hoznak vagy előfizetés alapján terjesztenek;”

»nyilvános hitelminősítés«

| f) | A 88. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „88.   »strukturált fedezett kötvény«: olyan fedezett kötvény, a multi cédulas kivételével, amely nem a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 52. cikkének (4) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően kerül kibocsátásra;

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).”
  " |
| --- | --- |

f)

A 88. pont helyébe a következő szöveg lép:

„88.   »strukturált fedezett kötvény«: olyan fedezett kötvény, a multi cédulas kivételével, amely nem a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*1) 52. cikkének (4) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően kerül kibocsátásra;

»strukturált fedezett kötvény«

multi cédulas

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.).”
  "

*1

| g) | A 94. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „94.   »ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvény«: olyan fedezett kötvény, amely a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően kerül kibocsátásra;” |
| --- | --- |

g)

A 94. pont helyébe a következő szöveg lép:

„94.   »ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvény«: olyan fedezett kötvény, amely a 2009/65/EK irányelv 52. cikkének (4) bekezdése szerinti követelményeknek megfelelően kerül kibocsátásra;”

»ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvény«

| 2. | A 25. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés 4. táblázata helyébe a következő szöveg lép:

  „4. táblázat


  A tendereljárások műveleti lépései







  1. lépés | A tender kiírása






  a) | EKB általi nyilvános meghirdetés |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés 4. táblázata helyébe a következő szöveg lép:

„4. táblázat

„4. táblázat

A tendereljárások műveleti lépései

A tendereljárások műveleti lépései

1. lépés

A tender kiírása

a)

EKB általi nyilvános meghirdetés

| b) | NKB-k általi nyilvános meghirdetés és az egyes ügyfelek közvetlen értesítése (amennyiben ezt szükségesnek tartják) |
| --- | --- |

b)

NKB-k általi nyilvános meghirdetés és az egyes ügyfelek közvetlen értesítése (amennyiben ezt szükségesnek tartják)

2. lépés

Az ügyfelek elkészítik és benyújtják ajánlataikat

3. lépés

Az eurorendszer összegyűjti az ajánlatokat

4. lépés

A tender allokálása és eredményhirdetés

| a) | Az EKB határozata a tenderallokálásról |
| --- | --- |

a)

Az EKB határozata a tenderallokálásról

| b) | Az allokálás eredményeinek EKB általi nyilvános kihirdetése |
| --- | --- |

b)

Az allokálás eredményeinek EKB általi nyilvános kihirdetése

5. lépés

Az egyedi allokálás eredményeiről való értesítés

6. lépés

Az ügyletek elszámolása”

| b) | A (2) bekezdés 5. és 6. táblázata helyébe a következő szöveg lép:


  „5. táblázat


  A standard tendereljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő
   (3)
  szerint kerültek feltüntetésre)




  Szövege kép

  11.00
  09.00.
  09.30
  Az ügyfelek ajánlatai benyújtásának hartárideje
  11.30
  A tendereredmények kihirdetése
  15.40
  Tenderkiírás
  10.00
  16.00
  T+1
  Üzletkötési nap (T)
  T-1


  6. táblázat


  A gyorstender-eljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő szerint kerültek feltüntetésre)




  Szövege kép

  2 óra
  Az ügyfelek ajánlatai benyújtásának határideje
  A tendereredmények kihirdetése
  Tenderkiírás
  4 óra
  3 óra
  1 óra
  Üzletkötési nap (T)

  ”

  (3)  A közép-európai idő figyelembe veszi a közép-európai nyári időszámítást." |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés 5. és 6. táblázata helyébe a következő szöveg lép:

„5. táblázat

„5. táblázat

A standard tendereljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő
   (3)
  szerint kerültek feltüntetésre)

A standard tendereljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő

3

szerint kerültek feltüntetésre)

11.00

09.00.

09.30

Az ügyfelek ajánlatai benyújtásának hartárideje

11.30

A tendereredmények kihirdetése

15.40

Tenderkiírás

10.00

16.00

T+1

Üzletkötési nap (T)

T-1

6. táblázat

6. táblázat

A gyorstender-eljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő szerint kerültek feltüntetésre)

A gyorstender-eljárások műveleti lépéseinek indikatív ütemezése (az időpontok közép-európai idő szerint kerültek feltüntetésre)

2 óra

Az ügyfelek ajánlatai benyújtásának határideje

A tendereredmények kihirdetése

Tenderkiírás

4 óra

3 óra

1 óra

Üzletkötési nap (T)

(3)  A közép-európai idő figyelembe veszi a közép-európai nyári időszámítást."

3

| 3. | A 30. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A standard tendereljárásokat az EKB előzetesen nyilvánosan meghirdeti. Ezenkívül az NKB-k a standard tendereljárásokat nyilvánosan is meghirdethetik, és ha szükséges, az ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik.


  (2)   A gyorstender-eljárásokat az EKB előzetesen nyilvánosan meghirdetheti. Az előzetesen nyilvánosan meghirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB szükség esetén közvetlenül is kapcsolatba léphet a kiválasztott ügyfelekkel. Nyilvánosan előre meg nem hirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB-k a kiválasztott ügyfelekkel közvetlenül lépnek kapcsolatba.” |
| --- | --- |

3.

A 30. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A standard tendereljárásokat az EKB előzetesen nyilvánosan meghirdeti. Ezenkívül az NKB-k a standard tendereljárásokat nyilvánosan is meghirdethetik, és ha szükséges, az ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik.

(2)   A gyorstender-eljárásokat az EKB előzetesen nyilvánosan meghirdetheti. Az előzetesen nyilvánosan meghirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB szükség esetén közvetlenül is kapcsolatba léphet a kiválasztott ügyfelekkel. Nyilvánosan előre meg nem hirdetett gyorstender-eljárások esetén az NKB-k a kiválasztott ügyfelekkel közvetlenül lépnek kapcsolatba.”

| 4. | A 43. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az EKB a tender eredményeit illetően a tenderallokálásról szóló határozatát nyilvánosan kihirdeti. Ezenkívül az NKB-k az EKB tenderallokálásról szóló határozatát nyilvánosan kihirdethetik, és az ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik, amennyiben ezt szükségesnek tartják.” |
| --- | --- |

4.

A 43. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EKB a tender eredményeit illetően a tenderallokálásról szóló határozatát nyilvánosan kihirdeti. Ezenkívül az NKB-k az EKB tenderallokálásról szóló határozatát nyilvánosan kihirdethetik, és az ügyfeleket közvetlenül is értesíthetik, amennyiben ezt szükségesnek tartják.”

| 5. | Az 55a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Fióktelepek esetén az (1) bekezdés alapján jelentett információknak arra az intézményre kell vonatkozniuk, amelyhez a fióktelep tartozik.” |
| --- | --- |

5.

Az 55a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Fióktelepek esetén az (1) bekezdés alapján jelentett információknak arra az intézményre kell vonatkozniuk, amelyhez a fióktelep tartozik.”

| 6. | A 61. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az EKB a honlapján megjelölt módszerekkel összhangban honlapján közzéteszi az elfogadható forgalomképes eszközök naprakésszé tett listáját, és azt minden olyan napon aktualizálja, amikor a TARGET2 működik. Az elfogadható forgalomképes eszközök listáján szereplő forgalomképes eszközök az eurorendszer hitelműveleteiben való felhasználás céljára a listán való közzétételük időpontjában válnak elfogadhatóvá. E szabály alóli kivételként az azonos értéknapi elszámolású, rövid lejáratú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok különleges esetében az eurorendszer az elfogadhatóságot a kibocsátás napjától biztosíthatja. A 87. cikk (3) bekezdésével összhangban értékelt eszközöket az elfogadható forgalomképes eszközök e listáján nem teszik közzé.” |
| --- | --- |

6.

A 61. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az EKB a honlapján megjelölt módszerekkel összhangban honlapján közzéteszi az elfogadható forgalomképes eszközök naprakésszé tett listáját, és azt minden olyan napon aktualizálja, amikor a TARGET2 működik. Az elfogadható forgalomképes eszközök listáján szereplő forgalomképes eszközök az eurorendszer hitelműveleteiben való felhasználás céljára a listán való közzétételük időpontjában válnak elfogadhatóvá. E szabály alóli kivételként az azonos értéknapi elszámolású, rövid lejáratú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok különleges esetében az eurorendszer az elfogadhatóságot a kibocsátás napjától biztosíthatja. A 87. cikk (3) bekezdésével összhangban értékelt eszközöket az elfogadható forgalomképes eszközök e listáján nem teszik közzé.”

| 7. | A 63. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az elfogadhatóság érdekében a hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak a végső visszavásárlásig az alábbi kamatszelvény-struktúrák egyikével kell rendelkezniük:






  a) | olyan rögzített kamatozású, kamat nélküli, vagy többlépcsős kamatszelvények, amelyek előre meghatározott kamatfizetési struktúrával és előre meghatározott kamatértékkel rendelkeznek; vagy |
| --- | --- | --- |

7.

A 63. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az elfogadhatóság érdekében a hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak a végső visszavásárlásig az alábbi kamatszelvény-struktúrák egyikével kell rendelkezniük:

a)

olyan rögzített kamatozású, kamat nélküli, vagy többlépcsős kamatszelvények, amelyek előre meghatározott kamatfizetési struktúrával és előre meghatározott kamatértékkel rendelkeznek; vagy

| b) | olyan változó kamatozású kamatszelvények, amelyek az alábbi struktúrával rendelkeznek: kamatszelvény kamatlába = (referenciakamatláb * l) ± x, továbbá f ≤ kamatszelvény kamatlába ≤ c, ahol:






  i. | a referencia-kamatláb egy adott időpontban kizárólag az alábbiak egyike:






  — | euro pénzpiaci kamat, például EURIBOR, LIBOR, vagy hasonló indexek, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

olyan változó kamatozású kamatszelvények, amelyek az alábbi struktúrával rendelkeznek: kamatszelvény kamatlába = (referenciakamatláb * l) ± x, továbbá f ≤ kamatszelvény kamatlába ≤ c, ahol:

i.

a referencia-kamatláb egy adott időpontban kizárólag az alábbiak egyike:

—

euro pénzpiaci kamat, például EURIBOR, LIBOR, vagy hasonló indexek,

| — | egy állandó lejáratú swap kamata, például CMS, EIISDA, EUSA, |
| --- | --- |

—

egy állandó lejáratú swap kamata, például CMS, EIISDA, EUSA,

| — | egy egyéves vagy annál rövidebb lejárattal rendelkező euroövezeti államkötvény hozama, vagy számos ilyen kötvény indexéhez kapcsolt hozam, |
| --- | --- |

—

egy egyéves vagy annál rövidebb lejárattal rendelkező euroövezeti államkötvény hozama, vagy számos ilyen kötvény indexéhez kapcsolt hozam,

| — | egy euroövezeti inflációs index; |
| --- | --- |

—

egy euroövezeti inflációs index;

| ii. | az f (alsó határ), c (felső határ), l (tőkeáttétel/tőkeáttétel-csökkenés) és x (felár), olyan számok, amelyek – amennyiben rendelkezésre állnak – vagy a kibocsátáskor előre meghatározottak, vagy idővel csak a kibocsátáskor előre meghatározott pályán változhatnak meg, ahol az l értéke meghaladja a nullát az eszköz teljes élettartama alatt. Az inflációs indexhez kapcsolt referencia-kamatlábú változó kamatozású kamatszelvény esetében az l értéke egy.” |
| --- | --- |

ii.

az f (alsó határ), c (felső határ), l (tőkeáttétel/tőkeáttétel-csökkenés) és x (felár), olyan számok, amelyek – amennyiben rendelkezésre állnak – vagy a kibocsátáskor előre meghatározottak, vagy idővel csak a kibocsátáskor előre meghatározott pályán változhatnak meg, ahol az l értéke meghaladja a nullát az eszköz teljes élettartama alatt. Az inflációs indexhez kapcsolt referencia-kamatlábú változó kamatozású kamatszelvény esetében az l értéke egy.”

| 8. | A szöveg a következő 77a. cikkel egészül ki:

  „77a. cikk
  A befektetésekre vonatkozó korlátozások eszközfedezetű értékpapírok esetén
  Az ügyleti dokumentáció alapján a kibocsátó vagy bármely közvetítő különleges célú gazdasági egység bankszámláját megillető pénzösszegek befektetése nem állhat – teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen – más eszközfedezetű értékpapírok ügyletrészsorozataiból, hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírokból, swapokból vagy egyéb származtatott eszközökből, szintetikus értékpapírokból vagy hasonló követelésekből.” |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő 77a. cikkel egészül ki:

„77a. cikk

A befektetésekre vonatkozó korlátozások eszközfedezetű értékpapírok esetén

Az ügyleti dokumentáció alapján a kibocsátó vagy bármely közvetítő különleges célú gazdasági egység bankszámláját megillető pénzösszegek befektetése nem állhat – teljes mértékben vagy részben, ténylegesen vagy eshetőlegesen – más eszközfedezetű értékpapírok ügyletrészsorozataiból, hitelkockázathoz kapcsolt értékpapírokból, swapokból vagy egyéb származtatott eszközökből, szintetikus értékpapírokból vagy hasonló követelésekből.”

| 9. | A 73. cikk (7) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

9.

A 73. cikk (7) bekezdését el kell hagyni.

| 10. | A 78. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfóliójára vonatkozóan a VIII. mellékletben (amely az előírt adatminőségi értékre vonatkozó információkat, valamint a kölcsönszintű adattárak eurorendszer általi kijelölésére vonatkozó követelményeket tartalmazza) rögzített eljárásokkal összhangban átfogó és standardizált kölcsönszintű adatokat kell rendelkezésre bocsátani. Az elfogadhatóság értékelése során az eurorendszer az alábbiakat veszi figyelembe: a) az adatszolgáltatás elmaradása; és b) milyen gyakran fordul elő, hogy az egyedi kölcsönszintű adatmezőkben nem szerepelnek érdemi adatok.” |
| --- | --- |

10.

A 78. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfóliójára vonatkozóan a VIII. mellékletben (amely az előírt adatminőségi értékre vonatkozó információkat, valamint a kölcsönszintű adattárak eurorendszer általi kijelölésére vonatkozó követelményeket tartalmazza) rögzített eljárásokkal összhangban átfogó és standardizált kölcsönszintű adatokat kell rendelkezésre bocsátani. Az elfogadhatóság értékelése során az eurorendszer az alábbiakat veszi figyelembe: a) az adatszolgáltatás elmaradása; és b) milyen gyakran fordul elő, hogy az egyedi kölcsönszintű adatmezőkben nem szerepelnek érdemi adatok.”

| 11. | A negyedik rész II. címe 1. fejezetének 2. szakasza a következő 4. alszakasszal egészül ki:


  „4. alszakasz



  Bizonyos fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó különleges elfogadhatósági feltételek



  81a. cikk
  Bizonyos fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételek

  (1)   Az eurorendszer hitelműveletei céljára való elfogadhatóság érdekében a hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások, vagy a 138. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint ezekkel szoros kapcsolatban álló szervezetek által kibocsátott fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak eleget kell tenniük az 1. szakaszban rögzített, a forgalomképes eszközök valamennyi típusára vonatkozó általános elfogadhatósági feltételeknek, a 64. cikkben szereplő követelmény kivételével, amennyiben a fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra jogszabályban rögzített alárendelés vonatkozik.


  (2)   Ezen alszakasz alkalmazásában a jogszabályban rögzített alárendelés valamely fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő, olyan értékpapír kibocsátójára alkalmazandó jogszabályi kereten alapuló alárendelés, amely hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra a feltételei alapján nem vonatkozik alárendelés, vagyis nem vonatkozik rá szerződéses alárendelés.” |
| --- | --- |

11.

A negyedik rész II. címe 1. fejezetének 2. szakasza a következő 4. alszakasszal egészül ki:

„4. alszakasz

„4. alszakasz

Bizonyos fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó különleges elfogadhatósági feltételek

Bizonyos fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó különleges elfogadhatósági feltételek

81a. cikk

Bizonyos fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra vonatkozó elfogadhatósági feltételek

(1)   Az eurorendszer hitelműveletei céljára való elfogadhatóság érdekében a hitelintézetek vagy befektetési vállalkozások, vagy a 138. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint ezekkel szoros kapcsolatban álló szervezetek által kibocsátott fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknak eleget kell tenniük az 1. szakaszban rögzített, a forgalomképes eszközök valamennyi típusára vonatkozó általános elfogadhatósági feltételeknek, a 64. cikkben szereplő követelmény kivételével, amennyiben a fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra jogszabályban rögzített alárendelés vonatkozik.

(2)   Ezen alszakasz alkalmazásában a jogszabályban rögzített alárendelés valamely fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő, olyan értékpapír kibocsátójára alkalmazandó jogszabályi kereten alapuló alárendelés, amely hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra a feltételei alapján nem vonatkozik alárendelés, vagyis nem vonatkozik rá szerződéses alárendelés.”

| 12. | A 83. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | ECAI kibocsátási minősítés: a kibocsátásra vonatkozó, vagy – az ugyanattól az ECAI-tól származó, a kibocsátásra vonatkozó hitelminősítés hiányában – arra a programra vagy kibocsátási sorozatra vonatkozó ECAI-hitelmősítést jelent, amelynek keretében az eszközt kibocsátották. A programra vagy kibocsátási sorozatra vonatkozó ECAI-minősítés csak abban az esetben bír jelentőséggel, ha a szóban forgó adott eszközre vonatkozik és azt az ECAI kifejezetten és egyértelműen összekapcsolja az eszköz ISIN-kódjával, továbbá nincs az ugyanattól az ECAI-tól származó eltérő kibocsátási minősítés. Az ECAI kibocsátási minősítések esetében az eurorendszer nem tesz különbséget az eszköz eredeti futamidejét illetően.” |
| --- | --- | --- |

12.

A 83. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

ECAI kibocsátási minősítés: a kibocsátásra vonatkozó, vagy – az ugyanattól az ECAI-tól származó, a kibocsátásra vonatkozó hitelminősítés hiányában – arra a programra vagy kibocsátási sorozatra vonatkozó ECAI-hitelmősítést jelent, amelynek keretében az eszközt kibocsátották. A programra vagy kibocsátási sorozatra vonatkozó ECAI-minősítés csak abban az esetben bír jelentőséggel, ha a szóban forgó adott eszközre vonatkozik és azt az ECAI kifejezetten és egyértelműen összekapcsolja az eszköz ISIN-kódjával, továbbá nincs az ugyanattól az ECAI-tól származó eltérő kibocsátási minősítés. Az ECAI kibocsátási minősítések esetében az eurorendszer nem tesz különbséget az eszköz eredeti futamidejét illetően.”

| 13. | A 104. cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

  „(3a)   2018. január 1-jétől az NKB-k az ezen időpontot követően keletkezett hitelkövetelések fedezetként való elfogadása esetén olyan mechanizmust alkalmaznak, amely biztosítja a beszámítási kockázat kizárását vagy jelentős csökkentését. A 2018. január 1. előtti eredetű hitelkövetelések, amelyekre e mechanizmus nem vonatkozott, 2019. december 31-ig fedezetként mobilizálhatók, amennyiben minden más elfogadhatósági feltétel teljesül.” |
| --- | --- |

13.

A 104. cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   2018. január 1-jétől az NKB-k az ezen időpontot követően keletkezett hitelkövetelések fedezetként való elfogadása esetén olyan mechanizmust alkalmaznak, amely biztosítja a beszámítási kockázat kizárását vagy jelentős csökkentését. A 2018. január 1. előtti eredetű hitelkövetelések, amelyekre e mechanizmus nem vonatkozott, 2019. december 31-ig fedezetként mobilizálhatók, amennyiben minden más elfogadhatósági feltétel teljesül.”

| 14. | A 120. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ECAF alkalmazásában az ECAI-k általános elfogadhatósági feltételei a következők:






  a) | Az ECAI-kat az 1060/2009/EK rendelettel összhangban az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak nyilvántartásba kell vennie. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

A 120. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) és a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ECAF alkalmazásában az ECAI-k általános elfogadhatósági feltételei a következők:

a)

Az ECAI-kat az 1060/2009/EK rendelettel összhangban az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak nyilvántartásba kell vennie.

| b) | Az ECAI-knak különféle működési kritériumoknak kell megfelelniük és megfelelő lefedettséget kell biztosítaniuk, hogy biztosítsák az ECAF hatékony megvalósítását. Így különösen, egy ECAI hitelminősítés felhasználása attól függ, hogy az eurorendszernek vannak-e információi ezekről a minősítésekről, valamint olyan információi, amelyek segítségével összehasonlíthatja a minősítéseket az eurorendszer hitelminőségi besorolásaival, megfeleltetheti őket ez utóbbiaknak, valamint lefolytathatja a 126. cikk szerinti teljesítményértékelési eljárást. |
| --- | --- |

b)

Az ECAI-knak különféle működési kritériumoknak kell megfelelniük és megfelelő lefedettséget kell biztosítaniuk, hogy biztosítsák az ECAF hatékony megvalósítását. Így különösen, egy ECAI hitelminősítés felhasználása attól függ, hogy az eurorendszernek vannak-e információi ezekről a minősítésekről, valamint olyan információi, amelyek segítségével összehasonlíthatja a minősítéseket az eurorendszer hitelminőségi besorolásaival, megfeleltetheti őket ez utóbbiaknak, valamint lefolytathatja a 126. cikk szerinti teljesítményértékelési eljárást.

(2)   Az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy döntsön arról, indít-e ECAF elfogadási eljárást valamely hitelminősítő intézet kérelmére. Döntése meghozatala során az eurorendszer többek között figyelembe veszi, hogy a hitelminősítő intézet biztosít-e releváns lefedettséget az ECAF hatékony, a IXa. melléklet követelményeivel összhangban történő végrehajtásához.”

| b) | A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   Az ECAF elfogadási eljárás megindítását követően az eurorendszer megvizsgál minden további, az ECAF hatékony végrehajtásának biztosítása szempontjából relevánsnak ítélt információt, beleértve az ECAI arra való képességét, hogy a IX. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban megfeleljen az ECAF teljesítményértékelési eljárása feltételeinek és szabályainak, valamint (adott esetben) a IXb. mellékletben meghatározott különleges feltételeknek. Az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy a rendelkezésére bocsátott információk, valamint saját due diligence értékelése alapján döntsön arról, elfogad-e valamely ECAI-t az ECAF céljára.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   Az ECAF elfogadási eljárás megindítását követően az eurorendszer megvizsgál minden további, az ECAF hatékony végrehajtásának biztosítása szempontjából relevánsnak ítélt információt, beleértve az ECAI arra való képességét, hogy a IX. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban megfeleljen az ECAF teljesítményértékelési eljárása feltételeinek és szabályainak, valamint (adott esetben) a IXb. mellékletben meghatározott különleges feltételeknek. Az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy a rendelkezésére bocsátott információk, valamint saját due diligence értékelése alapján döntsön arról, elfogad-e valamely ECAI-t az ECAF céljára.”

| 15. | A 122. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az illetékes hatóság általi naprakész értékelés, amely tükrözi az IRB-rendszer fedezettel kapcsolatos célokra való felhasználását érintő valamennyi kérdésre, valamint az ECAF teljesítményértékelési folyamat céljára felhasznált adatokhoz kapcsolódó valamennyi kérdésre vonatkozóan aktuálisan rendelkezésre álló információkat;” |
| --- | --- | --- |

15.

A 122. cikk (3) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az illetékes hatóság általi naprakész értékelés, amely tükrözi az IRB-rendszer fedezettel kapcsolatos célokra való felhasználását érintő valamennyi kérdésre, valamint az ECAF teljesítményértékelési folyamat céljára felhasznált adatokhoz kapcsolódó valamennyi kérdésre vonatkozóan aktuálisan rendelkezésre álló információkat;”

| 16. | A 137. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A forgalomképes eszközökre vonatkozóan a negyedik rész II. címében rögzített, általános elfogadhatósági feltételek alkalmazandóak, azzal a kivétellel, hogy a forgalomképes eszközök:






  a) | kibocsáthatók, tarthatók és elszámolhatók az EGT-n kívül; |
| --- | --- | --- |

16.

A 137. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A forgalomképes eszközökre vonatkozóan a negyedik rész II. címében rögzített, általános elfogadhatósági feltételek alkalmazandóak, azzal a kivétellel, hogy a forgalomképes eszközök:

a)

kibocsáthatók, tarthatók és elszámolhatók az EGT-n kívül;

| b) | lehetnek az eurótól különböző pénznemben denominálva; és |
| --- | --- |

b)

lehetnek az eurótól különböző pénznemben denominálva; és

| c) | nem rendelkezhetnek negatív pénzáramlást eredményező kamatszelvény értékkel.” |
| --- | --- |

c)

nem rendelkezhetnek negatív pénzáramlást eredményező kamatszelvény értékkel.”

| 17. | A 138. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az ügyfél és EGT-beli, adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet közötti szoros kapcsolatok, vagy azon esetek, amelyekben a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra egy vagy több EGT-beli, adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet vállalt garanciát, és a szóban forgó garancia megfelel a 114. cikkben rögzített jellemzőknek, valamennyi esetben a 139. cikk (1) bekezdésének fenntartásával;” |
| --- | --- | --- |

17.

A 138. cikk (3) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az ügyfél és EGT-beli, adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet közötti szoros kapcsolatok, vagy azon esetek, amelyekben a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírra egy vagy több EGT-beli, adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet vállalt garanciát, és a szóban forgó garancia megfelel a 114. cikkben rögzített jellemzőknek, valamennyi esetben a 139. cikk (1) bekezdésének fenntartásával;”

| 18. | A 139. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ügyfél, vagy az ügyféllel a 138. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti szoros kapcsolatban álló bármely más szervezet által kibocsátott, és egy vagy több EGT-beli adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet által teljes mértékben garantált, fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nem mobilizálhatók fedezetként az eurorendszer hitelműveletei céljára az ilyen ügyfél által:






  a) | sem közvetlenül; |
| --- | --- | --- |

18.

A 139. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ügyfél, vagy az ügyféllel a 138. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerinti szoros kapcsolatban álló bármely más szervezet által kibocsátott, és egy vagy több EGT-beli adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet által teljes mértékben garantált, fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nem mobilizálhatók fedezetként az eurorendszer hitelműveletei céljára az ilyen ügyfél által:

a)

sem közvetlenül;

| b) | sem közvetve, amennyiben fedezett kötvényekből álló portfólióban szerepelnek.” |
| --- | --- |

b)

sem közvetve, amennyiben fedezett kötvényekből álló portfólióban szerepelnek.”

| 19. | A 141. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az ügyfél nem nyújthat be vagy használhat fel fedezetként hitelintézet vagy e hitelintézettel szoros kapcsolatban álló bármely más szervezet által kibocsátott fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amennyiben az adott hitelintézet vagy azzal szoros kapcsolatban álló szervezet által kibocsátott fedezet értéke együtt meghaladja az ügyfél által fedezetként felhasznált eszközök haircut alkalmazása utáni teljes értékének 2,5 %-át. Ez a 2,5 %-os küszöb nem alkalmazandó az alábbi esetekben:






  a) | ha ezen eszközök értéke az alkalmazandó haircut után nem haladja meg az 50 millió EUR-t; vagy |
| --- | --- | --- |

19.

A 141. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ügyfél nem nyújthat be vagy használhat fel fedezetként hitelintézet vagy e hitelintézettel szoros kapcsolatban álló bármely más szervezet által kibocsátott fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat, amennyiben az adott hitelintézet vagy azzal szoros kapcsolatban álló szervezet által kibocsátott fedezet értéke együtt meghaladja az ügyfél által fedezetként felhasznált eszközök haircut alkalmazása utáni teljes értékének 2,5 %-át. Ez a 2,5 %-os küszöb nem alkalmazandó az alábbi esetekben:

a)

ha ezen eszközök értéke az alkalmazandó haircut után nem haladja meg az 50 millió EUR-t; vagy

| b) | ha ezen eszközöket adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet garantálja a 114. cikkben rögzített jellemzőknek megfelelő garancia útján.” |
| --- | --- |

b)

ha ezen eszközöket adókivetésre jogosult közszektorbeli szervezet garantálja a 114. cikkben rögzített jellemzőknek megfelelő garancia útján.”

| 20. | A 143. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

20.

A 143. cikket el kell hagyni.

| 21. | A szöveg a következő 144a. cikkel egészül ki:

  „144a. cikk
  Negatív pénzáramlással rendelkező elfogadható eszközök

  (1)   Az NBK-knak úgy kell rendelkezniük, hogy az ügyfél felelős marad az általa fedezetként benyújtott vagy felhasznált elfogadható eszközökhöz kapcsolódó negatív pénzáramlás összegének megfelelő időben történő megfizetéséért.


  (2)   Amennyiben az ügyfél nem teljesít fizetést megfelelő időben az (1) bekezdésnek megfelelően, az eurorendszer teljesítheti a vonatkozó fizetést, azonban erre nem köteles. Az NBK-knak úgy kell rendelkezniük, hogy az ügyfélnek az eurorendszer felszólítására haladéktalanul vissza kell fizetnie az eurorendszer részére az eurorendszer által az ügyfél mulasztása következtében kifizetett negatív pénzáramlás összegét. Amennyiben az ügyfél nem teljesít fizetést megfelelő időben az (1) bekezdésnek megfelelően, az eurorendszer jogosult arra, hogy haladéktalanul és előzetes értesítés nélkül megterhelje az eurorendszer által az ügyfél nevében fizetendő összegnek megfelelő összeggel:






  a) | az érintett ügyfél fizetési modul (PM) számláját a TARGET2-ben, az EKB/2012/27 iránymutatás II. melléklete 36. cikkének (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; vagy |
| --- | --- | --- |

21.

A szöveg a következő 144a. cikkel egészül ki:

„144a. cikk

Negatív pénzáramlással rendelkező elfogadható eszközök

(1)   Az NBK-knak úgy kell rendelkezniük, hogy az ügyfél felelős marad az általa fedezetként benyújtott vagy felhasznált elfogadható eszközökhöz kapcsolódó negatív pénzáramlás összegének megfelelő időben történő megfizetéséért.

(2)   Amennyiben az ügyfél nem teljesít fizetést megfelelő időben az (1) bekezdésnek megfelelően, az eurorendszer teljesítheti a vonatkozó fizetést, azonban erre nem köteles. Az NBK-knak úgy kell rendelkezniük, hogy az ügyfélnek az eurorendszer felszólítására haladéktalanul vissza kell fizetnie az eurorendszer részére az eurorendszer által az ügyfél mulasztása következtében kifizetett negatív pénzáramlás összegét. Amennyiben az ügyfél nem teljesít fizetést megfelelő időben az (1) bekezdésnek megfelelően, az eurorendszer jogosult arra, hogy haladéktalanul és előzetes értesítés nélkül megterhelje az eurorendszer által az ügyfél nevében fizetendő összegnek megfelelő összeggel:

a)

az érintett ügyfél fizetési modul (PM) számláját a TARGET2-ben, az EKB/2012/27 iránymutatás II. melléklete 36. cikkének (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően; vagy

| b) | valamely kiegyenlítő bank előzetes engedélyével a kiegyenlítő bank TARGET2 PM-számláját, amelyet az eurorendszer azon hitelműveletei céljára használnak, amelyekben az érintett ügyfél részt vesz; vagy |
| --- | --- |

b)

valamely kiegyenlítő bank előzetes engedélyével a kiegyenlítő bank TARGET2 PM-számláját, amelyet az eurorendszer azon hitelműveletei céljára használnak, amelyekben az érintett ügyfél részt vesz; vagy

| c) | az érintett ügyfél NKB-nál vezetett bármely más számláját, amely az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára felhasználható. |
| --- | --- |

c)

az érintett ügyfél NKB-nál vezetett bármely más számláját, amely az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára felhasználható.

(3)   Az eurorendszer által a (2) bekezdés alapján fizetett bármely összeg, amelyet az ügyfél felszólításra nem fizet vissza haladéktalanul, és amellyel az eurorendszer nem tudja megterhelni a (2) bekezdésben megjelölt egyik vonatkozó számlát sem, az eurorendszer által nyújtott hitelnek tekintendő, amelyre a 154. cikknek megfelelően szankció alkalmazandó.”

| 22. | A 154. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a penziós ügyletek és a monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok tekintetében az ügyfél részére allokált összegre vonatkozóan a művelet teljes időtartama alatt (ideértve az NKB általi idő előtti felmondás esetén a művelet fennmaradó összegére vonatkozóan a művelet hátralevő időtartama alatt) a megfelelő fedezetnyújtásra és elszámolásra vonatkozó, a 15. cikkben foglaltak szerinti kötelezettség;” |
| --- | --- | --- |

22.

A 154. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a penziós ügyletek és a monetáris politikai célokból végrehajtott devizaswapok tekintetében az ügyfél részére allokált összegre vonatkozóan a művelet teljes időtartama alatt (ideértve az NKB általi idő előtti felmondás esetén a művelet fennmaradó összegére vonatkozóan a művelet hátralevő időtartama alatt) a megfelelő fedezetnyújtásra és elszámolásra vonatkozó, a 15. cikkben foglaltak szerinti kötelezettség;”

| 23. | A 154. cikk (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:






  „e) | a 144a. cikk (3) bekezdése szerinti bármely fizetési kötelezettség.” |
| --- | --- | --- |

23.

A 154. cikk (1) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:

„e)

a 144a. cikk (3) bekezdése szerinti bármely fizetési kötelezettség.”

| 24. | A 156. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | pénzügyi szankció került alkalmazásra;” |
| --- | --- | --- |

24.

A 156. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

pénzügyi szankció került alkalmazásra;”

| 25. | A 156. cikk (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | pénzügyi szankció került alkalmazásra;” |
| --- | --- | --- |

25.

A 156. cikk (4) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

pénzügyi szankció került alkalmazásra;”

| 26. | A 166. cikk a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

  „(4a)   Az NKB-k olyan szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseket alkalmaznak, amelyek biztosítják, hogy a székhely szerinti NKB mindenkor olyan jogi helyzetben legyen, hogy pénzügyi szankciót róhasson ki a hitel vagy a visszavásárlási ár bármely összege teljes vagy részleges visszafizetésének vagy megfizetésének, vagy a megvásárolt eszközök lejáratkor vagy egyébkénti esedékességkor történő átadásának ügyfél általi elmulasztásáért, amennyiben a 166. cikk (2) bekezdése alapján nem áll rendelkezésére korrekciós intézkedés. A pénzügyi szankciót ezen iránymutatás VII. melléklete I. szakasza (1) bekezdésének a) pontja, valamint VII. melléklete I. szakaszának (2) és (4) bekezdése alapján kell kiszámítani, figyelembe véve azon pénzösszeget, amelyet az ügyfél nem tudott megfizetni vagy visszafizetni, illetve azon eszközök összegét, amelyeket az ügyfél nem tudott átadni, valamint azon naptári napok számát, amelyek alatt az ügyfél nem fizette meg vagy fizette vissza az összeget, illetve nem adta át az eszközt.” |
| --- | --- |

26.

A 166. cikk a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

„(4a)   Az NKB-k olyan szerződéses vagy szabályozási rendelkezéseket alkalmaznak, amelyek biztosítják, hogy a székhely szerinti NKB mindenkor olyan jogi helyzetben legyen, hogy pénzügyi szankciót róhasson ki a hitel vagy a visszavásárlási ár bármely összege teljes vagy részleges visszafizetésének vagy megfizetésének, vagy a megvásárolt eszközök lejáratkor vagy egyébkénti esedékességkor történő átadásának ügyfél általi elmulasztásáért, amennyiben a 166. cikk (2) bekezdése alapján nem áll rendelkezésére korrekciós intézkedés. A pénzügyi szankciót ezen iránymutatás VII. melléklete I. szakasza (1) bekezdésének a) pontja, valamint VII. melléklete I. szakaszának (2) és (4) bekezdése alapján kell kiszámítani, figyelembe véve azon pénzösszeget, amelyet az ügyfél nem tudott megfizetni vagy visszafizetni, illetve azon eszközök összegét, amelyeket az ügyfél nem tudott átadni, valamint azon naptári napok számát, amelyek alatt az ügyfél nem fizette meg vagy fizette vissza az összeget, illetve nem adta át az eszközt.”

| 27. | A VII., VIII. és XII. melléklet ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul, és a szöveg ezen iránymutatás mellékletének megfelelően új IXa. és IXb. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

27.

A VII., VIII. és XII. melléklet ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul, és a szöveg ezen iránymutatás mellékletének megfelelően új IXa. és IXb. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, kötelesek meghozni az ezen iránymutatásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket és azokat 2017. január 1-jétől alkalmazni. A nemzeti központi bankok legkésőbb 2016. december 5-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 2-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) VII., VIII. és XII. melléklete a következőképpen módosul, és a szöveg a következő új IXa. és IXb. melléklettel egészül ki:

| 1. | A VII. melléklet (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | A 154. cikk (1) bekezdésének d) vagy e) pontjában meghatározott kötelezettség nemteljesítése esetén a pénzbüntetést azon aktív oldali rendelkezésre állás kamatlába plusz 5 százalékpontos büntetőkamatláb használatával kell kiszámítani, amely azon a napon volt irányadó, amikor a kötelezettség nemteljesítése megkezdődött. A 154. cikk (1) bekezdésének d) pontjában foglalt kötelezettségnek vagy a 154. cikk (1) bekezdésének e) pontjában foglalt kötelezettségnek – az első kötelezettség-nemteljesítés napjától számított – 12 hónapon belül történő ismételt megszegése esetén a büntetőkamatláb mértéke további 2,5 százalékponttal emelkedik minden egyes kötelezettség-nemteljesítés vonatkozásában.” |
| --- | --- | --- |

1.

A VII. melléklet (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

| 2. | A VII. melléklet (5) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Hét naptári napos türelmi időszak alkalmazandó abban az esetben, ha a kötelezettségszegés az értékelésben bekövetkező változás eredménye, további ilyen fedezetlen adósságinstrumentumok benyújtása és eszközöknek a teljes összevont fedezeti alapból való visszavonása nélkül, az alábbiak alapján:






  i. | ezen már benyújtott fedezetlen adósságinstrumentumok értéke megnövekedett; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A VII. melléklet (5) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

i.

ezen már benyújtott fedezetlen adósságinstrumentumok értéke megnövekedett; vagy

| ii. | a fedezeti alap teljes értéke csökkent. |
| --- | --- |

ii.

a fedezeti alap teljes értéke csökkent.

Ezekben az esetekben az ügyfélnek a vonatkozó korlátnak való megfelelés érdekében a türelmi időszak alatt ki kell igazítania a teljes összevont fedezeti alap értékét és/vagy az ilyen fedezetlen adósságinstrumentumok értékét.”

| 3. | A VII. melléklet (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | Ha az ügyfél 145. cikk (4) bekezdésére tekintettel az eurorendszer szempontjából a fedezeti értéket negatívan befolyásoló információkat – például egy hitelkövetelés kinnlevő összegéről téves (hibás vagy nem naprakész) információkat – szolgáltatott, vagy ha az ügyfél megfelelő időben nem szolgáltatja a 101. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontjában előírt információkat, a kedvezőtlenül érintett fedezet mértéke (értéke) kerül figyelembevételre a (3) bekezdésben foglalt pénzbüntetés kiszámítása során, és a türelmi időszak nem érvényesül. Amennyiben a téves információ kijavítása a vonatkozó értesítési időszakon belül – például hitelkövetelések esetén a 109. cikk (2) bekezdésének megfelelően a következő munkanap folyamán – megtörténik, úgy szankció kiszabására nem kerül sor.” |
| --- | --- | --- |

3.

A VII. melléklet (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„6.

| 4. | A VII. melléklet (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „7. | A 154. cikk (1) bekezdésének d) vagy e) pontjában meghatározott kötelezettség megszegése esetén a pénzbüntetést az (1) bekezdés b) pontjában foglaltakkal összhangban a büntetőkamatláb alkalmazásával kell kiszámítani az aktív oldali rendelkezésre állás ügyfél általi jogosulatlan igénybevételének vagy az eurorendszer által nyújtott, visszafizetetlen hitel értéke alapján.” |
| --- | --- | --- |

4.

A VII. melléklet (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„7.

| 5. | A VIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:


  „AZ ESZKÖZFEDEZETŰ ÉRTÉKPAPÍROKRA VONATKOZÓ KÖLCSÖNSZINTŰ ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK ÉS A KÖLCSÖNSZINTŰ ADATTÁRAK EURORENDSZER ÁLTALI KIJELÖLÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS” |
| --- | --- | --- |

5.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„AZ ESZKÖZFEDEZETŰ ÉRTÉKPAPÍROKRA VONATKOZÓ KÖLCSÖNSZINTŰ ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK ÉS A KÖLCSÖNSZINTŰ ADATTÁRAK EURORENDSZER ÁLTALI KIJELÖLÉSÉRE VONATKOZÓ ELJÁRÁS”

| b) | A bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „Ez a melléklet vonatkozik az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfoliójára (pool) vonatkozó, átfogó és szabványosított kölcsönszintű adatoknak a 78. cikkben foglaltak szerinti szolgáltatására, valamint meghatározza a kölcsönszintű adattárak eurorendszer általi kijelölésére vonatkozó eljárást.” |
| --- | --- |

b)

A bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a melléklet vonatkozik az eszközfedezetű értékpapírokat fedező, pénzáramlást generáló eszközök portfoliójára (pool) vonatkozó, átfogó és szabványosított kölcsönszintű adatoknak a 78. cikkben foglaltak szerinti szolgáltatására, valamint meghatározza a kölcsönszintű adattárak eurorendszer általi kijelölésére vonatkozó eljárást.”

| c) | Az I. szakasz (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A kölcsönszintű adatokat az érintett feleknek az eurorendszer által kijelölt kölcsönszintű adattár részére kell szolgáltatniuk. A kölcsönszintű adattár az ilyen adatokat elektronikus úton teszi közzé.” |
| --- | --- | --- |

c)

Az I. szakasz (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.

| d) | A szöveg a következő új IV. szakasszal egészül ki:
  „IV.   A KÖLCSÖNSZINTŰ ADATTÁRAK KIJELÖLÉSE
  I.   A kijelölésre vonatkozó követelmények







  1. | A kijelölés érdekében a kölcsönszintű adattáraknak meg kell felelniük az eurorendszer vonatkozó követelményeinek, amelyek többek között: a nyílt hozzáférés, a megkülönböztetésmentesség, a lefedettség, a megfelelő irányítási struktúra és az átláthatóság. |
| --- | --- | --- |

d)

A szöveg a következő új IV. szakasszal egészül ki:

„IV.   A KÖLCSÖNSZINTŰ ADATTÁRAK KIJELÖLÉSE

I.   A kijelölésre vonatkozó követelmények

1.

A kijelölés érdekében a kölcsönszintű adattáraknak meg kell felelniük az eurorendszer vonatkozó követelményeinek, amelyek többek között: a nyílt hozzáférés, a megkülönböztetésmentesség, a lefedettség, a megfelelő irányítási struktúra és az átláthatóság.

| 2. | A nyílt hozzáférés és a megkülönböztetésmentesség követelményét illetően a kölcsönszintű adattár:






  a) | nem alkalmazhat az adatfelhasználók közötti tisztességtelen megkülönböztetést a kölcsönszintű adatokhoz való hozzáférés biztosítása során; |
| --- | --- | --- |

2.

A nyílt hozzáférés és a megkülönböztetésmentesség követelményét illetően a kölcsönszintű adattár:

a)

nem alkalmazhat az adatfelhasználók közötti tisztességtelen megkülönböztetést a kölcsönszintű adatokhoz való hozzáférés biztosítása során;

| b) | a kölcsönszintű adatokhoz való hozzáférés tekintetében köteles objektív, megkülönböztetésmentes és nyilvánosan elérhető kritériumokat alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönszintű adatokhoz való hozzáférés tekintetében köteles objektív, megkülönböztetésmentes és nyilvánosan elérhető kritériumokat alkalmazni;

| c) | az arányosság követelményének való megfelelés érdekében a hozzáférést csak a lehető legszűkebb körben korlátozhatja; |
| --- | --- |

c)

az arányosság követelményének való megfelelés érdekében a hozzáférést csak a lehető legszűkebb körben korlátozhatja;

| d) | köteles tisztességes eljárásokat meghatározni azokra az esetekre, amikor az adatfelhasználóktól vagy az adatszolgáltatóktól megtagadja a hozzáférést; |
| --- | --- |

d)

köteles tisztességes eljárásokat meghatározni azokra az esetekre, amikor az adatfelhasználóktól vagy az adatszolgáltatóktól megtagadja a hozzáférést;

| e) | köteles rendelkezni az ahhoz szükséges technikai kapacitásokkal, hogy minden észszerű körülmények között hozzáférést tudjon biztosítani az adatfelhasználók és az adatszolgáltatók számára, ideértve a biztonságimásolat-készítési eljárásokat, adatbiztonsági biztosítékokat, valamint katasztrófa-helyreállítási intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

köteles rendelkezni az ahhoz szükséges technikai kapacitásokkal, hogy minden észszerű körülmények között hozzáférést tudjon biztosítani az adatfelhasználók és az adatszolgáltatók számára, ideértve a biztonságimásolat-készítési eljárásokat, adatbiztonsági biztosítékokat, valamint katasztrófa-helyreállítási intézkedéseket;

| f) | nem róhat az adatfelhasználókra olyan költségeket a kölcsönszintű adatok rendelkezésre bocsátásáért vagy kinyeréséért, amelyek hátrányos megkülönböztetést valósítanak meg vagy a kölcsönszintű adatokhoz való hozzáférés indokolatlan korlátozásához vezetnek. |
| --- | --- |

f)

nem róhat az adatfelhasználókra olyan költségeket a kölcsönszintű adatok rendelkezésre bocsátásáért vagy kinyeréséért, amelyek hátrányos megkülönböztetést valósítanak meg vagy a kölcsönszintű adatokhoz való hozzáférés indokolatlan korlátozásához vezetnek.

| 3. | A lefedettség követelményét illetően a kölcsönszintű adattárnak:






  a) | stabil technológiai rendszereket és operatív ellenőrzést kell kialakítania és fenntartania, amelyek lehetővé teszik számára a kölcsönszintű adatok oly módon történő feldolgozását, amely megfelel az eurorendszer kölcsönszintű adatok benyújtására vonatkozó követelményeinek a 78. cikkben és e mellékletben meghatározottak szerinti kölcsönszintűadat-közlési kötelezettség hatálya alá tartozó eszközfedezetű értékpapírok tekintetében; |
| --- | --- | --- |

3.

A lefedettség követelményét illetően a kölcsönszintű adattárnak:

a)

stabil technológiai rendszereket és operatív ellenőrzést kell kialakítania és fenntartania, amelyek lehetővé teszik számára a kölcsönszintű adatok oly módon történő feldolgozását, amely megfelel az eurorendszer kölcsönszintű adatok benyújtására vonatkozó követelményeinek a 78. cikkben és e mellékletben meghatározottak szerinti kölcsönszintűadat-közlési kötelezettség hatálya alá tartozó eszközfedezetű értékpapírok tekintetében;

| b) | hiteles módon igazolnia kell az eurorendszer felé, hogy technikai és operatív kapacitása lehetővé tenné számára a jelentős lefedettség elérését, amennyiben kijelölt kölcsönszintű adattárkénti jogállást kapna. |
| --- | --- |

b)

hiteles módon igazolnia kell az eurorendszer felé, hogy technikai és operatív kapacitása lehetővé tenné számára a jelentős lefedettség elérését, amennyiben kijelölt kölcsönszintű adattárkénti jogállást kapna.

| 4. | A megfelelő irányítási struktúra és az átláthatóság követelményét illetően a kölcsönszintű adattárnak:






  a) | olyan irányítási rendszert kell kialakítania, amely az átláthatóság előmozdítása útján szolgálja az eszközfedezetű értékpapírok piacán az érdekeltek érdekeit; |
| --- | --- | --- |

4.

A megfelelő irányítási struktúra és az átláthatóság követelményét illetően a kölcsönszintű adattárnak:

a)

olyan irányítási rendszert kell kialakítania, amely az átláthatóság előmozdítása útján szolgálja az eszközfedezetű értékpapírok piacán az érdekeltek érdekeit;

| b) | egyértelműen dokumentált irányítási rendszert kell kialakítania, eleget kell tennie a megfelelő irányítási követelményeknek, és biztosítania kell megfelelő szervezeti struktúra fenntartását és működtetését a folytonosság és a rendes működés biztosítása érdekében; és |
| --- | --- |

b)

egyértelműen dokumentált irányítási rendszert kell kialakítania, eleget kell tennie a megfelelő irányítási követelményeknek, és biztosítania kell megfelelő szervezeti struktúra fenntartását és működtetését a folytonosság és a rendes működés biztosítása érdekében; és

| c) | a dokumentumokhoz és az alapul szolgáló információkhoz való megfelelő hozzáférést kell biztosítania az eurorendszer számára ahhoz, hogy az eurorendszer folyamatosan figyelemmel tudja kísérni a kölcsönszintű adattár irányítási struktúrájának folyamatos megfelelőségét. |
| --- | --- |

c)

a dokumentumokhoz és az alapul szolgáló információkhoz való megfelelő hozzáférést kell biztosítania az eurorendszer számára ahhoz, hogy az eurorendszer folyamatosan figyelemmel tudja kísérni a kölcsönszintű adattár irányítási struktúrájának folyamatos megfelelőségét.

II.   A kijelölésre és a kijelölés visszavonására vonatkozó eljárások

| 1. | Az eurorendszer által kölcsönszintű adattárként történő kijelölés iránti kérelmet az EKB Kockázatkezelési Igazgatóságához kell benyújtani. A kérelemnek megfelelő indokolást és teljes körű alátámasztó dokumentációt kell tartalmaznia, amelyek bemutatják, hogy a kérelmező megfelel a kölcsönszintű adattárakra vonatkozóan ezen iránymutatásban meghatározott követelményeknek. A kérelmet, indokolást és alátámasztó dokumentációt írásban, és lehetőség szerint elektronikus formában kell benyújtani. |
| --- | --- |

1.

Az eurorendszer által kölcsönszintű adattárként történő kijelölés iránti kérelmet az EKB Kockázatkezelési Igazgatóságához kell benyújtani. A kérelemnek megfelelő indokolást és teljes körű alátámasztó dokumentációt kell tartalmaznia, amelyek bemutatják, hogy a kérelmező megfelel a kölcsönszintű adattárakra vonatkozóan ezen iránymutatásban meghatározott követelményeknek. A kérelmet, indokolást és alátámasztó dokumentációt írásban, és lehetőség szerint elektronikus formában kell benyújtani.

| 2. | A kérelem kézhezvételétől számított 25 munkanapon belül az EKB ellenőrzi, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem hiányos, az EKB határidőt szab meg, amelynek leteltéig a kölcsönszintű adattárnak további információkat kell benyújtania. |
| --- | --- |

2.

A kérelem kézhezvételétől számított 25 munkanapon belül az EKB ellenőrzi, hogy a kérelem hiánytalan-e. Ha a kérelem hiányos, az EKB határidőt szab meg, amelynek leteltéig a kölcsönszintű adattárnak további információkat kell benyújtania.

| 3. | Az EKB azt követően, hogy megállapította a kérelem hiánytalanságát, ennek megfelelően értesíti a kölcsönszintű adattárat. |
| --- | --- |

3.

Az EKB azt követően, hogy megállapította a kérelem hiánytalanságát, ennek megfelelően értesíti a kölcsönszintű adattárat.

| 4. | Az eurorendszer a (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően észszerű időn belül megvizsgálja a kölcsönszintű adattár által benyújtott, kijelölés iránti kérelmet annak alapján, hogy a kölcsönszintű adattár megfelel-e az ezen iránymutatásban meghatározott követelményeknek. E vizsgálat részeként az eurorendszer felszólíthatja a kölcsönszintű adattárat arra, hogy hajtson végre egy vagy több élő interaktív demonstrációt az eurorendszer alkalmazottaival annak érdekében, hogy szemléltesse a kölcsönszintű adattár technikai kapacitásait a IV.I szakasz (2) és (3) bekezdésében meghatározott követelmények tekintetében. Amennyiben az eurorendszer ilyen demonstrációra szólít fel, úgy az a kérelmezési eljárás kötelező követelményének tekintendő. |
| --- | --- |

4.

Az eurorendszer a (6) bekezdésben foglaltaknak megfelelően észszerű időn belül megvizsgálja a kölcsönszintű adattár által benyújtott, kijelölés iránti kérelmet annak alapján, hogy a kölcsönszintű adattár megfelel-e az ezen iránymutatásban meghatározott követelményeknek. E vizsgálat részeként az eurorendszer felszólíthatja a kölcsönszintű adattárat arra, hogy hajtson végre egy vagy több élő interaktív demonstrációt az eurorendszer alkalmazottaival annak érdekében, hogy szemléltesse a kölcsönszintű adattár technikai kapacitásait a IV.I szakasz (2) és (3) bekezdésében meghatározott követelmények tekintetében. Amennyiben az eurorendszer ilyen demonstrációra szólít fel, úgy az a kérelmezési eljárás kötelező követelményének tekintendő.

| 5. | Az eurorendszer a vizsgálat időtartamát 20 munkanappal meghosszabbíthatja az olyan esetekben, amikor az eurorendszer további pontosítást tart szükségesnek, vagy amennyiben a (4) bekezdésnek megfelelően demonstrációra szólított fel. |
| --- | --- |

5.

Az eurorendszer a vizsgálat időtartamát 20 munkanappal meghosszabbíthatja az olyan esetekben, amikor az eurorendszer további pontosítást tart szükségesnek, vagy amennyiben a (4) bekezdésnek megfelelően demonstrációra szólított fel.

| 6. | Az eurorendszer törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett értesítéstől számított 60 munkanapon belül, vagy ha az (5) bekezdés alkalmazandó, 80 munkanapon belül a kijelölésről vagy a kijelölés elutasításáról szóló indokolással ellátott határozatot hozzon. |
| --- | --- |

6.

Az eurorendszer törekszik arra, hogy a (3) bekezdésben említett értesítéstől számított 60 munkanapon belül, vagy ha az (5) bekezdés alkalmazandó, 80 munkanapon belül a kijelölésről vagy a kijelölés elutasításáról szóló indokolással ellátott határozatot hozzon.

| 7. | Az eurorendszer a (6) bekezdés szerinti határozat elfogadásától számított öt munkanapon belül közli határozatát az érintett kölcsönszintű adattárral. Amennyiben az eurorendszer elutasítja a kölcsönszintű adattár kijelölését, vagy visszavonja a kölcsönszintű adattár kijelölését, az értesítésben közli határozatának indokait. |
| --- | --- |

7.

Az eurorendszer a (6) bekezdés szerinti határozat elfogadásától számított öt munkanapon belül közli határozatát az érintett kölcsönszintű adattárral. Amennyiben az eurorendszer elutasítja a kölcsönszintű adattár kijelölését, vagy visszavonja a kölcsönszintű adattár kijelölését, az értesítésben közli határozatának indokait.

| 8. | Az eurorendszer által a (6) bekezdésnek megfelelően hozott határozat a (7) bekezdésnek megfelelően történt közlésétől számított ötödik munkanapon lép hatályba. |
| --- | --- |

8.

Az eurorendszer által a (6) bekezdésnek megfelelően hozott határozat a (7) bekezdésnek megfelelően történt közlésétől számított ötödik munkanapon lép hatályba.

| 9. | A kijelölt kölcsönszintű adattárnak indokolatlan késedelem nélkül értesítenie kell az eurorendszert a kijelölésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésében bekövetkező bármely lényeges változásról. |
| --- | --- |

9.

A kijelölt kölcsönszintű adattárnak indokolatlan késedelem nélkül értesítenie kell az eurorendszert a kijelölésre vonatkozó követelményeknek való megfelelésében bekövetkező bármely lényeges változásról.

| 10. | Az eurorendszer visszavonja a kölcsönszintű adattár kijelölését, amennyiben a kölcsönszintű adattár:






  a) | a kijelölést hamis nyilatkozatok adásával vagy egyéb szabálytalan módon érte el; vagy |
| --- | --- | --- |

10.

Az eurorendszer visszavonja a kölcsönszintű adattár kijelölését, amennyiben a kölcsönszintű adattár:

a)

a kijelölést hamis nyilatkozatok adásával vagy egyéb szabálytalan módon érte el; vagy

| b) | már nem felel meg azoknak a követelményeknek, amelyek alapján kijelölésére sor került. |
| --- | --- |

b)

már nem felel meg azoknak a követelményeknek, amelyek alapján kijelölésére sor került.

| 11. | A kölcsönszintű adattár kijelölésének visszavonásáról szóló határozat haladéktalanul hatályba lép. Azon eszközfedezetű értékpapírok, amelyek tekintetében olyan kölcsönszintű adattáron keresztül tettek elérhetővé adatokat, amelynek kijelölése a (10) bekezdésnek megfelelően visszavonásra került, az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként elfogadhatóak maradhatnak, amennyiben minden egyéb követelmény teljesül,






  a) | az I. szakasz (3) bekezdésében meghatározott, következő előírt kölcsönszintűadat-szolgáltatási időpontig; vagy |
| --- | --- | --- |

11.

A kölcsönszintű adattár kijelölésének visszavonásáról szóló határozat haladéktalanul hatályba lép. Azon eszközfedezetű értékpapírok, amelyek tekintetében olyan kölcsönszintű adattáron keresztül tettek elérhetővé adatokat, amelynek kijelölése a (10) bekezdésnek megfelelően visszavonásra került, az eurorendszer hitelműveletei céljára fedezetként elfogadhatóak maradhatnak, amennyiben minden egyéb követelmény teljesül,

a)

az I. szakasz (3) bekezdésében meghatározott, következő előírt kölcsönszintűadat-szolgáltatási időpontig; vagy

| b) | amennyiben az a) pont alapján megengedett időszak technikailag nem megvalósítható a kölcsönszintű adatokat benyújtó fél számára, és a következő, az I. szakasz (3) bekezdésében meghatározott, előírt kölcsönszintűadat-szolgáltatási időpontig írásbeli magyarázattal szolgáltak az elfogadhatóságot értékelő NKB számára, a (10) bekezdés szerinti határozattól számított három hónapig. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az a) pont alapján megengedett időszak technikailag nem megvalósítható a kölcsönszintű adatokat benyújtó fél számára, és a következő, az I. szakasz (3) bekezdésében meghatározott, előírt kölcsönszintűadat-szolgáltatási időpontig írásbeli magyarázattal szolgáltak az elfogadhatóságot értékelő NKB számára, a (10) bekezdés szerinti határozattól számított három hónapig.

Ezen időszak leteltét követően az ilyen eszközfedezetű értékpapírokra vonatkozó kölcsönszintű adatokat kijelölt kölcsönszintű adattáron keresztül kell elérhetővé tenni, az eurorendszer valamennyi vonatkozó követelményével összhangban.

| 12. | Az eurorendszer az EKB honlapján közzéteszi az ezen iránymutatással összhangban kijelölt kölcsönszintű adattárak listáját. E listát a (6) vagy a (10) bekezdés szerinti határozatok elfogadásától számított öt munkanapon belül frissíteni kell.” |
| --- | --- |

12.

Az eurorendszer az EKB honlapján közzéteszi az ezen iránymutatással összhangban kijelölt kölcsönszintű adattárak listáját. E listát a (6) vagy a (10) bekezdés szerinti határozatok elfogadásától számított öt munkanapon belül frissíteni kell.”

| 6. | A szöveg a következő IXa. melléklettel egészül ki:



  „IXa. MELLÉKLET

  Minimális lefedettségi követelmények külső hitelminősítő intézetek számára az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében

  Ez a melléklet a hitelminősítő intézeteknek az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében (ECAF) a 120. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően külső hitelminősítő intézetként (ECAI) történő elfogadására alkalmazandó.
  1.   LEFEDETTSÉGI KÖVETELMÉNYEK






  1. | Az aktuális lefedettséget illetően a hitelminősítő intézetnek az a) fedezetlen banki kötvények, b) vállalati kötvények, c) fedezett kötvények, és d) eszközfedezetű értékpapírok négy eszközkategória közül legalább háromban legalább az alábbi mértékű lefedettséget kell biztosítania:






  i. | az euroövezeti eszközök elfogadható összességének 10 %-a, a minősített eszközök és minősített kibocsátók tekintetében számítva, kivéve az eszközfedezetű értékpapírok eszközosztályt, amelynek esetében csak a minősített eszközök tekintetében fennálló lefedettség alkalmazandó; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő IXa. melléklettel egészül ki:

„IXa. MELLÉKLET

Minimális lefedettségi követelmények külső hitelminősítő intézetek számára az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében

Ez a melléklet a hitelminősítő intézeteknek az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerében (ECAF) a 120. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően külső hitelminősítő intézetként (ECAI) történő elfogadására alkalmazandó.

1.   LEFEDETTSÉGI KÖVETELMÉNYEK

1.

Az aktuális lefedettséget illetően a hitelminősítő intézetnek az a) fedezetlen banki kötvények, b) vállalati kötvények, c) fedezett kötvények, és d) eszközfedezetű értékpapírok négy eszközkategória közül legalább háromban legalább az alábbi mértékű lefedettséget kell biztosítania:

i.

az euroövezeti eszközök elfogadható összességének 10 %-a, a minősített eszközök és minősített kibocsátók tekintetében számítva, kivéve az eszközfedezetű értékpapírok eszközosztályt, amelynek esetében csak a minősített eszközök tekintetében fennálló lefedettség alkalmazandó;

| ii. | az euroövezeti eszközök elfogadható összességének 20 %-a, a fennálló névleges összegek tekintetében számítva; |
| --- | --- |

ii.

az euroövezeti eszközök elfogadható összességének 20 %-a, a fennálló névleges összegek tekintetében számítva;

| iii. | a hitelminősítő intézetnek az adott eszközosztályokban elfogadható eszközökkel rendelkező euroövezeti országok legalább 2/3-ában biztosítania kell a minősített eszközök, minősített kibocsátók vagy minősített névleges összegek tekintetében előírt, az i. és ii. pontban említett lefedettséget. |
| --- | --- |

iii.

a hitelminősítő intézetnek az adott eszközosztályokban elfogadható eszközökkel rendelkező euroövezeti országok legalább 2/3-ában biztosítania kell a minősített eszközök, minősített kibocsátók vagy minősített névleges összegek tekintetében előírt, az i. és ii. pontban említett lefedettséget.

| 2. | A hitelminősítő intézetnek államadósság-minősítést kell biztosítania legalább az összes olyan euroövezeti kibocsátói rezidens országra vonatkozóan, ahol ezen hitelminősítő intézet az 1. pontban említett négy eszközosztály egyikébe tartozó eszközöket minősít, azon eszközök kivételével, amelyek esetében az eurorendszer az adott ország kockázatértékelését irrelevánsnak tekinti a hitelminősítő intézet által a kibocsátásra, kibocsátóra vagy garanciavállalóra vonatkozóan adott hitelminősítés szempontjából. |
| --- | --- |

2.

A hitelminősítő intézetnek államadósság-minősítést kell biztosítania legalább az összes olyan euroövezeti kibocsátói rezidens országra vonatkozóan, ahol ezen hitelminősítő intézet az 1. pontban említett négy eszközosztály egyikébe tartozó eszközöket minősít, azon eszközök kivételével, amelyek esetében az eurorendszer az adott ország kockázatértékelését irrelevánsnak tekinti a hitelminősítő intézet által a kibocsátásra, kibocsátóra vagy garanciavállalóra vonatkozóan adott hitelminősítés szempontjából.

| 3. | A történeti lefedettséget illetően a hitelminősítő intézetnek az 1. és 2. pontban vázolt minimális lefedettségi követelmények legalább 80 %-át teljesítenie kell az ECAF elfogadás iránti kérelmet megelőző három év mindegyikében, és e követelmények 100 %-át teljesítenie kell a kérelem időpontjában és az ECAF elfogadás teljes időtartama alatt. |
| --- | --- |

3.

A történeti lefedettséget illetően a hitelminősítő intézetnek az 1. és 2. pontban vázolt minimális lefedettségi követelmények legalább 80 %-át teljesítenie kell az ECAF elfogadás iránti kérelmet megelőző három év mindegyikében, és e követelmények 100 %-át teljesítenie kell a kérelem időpontjában és az ECAF elfogadás teljes időtartama alatt.

2.   A LEFEDETTSÉG KISZÁMÍTÁSA

| 1. | A lefedettséget a hitelminősítő intézet által az 1060/2009/EK rendelettel összhangban kiadott vagy befogadott és az ECAF valamennyi egyéb követelményének megfelelő hitelminősítések alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

1.

A lefedettséget a hitelminősítő intézet által az 1060/2009/EK rendelettel összhangban kiadott vagy befogadott és az ECAF valamennyi egyéb követelményének megfelelő hitelminősítések alapján kell kiszámítani.

| 2. | Egy adott hitelminősítő intézet által biztosított lefedettség az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára elfogadható eszközök hitelminősítésén alapul, és a 84. cikk szerinti elsőbbségi szabályoknak megfelelően kerül kiszámításra, csak az adott hitelminősítő intézet minősítéseinek figyelembevételével. |
| --- | --- |

2.

Egy adott hitelminősítő intézet által biztosított lefedettség az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára elfogadható eszközök hitelminősítésén alapul, és a 84. cikk szerinti elsőbbségi szabályoknak megfelelően kerül kiszámításra, csak az adott hitelminősítő intézet minősítéseinek figyelembevételével.

| 3. | Az ECAF céljára még nem elfogadott hitelminősítő intézet minimális lefedettségének kiszámítása során az eurorendszer figyelembe veszi az olyan eszközökre vonatkozóan adott releváns hitelminősítéseket is, amelyek az ECAF által elfogadott ECAI-k általi minősítés hiánya miatt nem elfogadhatóak. |
| --- | --- |

3.

Az ECAF céljára még nem elfogadott hitelminősítő intézet minimális lefedettségének kiszámítása során az eurorendszer figyelembe veszi az olyan eszközökre vonatkozóan adott releváns hitelminősítéseket is, amelyek az ECAF által elfogadott ECAI-k általi minősítés hiánya miatt nem elfogadhatóak.

3.   A MEGFELELŐSÉG FELÜLVIZSGÁLATA

| 1. | Az elfogadott ECAI-k e lefedettségei követelményeknek való megfelelése évente felülvizsgálatra kerül. |
| --- | --- |

1.

Az elfogadott ECAI-k e lefedettségei követelményeknek való megfelelése évente felülvizsgálatra kerül.

| 2. | A lefedettségi követelményeknek való meg nem felelés az ECAF szabályaival és eljárásaival összhangban szankcionálható.” |
| --- | --- |

2.

A lefedettségi követelményeknek való meg nem felelés az ECAF szabályaival és eljárásaival összhangban szankcionálható.”

| 7. | A szöveg a következő IXb. melléklettel egészül ki:



  „IXb. MELLÉKLET

  Az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerének minimumkövetelményei a fedezettkötvény-programokról szóló új kibocsátási és felügyeleti jelentésekre vonatkozóan

  1.   BEVEZETÉS
  Az eurorendszer hitelminősítő keretrendszere (ECAF) céljára a külső hitelminősítő intézeteknek (ECAI) a 120. cikk (2a) bekezdése tekintetében a fedezett kötvényeket illetően 2017. július 1-jétől különleges operatív követelményeknek kell megfelelniük. Az ECAI-knak így különösen:






  a) | nyilvánosan elérhető hitelminősítési jelentésben kell bemutatniuk az újonnan minősített fedezettkötvény-programokat; és |
| --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő IXb. melléklettel egészül ki:

„IXb. MELLÉKLET

Az eurorendszer hitelminősítő keretrendszerének minimumkövetelményei a fedezettkötvény-programokról szóló új kibocsátási és felügyeleti jelentésekre vonatkozóan

1.   BEVEZETÉS

Az eurorendszer hitelminősítő keretrendszere (ECAF) céljára a külső hitelminősítő intézeteknek (ECAI) a 120. cikk (2a) bekezdése tekintetében a fedezett kötvényeket illetően 2017. július 1-jétől különleges operatív követelményeknek kell megfelelniük. Az ECAI-knak így különösen:

a)

nyilvánosan elérhető hitelminősítési jelentésben kell bemutatniuk az újonnan minősített fedezettkötvény-programokat; és

| b) | negyedévente a fedezettkötvény-programokról szóló felügyeleti jelentéseket kell elérhetővé tenniük. |
| --- | --- |

b)

negyedévente a fedezettkötvény-programokról szóló felügyeleti jelentéseket kell elérhetővé tenniük.

E melléklet ezeket a minimumkövetelményeket határozza meg részletesen.

Rendszeresen ellenőrzésre kerül majd, hogy az ECAI-k megfelelnek-e ezen követelményeknek. Ha a követelmények egy adott fedezettkötvény-program tekintetében nem teljesülnek, az eurorendszer tekintheti úgy, hogy az érintett fedezettkötvény-programhoz kapcsolódó nyilvános hitelminősítés(ek) nem felel(nek) meg az ECAF magas hitelminőségi követelményeinek. Így az érintett ECAI nyilvános hitelminősítése az adott fedezettkötvény-program keretében kibocsátott forgalomképes eszközök esetében nem használható fel a hitelminőségi követelmények fennállásának megállapításához.

2.   MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

| a) | Az 1. pont a) alpontjában említett nyilvánosan elérhető hitelminősítési jelentésnek (új kibocsátásra vonatkozó jelentés) tartalmaznia kell a program strukturális és jogi aspektusainak átfogó elemzését, a fedezeti portfólió részletes értékelését, a refinanszírozási és a piaci kockázat elemzését, az ügylet résztvevőiről szóló elemzést, az ECAI saját feltételezéseit és mérőszámait, valamint az ügylet bármely egyéb releváns jellemzőinek elemzését. |
| --- | --- |

a)

Az 1. pont a) alpontjában említett nyilvánosan elérhető hitelminősítési jelentésnek (új kibocsátásra vonatkozó jelentés) tartalmaznia kell a program strukturális és jogi aspektusainak átfogó elemzését, a fedezeti portfólió részletes értékelését, a refinanszírozási és a piaci kockázat elemzését, az ügylet résztvevőiről szóló elemzést, az ECAI saját feltételezéseit és mérőszámait, valamint az ügylet bármely egyéb releváns jellemzőinek elemzését.

| b) | Az 1. pont b) alpontjában említett felügyeleti jelentést az ECAI-nak legkésőbb minden negyedév végétől számított nyolc héten belül közzé kell tennie. A felügyeleti jelentéseknek a következő információkat kell tartalmazniuk.






  i. | Az ECAI saját mérőszámai, beleértve a minősítés meghatározásához felhasznált legújabb elérhető saját dinamikus mérőszámokat. Amennyiben az az időpont, amelyre a saját mérőszámok vonatkoznak, eltér a jelentés közzétételének időpontjától, meg kell jelölni, hogy a saját mérőszámok mely időpontra vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

b)

Az 1. pont b) alpontjában említett felügyeleti jelentést az ECAI-nak legkésőbb minden negyedév végétől számított nyolc héten belül közzé kell tennie. A felügyeleti jelentéseknek a következő információkat kell tartalmazniuk.

i.

Az ECAI saját mérőszámai, beleértve a minősítés meghatározásához felhasznált legújabb elérhető saját dinamikus mérőszámokat. Amennyiben az az időpont, amelyre a saját mérőszámok vonatkoznak, eltér a jelentés közzétételének időpontjától, meg kell jelölni, hogy a saját mérőszámok mely időpontra vonatkoznak.

| ii. | A program áttekintése, amely feltünteti legalább a fennálló eszközöket és forrásokat, a kibocsátót és az ügylet egyéb főbb résztvevőit, a fő fedezeti eszköztípust, a jogi keretet, amelynek hatálya alá a program tartozik, valamint a program és a kibocsátó minősítését. |
| --- | --- |

ii.

A program áttekintése, amely feltünteti legalább a fennálló eszközöket és forrásokat, a kibocsátót és az ügylet egyéb főbb résztvevőit, a fő fedezeti eszköztípust, a jogi keretet, amelynek hatálya alá a program tartozik, valamint a program és a kibocsátó minősítését.

| iii. | A többszörös biztosítéknyújtás szintje, beleértve az aktuális és a vállalt többszörös biztosítéknyújtást. |
| --- | --- |

iii.

A többszörös biztosítéknyújtás szintje, beleértve az aktuális és a vállalt többszörös biztosítéknyújtást.

| iv. | Az eszköz-forrás profil, beleértve a fedezett kötvények futamidejének típusát (például hard bullet, soft bullet vagy pass through), a fedezett kötvények és a fedezeti portfólió súlyozott átlagos élettartamát, valamint a kamatlábak, illetve a devizanemek közötti eltérésekre vonatkozó információk. |
| --- | --- |

iv.

Az eszköz-forrás profil, beleértve a fedezett kötvények futamidejének típusát (például hard bullet, soft bullet vagy pass through), a fedezett kötvények és a fedezeti portfólió súlyozott átlagos élettartamát, valamint a kamatlábak, illetve a devizanemek közötti eltérésekre vonatkozó információk.

| v. | A jelentés közzétételének időpontjában fennálló kamatláb- és devizaswapok, beleértve a swap ügyfelek nevét, és jogalany-azonosítójukat, amennyiben rendelkezésre áll. |
| --- | --- |

v.

A jelentés közzétételének időpontjában fennálló kamatláb- és devizaswapok, beleértve a swap ügyfelek nevét, és jogalany-azonosítójukat, amennyiben rendelkezésre áll.

| vi. | A devizák megoszlása, beleértve az érték tekintetében történő bontást mind a fedezeti portfólió, mind az egyes kötvények szintjén. |
| --- | --- |

vi.

A devizák megoszlása, beleértve az érték tekintetében történő bontást mind a fedezeti portfólió, mind az egyes kötvények szintjén.

| vii. | A fedezeti portfólióba tartozó eszközök, beleértve az eszközegyenleget, eszköztípusokat, a hitelek számát és átlagos nagyságát, a fedezeti portfólió fennállásának időtartamát (seasoning), futamidőt, hitelfedezeti arányt (loan-to-valuation ratio), regionális megoszlást és a hátralékok megoszlását. |
| --- | --- |

vii.

A fedezeti portfólióba tartozó eszközök, beleértve az eszközegyenleget, eszköztípusokat, a hitelek számát és átlagos nagyságát, a fedezeti portfólió fennállásának időtartamát (seasoning), futamidőt, hitelfedezeti arányt (loan-to-valuation ratio), regionális megoszlást és a hátralékok megoszlását.

| viii. | A fedezeti portfólió helyettesítő eszközei, az eszközegyenleget is beleértve. |
| --- | --- |

viii.

A fedezeti portfólió helyettesítő eszközei, az eszközegyenleget is beleértve.

| ix. | A programba tartozó valamennyi minősített értékpapír felsorolása, nemzetközi értékpapír-azonosító számuk (ISIN) szerint azonosítva. Ez a közzététel történhet az ECAI honlapján közzétett külön letölthető fájl útján is. |
| --- | --- |

ix.

A programba tartozó valamennyi minősített értékpapír felsorolása, nemzetközi értékpapír-azonosító számuk (ISIN) szerint azonosítva. Ez a közzététel történhet az ECAI honlapján közzétett külön letölthető fájl útján is.

| x. | A felügyeleti jelentés összeállítása során használt adatmeghatározások és adatforrások felsorolása. Ez a közzététel történhet az ECAI honlapján közzétett külön letölthető fájl útján is.” |
| --- | --- |

x.

A felügyeleti jelentés összeállítása során használt adatmeghatározások és adatforrások felsorolása. Ez a közzététel történhet az ECAI honlapján közzétett külön letölthető fájl útján is.”

| 8. | A XII. melléklet VI. szakasza a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. táblázat helyébe a következő táblázat lép:


  „1. táblázat


  Az ügyletekben mobilizált forgalomképes eszközök

  Jellemzők











  Név | Eszközosztály | Lejárat időpontja | Kamatozás | Kamatozás gyakorisága | Hátralévő futamidő | Diszkontálás (haircut) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| »A« eszköz | Az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvény | 2018.8.30. | Fix kamatozás | 6 hónap | 4 év | 2,50 % |
| »B« eszköz | Államkötvény | 2018.11.19. | Változó | 12 hónap | 4 év | 0,50 % |
| »C« eszköz | Vállalati kötvény | 2025.5.12. | Kamatszelvény nélküli kötvény | | > 10 év | 13,00 % |

8.

A XII. melléklet VI. szakasza a következőképpen módosul:

a)

Az 1. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„1. táblázat

„1. táblázat

Az ügyletekben mobilizált forgalomképes eszközök

Az ügyletekben mobilizált forgalomképes eszközök

Jellemzők

Név

Eszközosztály

Lejárat időpontja

Kamatozás

Kamatozás gyakorisága

Hátralévő futamidő

Diszkontálás (haircut)

»A« eszköz

Az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvény

2018.8.30.

Fix kamatozás

6 hónap

4 év

2,50 %

»B« eszköz

Államkötvény

2018.11.19.

Változó

12 hónap

4 év

0,50 %

»C« eszköz

Vállalati kötvény

2025.5.12.

Kamatszelvény nélküli kötvény

> 10 év

13,00 %

Árfolyamok százalékban (kamattal együtt) (*1)

*1

| 2014.7.30. | 2014.7.31. | 2014.8.1. | 2014.8.4. | 2014.8.5. | 2014.8.6. | 2014.8.7. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 101,61 | 101,21 | 99,50 | 99,97 | 99,73 | 100,01 | 100,12 |
| | 98,12 | 97,95 | 98,15 | 98,56 | 98,59 | 98,57 |
| | | | | | 53,71 | 53,62 |

2014.7.30.

2014.7.31.

2014.8.1.

2014.8.4.

2014.8.5.

2014.8.6.

2014.8.7.

101,61

101,21

99,50

99,97

99,73

100,01

100,12

98,12

97,95

98,15

98,56

98,59

98,57

53,71

53,62

| b) | „AZ EARMARKING RENDSZER” cím alatti 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | 2014. július 30-án az ügyfél visszavásárlási megállapodást köt az NKB-val, amely az »A« eszközből 50,6 millió eurónyit vásárol. Az »A« eszköz egy fix kamatozású és 1–2. szintű hitelminőségi besorolással rendelkező, az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvény 2018. augusztus 30-i lejárattal. A lejáratig hátralevő futamidő négy év, így az értékelési haircut 2,5 %. Azon a napon az »A« eszköz piaci ára a referenciapiacon 101,61 %, amely tartalmazza a kuponszelvényen felhalmozódott kamatot. Az ügyfélnek olyan mennyiségű »A« eszközt kell szolgáltatnia, amely a 2,5 % haircut levonása után meghaladja a kiosztott 50 millió eurót. Ezért az ügyfél 50,6 millió euro névértékben szállít »A« eszközt, amelynek kiigazított piaci értéke azon a napon 50 129 294 euro.” |
| --- | --- | --- |

b)

„AZ EARMARKING RENDSZER” cím alatti 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

2014. július 30-án az ügyfél visszavásárlási megállapodást köt az NKB-val, amely az »A« eszközből 50,6 millió eurónyit vásárol. Az »A« eszköz egy fix kamatozású és 1–2. szintű hitelminőségi besorolással rendelkező, az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvény 2018. augusztus 30-i lejárattal. A lejáratig hátralevő futamidő négy év, így az értékelési haircut 2,5 %. Azon a napon az »A« eszköz piaci ára a referenciapiacon 101,61 %, amely tartalmazza a kuponszelvényen felhalmozódott kamatot. Az ügyfélnek olyan mennyiségű »A« eszközt kell szolgáltatnia, amely a 2,5 % haircut levonása után meghaladja a kiosztott 50 millió eurót. Ezért az ügyfél 50,6 millió euro névértékben szállít »A« eszközt, amelynek kiigazított piaci értéke azon a napon 50 129 294 euro.”

---

(*1)  Egy adott értékelési napra feltüntetett árak megfelelnek az értékelési napot megelőző üzleti nap legjellemzőbb árának.”

*1

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/117

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/2299 IRÁNYMUTATÁSA

(2016. november 2.)

az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtása során alkalmazott haircutokról szóló (EU) 2016/65 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/32)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, a 9.2., 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére, valamint 20. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az eurorendszer hitelműveletei céljára elfogadható minden eszköz esetében különleges kockázatkezelési intézkedések kerülnek alkalmazásra annak érdekében, hogy megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteségektől azokban az esetekben, amikor az ügyfél mulasztása miatt a fedezetet értékesíteni kell. Az eurorendszer kockázatkezelési keretrendszerének rendszeres felülvizsgálata eredményeként több módosítást kell eszközölni a megfelelő védelem biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az eurorendszer hitelműveletei céljára elfogadható minden eszköz esetében különleges kockázatkezelési intézkedések kerülnek alkalmazásra annak érdekében, hogy megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteségektől azokban az esetekben, amikor az ügyfél mulasztása miatt a fedezetet értékesíteni kell. Az eurorendszer kockázatkezelési keretrendszerének rendszeres felülvizsgálata eredményeként több módosítást kell eszközölni a megfelelő védelem biztosítása érdekében.

| (2) | Ezért az (EU) 2016/65 európai központi banki iránymutatást (EKB/2015/35) (1) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Ezért az (EU) 2016/65 európai központi banki iránymutatást (EKB/2015/35) (1) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az (EU) 2016/65 iránymutatás (EKB/2015/35) a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Az elfogadható forgalomképes eszközökre alkalmazott haircutok

  (1)   Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) negyedik részének VI. címével összhangban a forgalomképes eszközökre az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 97. pontjában meghatározott haircutokat kell alkalmazni, amelyek szintjeit az ezen iránymutatás mellékletében található 2. és 2a. táblázat tartalmazza.


  (2)   A valamely konkrét eszközre vonatkozó haircut a következő tényezőktől függ:






  a) | a 2. cikkben meghatározott haircut-kategória, amelybe az eszközt besorolták; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az elfogadható forgalomképes eszközökre alkalmazott haircutok

(1)   Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) negyedik részének VI. címével összhangban a forgalomképes eszközökre az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 2. cikkének 97. pontjában meghatározott haircutokat kell alkalmazni, amelyek szintjeit az ezen iránymutatás mellékletében található 2. és 2a. táblázat tartalmazza.

(2)   A valamely konkrét eszközre vonatkozó haircut a következő tényezőktől függ:

a)

a 2. cikkben meghatározott haircut-kategória, amelybe az eszközt besorolták;

| b) | az eszköz 3. cikkben meghatározottak szerinti hátralevő futamideje vagy súlyozott átlagos élettartama; |
| --- | --- |

b)

az eszköz 3. cikkben meghatározottak szerinti hátralevő futamideje vagy súlyozott átlagos élettartama;

| c) | az eszköz kamatszelvény-szerkezete; és |
| --- | --- |

c)

az eszköz kamatszelvény-szerkezete; és

| d) | az eszköz hitelminőségi besorolása.” |
| --- | --- |

d)

az eszköz hitelminőségi besorolása.”

| 2. | A 2. cikk b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a helyi önkormányzatok és a regionális kormányzatok, az eurorendszer által ügynökségnek minősített szervezetek, a multilaterális fejlesztési bankok és a nemzetközi szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, valamint az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvények a II. haircut-kategóriába tartoznak; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a helyi önkormányzatok és a regionális kormányzatok, az eurorendszer által ügynökségnek minősített szervezetek, a multilaterális fejlesztési bankok és a nemzetközi szervezetek által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, valamint az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvények a II. haircut-kategóriába tartoznak;

| c) | az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvényektől eltérő, az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvények, az egyéb fedezett kötvények, valamint a nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a III. haircut-kategóriába tartoznak;” |
| --- | --- |

c)

az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvényektől eltérő, az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvények, az egyéb fedezett kötvények, valamint a nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a III. haircut-kategóriába tartoznak;”

| 3. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  A forgalomképes eszközökre vonatkozó haircutok

  (1)   Az I–IV. kategóriába sorolt forgalomképes eszközökre vonatkozó haircutokat a következők alapján kell meghatározni:






  a) | az adott eszköznek az 1-es, 2-es vagy 3-as hitelminőségi besorolás alá tartozása; |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A forgalomképes eszközökre vonatkozó haircutok

(1)   Az I–IV. kategóriába sorolt forgalomképes eszközökre vonatkozó haircutokat a következők alapján kell meghatározni:

a)

az adott eszköznek az 1-es, 2-es vagy 3-as hitelminőségi besorolás alá tartozása;

| b) | az eszköz hátralevő futamideje a (2) bekezdésben részletezettek szerint; |
| --- | --- |

b)

az eszköz hátralevő futamideje a (2) bekezdésben részletezettek szerint;

| c) | az eszköz kamatszelvény-szerkezete a (2) bekezdésben részletezettek szerint. |
| --- | --- |

c)

az eszköz kamatszelvény-szerkezete a (2) bekezdésben részletezettek szerint.

(2)   Az I–IV. haircut-kategóriába sorolt forgalomképes eszközök esetében az alkalmazandó haircut a hátralevő futamidőtől és a kamatszelvény-szerkezettől függ, az alábbiak szerint.

| a) | A kamatszelvény nélküli és a rögzített kamatozású forgalomképes eszközök esetében az alkalmazandó haircutot az ezen iránymutatás mellékletében található 2. táblázat alapján kell meghatározni. A haircut meghatározása szempontjából releváns futamidő az eszköz hátralevő futamideje. |
| --- | --- |

a)

A kamatszelvény nélküli és a rögzített kamatozású forgalomképes eszközök esetében az alkalmazandó haircutot az ezen iránymutatás mellékletében található 2. táblázat alapján kell meghatározni. A haircut meghatározása szempontjából releváns futamidő az eszköz hátralevő futamideje.

| b) | A változó kamatozású forgalomképes eszközök esetében az alkalmazandó haircut a legfeljebb egyéves hátralevő futamidejű, rögzített kamatozású forgalomképes eszközökre alkalmazott haircutnak felel meg, a következő esetek kivételével:






  i. | azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek átállítási időszaka több mint egy év, rögzített kamatozásúaknak tekintendők, és a haircut alkalmazása szempontjából releváns futamidő az eszköz hátralevő futamideje; |
| --- | --- | --- |

b)

A változó kamatozású forgalomképes eszközök esetében az alkalmazandó haircut a legfeljebb egyéves hátralevő futamidejű, rögzített kamatozású forgalomképes eszközökre alkalmazott haircutnak felel meg, a következő esetek kivételével:

i.

azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek átállítási időszaka több mint egy év, rögzített kamatozásúaknak tekintendők, és a haircut alkalmazása szempontjából releváns futamidő az eszköz hátralevő futamideje;

| ii. | azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek tekintetében a referencia-kamatláb valamely euroövezeti inflációs index, rögzített kamatozásúaknak tekintendők, és a haircut alkalmazása szempontjából releváns futamidő az eszköz hátralevő futamideje; |
| --- | --- |

ii.

azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek tekintetében a referencia-kamatláb valamely euroövezeti inflációs index, rögzített kamatozásúaknak tekintendők, és a haircut alkalmazása szempontjából releváns futamidő az eszköz hátralevő futamideje;

| iii. | azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek nem nullával egyenlő alsó korláttal rendelkeznek, és/vagy azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek felső korláttal rendelkeznek, rögzített kamatozásúaknak tekintendők. |
| --- | --- |

iii.

azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek nem nullával egyenlő alsó korláttal rendelkeznek, és/vagy azon változó kamatozású kamatszelvények, amelyek felső korláttal rendelkeznek, rögzített kamatozásúaknak tekintendők.

| c) | A több típusú kamatszelvény-szerkezettel rendelkező eszközökre alkalmazott haircut kizárólag az eszköz hátralevő élettartama alatt érvényesülő kamatszelvény-szerkezettől függ, és az azonos hátralevő futamidejű és hitelminőségi besorolású forgalomképes eszközre irányadó legmagasabb haircutnak felel meg. E célra az eszköz hátralevő élettartama alatt érvényesülő bármely típusú kamatszelvény-szerkezet figyelembe vehető. |
| --- | --- |

c)

A több típusú kamatszelvény-szerkezettel rendelkező eszközökre alkalmazott haircut kizárólag az eszköz hátralevő élettartama alatt érvényesülő kamatszelvény-szerkezettől függ, és az azonos hátralevő futamidejű és hitelminőségi besorolású forgalomképes eszközre irányadó legmagasabb haircutnak felel meg. E célra az eszköz hátralevő élettartama alatt érvényesülő bármely típusú kamatszelvény-szerkezet figyelembe vehető.

(3)   Az V. haircut-kategóriába sorolt forgalomképes eszközök esetében, azok kamatszelvény-szerkezetétől függetlenül, a haircut az eszköz súlyozott átlagos élettartama alapján kerül meghatározásra, a (4) és (5) bekezdésben kifejtettek szerint. Az V. kategóriába tartozó forgalomképes eszközökre alkalmazandó haircutokat az ezen iránymutatás mellékletében található 2a. táblázat tartalmazza.

(4)   Egy eszközfedezetű értékpapír előbbre sorolt ügyletrészsorozatának súlyozott átlagos élettartamát az adott ügyletrészsorozat tekintetében a visszafizetés teljesítéséig hátralevő várható súlyozott átlagos időtartamként kell megbecsülni. A megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapírok esetében a súlyozott átlagos élettartam feltételezi, hogy a kibocsátót megillető vételi opciókat nem fogják gyakorolni.

(5)   A (4) bekezdés alkalmazásában a »megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapírok« olyan eszközfedezetű értékpapírokat jelent, amelyeket a fennálló névleges összeg 75 %-ánál nagyobb arányban az eszközfedezetű értékpapírt kezdeményező ügyfél vagy az értékpapírosítást kezdeményezőhöz fűződő szoros kapcsolatokkal rendelkező szervezetek használnak fel. E szoros kapcsolatokat az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 138. cikke szerint kell megállapítani.”

| 4. | Az 5. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   A nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumokra 36,5 %-os haircut vonatkozik.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A nem forgalomképes jelzálog-fedezetű lakossági adósságinstrumentumokra 36,5 %-os haircut vonatkozik.”

| 5. | Az 5. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(7)   Valamely elfogadható hitelkövetelésekkel fedezett, nem forgalomképes adósságinstrumentum (a továbbiakban: DECC) fedezeti portfóliójában szereplő minden egyes hitelkövetelésre egyedi szinten alkalmazott haircut vonatkozik a fenti (1)–(4) bekezdésben meghatározott szabályok szerint. A fedezeti portfólióban szereplő hitelkövetelések haircut alkalmazása utáni összesített értékének mindenkor el kell érnie vagy meg kell haladnia a DECC fennálló tőkeösszegének értékét. Ha az összesített érték az előző mondatban említett határérték alá esik, a DECC-et elfogadhatatlannak kell tekinteni.” |
| --- | --- |

5.

Az 5. cikk (7) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Valamely elfogadható hitelkövetelésekkel fedezett, nem forgalomképes adósságinstrumentum (a továbbiakban: DECC) fedezeti portfóliójában szereplő minden egyes hitelkövetelésre egyedi szinten alkalmazott haircut vonatkozik a fenti (1)–(4) bekezdésben meghatározott szabályok szerint. A fedezeti portfólióban szereplő hitelkövetelések haircut alkalmazása utáni összesített értékének mindenkor el kell érnie vagy meg kell haladnia a DECC fennálló tőkeösszegének értékét. Ha az összesített érték az előző mondatban említett határérték alá esik, a DECC-et elfogadhatatlannak kell tekinteni.”

| (6) | Az (EU) 2016/65 iránymutatás (EKB/2015/35) melléklete helyébe a jelen iránymutatás melléklete lép. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2016/65 iránymutatás (EKB/2015/35) melléklete helyébe a jelen iránymutatás melléklete lép.

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, kötelesek meghozni az ezen iránymutatásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket és azokat 2017. január 1-jétől alkalmazni. A nemzeti központi bankok legkésőbb 2016. december 5-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

3. cikk

Címzettek

Ennek a iránymutatásnak azon tagállamok nemzeti központi bankjai a címzettjei, amelyek pénzneme az euro.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 2-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/65 iránymutatása (2015. november 18.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtása során alkalmazott haircutokról (EKB/2015/35) (HL L 14., 2016.1.21., 30. o.).

1

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2016/65 iránymutatás (EKB/2015/35) melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

1. táblázat

Az elfogadható forgalomképes eszközök haircut-kategóriái a kibocsátó típusa és/vagy az eszköz típusa alapján

| I. kategória | II. kategória | III. kategória | IV. kategória | V. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| központi kormányzatok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  EKB-kötvények
  a nemzeti központi bankok (NKB-k) által az euro adott tagállamban történt bevezetése előtt kibocsátott kötvények | helyi önkormányzatok és regionális kormányzatok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  az eurorendszer által ügynökségek minősített szervezetek által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvények | az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvényektől eltérő, az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvények
  egyéb fedezett kötvények
  nem pénzügyi vállalatok és a kormányzati szektorhoz tartozó vállalatok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | hitelintézetek által kibocsátott, fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  nem hitelintézet pénzügyi vállalatok által kibocsátott, fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | eszközfedezetű értékpapírok |

I. kategória

II. kategória

III. kategória

IV. kategória

V. kategória

központi kormányzatok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

EKB-kötvények

a nemzeti központi bankok (NKB-k) által az euro adott tagállamban történt bevezetése előtt kibocsátott kötvények

helyi önkormányzatok és regionális kormányzatok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

az eurorendszer által ügynökségek minősített szervezetek által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvények

az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő jumbo kötvényektől eltérő, az ÁÉKBV-előírásoknak megfelelő fedezett kötvények

egyéb fedezett kötvények

nem pénzügyi vállalatok és a kormányzati szektorhoz tartozó vállalatok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

hitelintézetek által kibocsátott, fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

nem hitelintézet pénzügyi vállalatok által kibocsátott, fedezetlen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

eszközfedezetű értékpapírok

2. táblázat

Az I–IV. haircut-kategóriába tartozó elfogadható forgalomképes eszközökre alkalmazott haircutok szintjei

| | Haircut-kategóriák |
| --- | --- |
| Hitelminőség | Hátralevő futamidő (év) (*1) | I. kategória | II. kategória | III. kategória | IV. kategória |
| rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli | rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli | rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli | rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli |
| 1. és 2. besorolás | [0–1) | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 7,5 | 7,5 |
| [1–3) | 1,0 | 2,0 | 1,5 | 2,5 | 2,0 | 3,0 | 10,0 | 10,5 |
| [3–5) | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3,5 | 3,0 | 4,5 | 13,0 | 13,5 |
| [5–7) | 2,0 | 3,0 | 3,5 | 4,5 | 4,5 | 6,0 | 14,5 | 15,5 |
| [7–10) | 3,0 | 4,0 | 4,5 | 6,5 | 6,0 | 8,0 | 16,5 | 18,0 |
| [10,∞) | 5,0 | 7,0 | 8,0 | 10,5 | 9,0 | 13,0 | 20,0 | 25,5 |
| | Haircut-kategóriák |
| Hitelminőség | Hátralevő futamidő (év) (*1) | I. kategória | II. kategória | III. kategória | IV. kategória |
| rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli | rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli | rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli | rögzített kamatozású | kamatszelvény nélküli |
| 3. besorolás | [0–1) | 6,0 | 6,0 | 7,0 | 7,0 | 8,0 | 8,0 | 13,0 | 13,0 |
| [1–3) | 7,0 | 8,0 | 9,5 | 13,5 | 14,5 | 15,0 | 22,5 | 25,0 |
| [3–5) | 9,0 | 10,0 | 13,5 | 18,5 | 20,5 | 23,5 | 28,0 | 32,5 |
| [5–7) | 10,0 | 11,5 | 14,0 | 20,0 | 23,0 | 28,0 | 30,5 | 35,0 |
| [7–10) | 11,5 | 13,0 | 16,0 | 24,5 | 24,0 | 30,0 | 31,0 | 37,0 |
| [10,∞) | 13,0 | 16,0 | 19,0 | 29,5 | 24,5 | 32,0 | 31,5 | 38,0 |

Haircut-kategóriák

Hitelminőség

Hátralevő futamidő (év) (*1)

I. kategória

II. kategória

III. kategória

IV. kategória

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

1. és 2. besorolás

[0–1)

0,5

0,5

1,0

1,0

1,0

1,0

7,5

7,5

[1–3)

1,0

2,0

1,5

2,5

2,0

3,0

10,0

10,5

[3–5)

1,5

2,5

2,5

3,5

3,0

4,5

13,0

13,5

[5–7)

2,0

3,0

3,5

4,5

4,5

6,0

14,5

15,5

[7–10)

3,0

4,0

4,5

6,5

6,0

8,0

16,5

18,0

[10,∞)

5,0

7,0

8,0

10,5

9,0

13,0

20,0

25,5

Haircut-kategóriák

Hitelminőség

Hátralevő futamidő (év) (*1)

I. kategória

II. kategória

III. kategória

IV. kategória

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

rögzített kamatozású

kamatszelvény nélküli

3. besorolás

[0–1)

6,0

6,0

7,0

7,0

8,0

8,0

13,0

13,0

[1–3)

7,0

8,0

9,5

13,5

14,5

15,0

22,5

25,0

[3–5)

9,0

10,0

13,5

18,5

20,5

23,5

28,0

32,5

[5–7)

10,0

11,5

14,0

20,0

23,0

28,0

30,5

35,0

[7–10)

11,5

13,0

16,0

24,5

24,0

30,0

31,0

37,0

[10,∞)

13,0

16,0

19,0

29,5

24,5

32,0

31,5

38,0

2a. táblázat

Az V. haircut-kategóriába tartozó elfogadható forgalomképes eszközökre alkalmazott haircutok szintjei

| | | V. kategória |
| --- | --- | --- |
| Hitelminőség | Súlyozott átlagos élettartam (*2) | Haircut |
| 1. és 2. besorolás (AAA és A- között) | [0–1) | 4,0 |
| [1–3) | 4,5 |
| [3–5) | 5,0 |
| [5–7) | 9,0 |
| [7–10) | 13,0 |
| [10,∞) | 20,0 |

V. kategória

Hitelminőség

Súlyozott átlagos élettartam (*2)

Haircut

1. és 2. besorolás (AAA és A- között)

[0–1)

4,0

[1–3)

4,5

[3–5)

5,0

[5–7)

9,0

[7–10)

13,0

[10,∞)

20,0

3. táblázat

A rögzített kamatozású hitelkövetelésekre alkalmazott haircutok szintjei

| | Fedezetértékelési módszertan |
| --- | --- |
| Hitelminőség | Hátralevő futamidő (év) (*3) | Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott elméleti áron alapuló fedezetértékelés | Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott, fennálló állomány szerinti fedezetértékelés |
| 1. és 2. besorolás (AAA és A- között) | [0–1) | 10,0 | 12,0 |
| [1–3) | 12,0 | 16,0 |
| [3–5) | 14,0 | 21,0 |
| [5–7) | 17,0 | 27,0 |
| [7–10) | 22,0 | 35,0 |
| [10,∞) | 30,0 | 45,0 |
| | Fedezetértékelési módszertan |
| Hitelminőség | Hátralevő futamidő (év) (*3) | Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott elméleti áron alapuló fedezetértékelés | Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott, fennálló állomány szerinti fedezetértékelés |
| 3. besorolás (BBB+ és BBB- között) | [0–1) | 17,0 | 19,0 |
| [1–3) | 28,5 | 33,5 |
| [3–5) | 36,0 | 45,0 |
| [5–7) | 37,5 | 50,5 |
| [7–10) | 38,5 | 56,5 |
| [10,∞) | 40,0 | 63,0 |

Fedezetértékelési módszertan

Hitelminőség

Hátralevő futamidő (év) (*3)

Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott elméleti áron alapuló fedezetértékelés

Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott, fennálló állomány szerinti fedezetértékelés

1. és 2. besorolás (AAA és A- között)

[0–1)

10,0

12,0

[1–3)

12,0

16,0

[3–5)

14,0

21,0

[5–7)

17,0

27,0

[7–10)

22,0

35,0

[10,∞)

30,0

45,0

Fedezetértékelési módszertan

Hitelminőség

Hátralevő futamidő (év) (*3)

Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott elméleti áron alapuló fedezetértékelés

Rögzített kamatozás, és az NKB által meghatározott, fennálló állomány szerinti fedezetértékelés

3. besorolás (BBB+ és BBB- között)

[0–1)

17,0

19,0

[1–3)

28,5

33,5

[3–5)

36,0

45,0

[5–7)

37,5

50,5

[7–10)

38,5

56,5

[10,∞)

40,0

63,0

---

(*1)  vagyis [0-1) a hátralevő futamidő egy évnél rövidebb, [1-3) a hátralevő futamidő legalább egy év és három évnél rövidebb stb.

*1

(*2)  vagyis [0–1) a súlyozott átlagos élettartam egy évnél rövidebb, [1–3) a súlyozott átlagos élettartam legalább egy év és három évnél rövidebb stb.

*2

(*3)  vagyis [0–1) a hátralevő futamidő egy évnél rövidebb, [1–3) a hátralevő futamidő legalább egy év és három évnél rövidebb stb.”

*3

---

| 2016.12.17. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 344/123 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.12.17.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 344/123

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/2300 IRÁNYMUTATÁSA

(2016. november 2.)

az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről szóló EKB/2014/31 iránymutatás módosításáról (EKB/2016/33)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, valamint 5.1., 12.1., 14.3. és 18.2. cikkére,

mivel:

| (1) | Az eurorendszer hitelműveletei céljára elfogadható minden eszköz esetében különleges kockázatkezelési intézkedések kerülnek alkalmazásra annak érdekében, hogy megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteségektől azokban az esetekben, amikor a szerződő fél mulasztása miatt a fedezetet értékesíteni kell. Az eurorendszer kockázatkezelési keretrendszerének rendszeres felülvizsgálata eredményeként az eszközfedezetű értékpapírok tekintetében több módosítást kell eszközölni a megfelelő védelem biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az eurorendszer hitelműveletei céljára elfogadható minden eszköz esetében különleges kockázatkezelési intézkedések kerülnek alkalmazásra annak érdekében, hogy megvédjék az eurorendszert a pénzügyi veszteségektől azokban az esetekben, amikor a szerződő fél mulasztása miatt a fedezetet értékesíteni kell. Az eurorendszer kockázatkezelési keretrendszerének rendszeres felülvizsgálata eredményeként az eszközfedezetű értékpapírok tekintetében több módosítást kell eszközölni a megfelelő védelem biztosítása érdekében.

| (2) | Ezért az EKB/2014/31 európai központi banki iránymutatást (1) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Ezért az EKB/2014/31 európai központi banki iránymutatást (1) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2014/31 iránymutatás módosítása

Az EKB/2014/31 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben említett eszközfedezetű értékpapírra, amely nem rendelkezik két, az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében legalább 2-es hitelminőségi besorolásnak megfelelő nyilvános hitelminősítéssel az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) (*1) 82. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, a súlyozott átlagos élettartamától függő, a IIa. mellékletben foglaltak szerinti fedezetértékelési haircut vonatkozik.


  (*1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).”
  " |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben említett eszközfedezetű értékpapírra, amely nem rendelkezik két, az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében legalább 2-es hitelminőségi besorolásnak megfelelő nyilvános hitelminősítéssel az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) (*1) 82. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően, a súlyozott átlagos élettartamától függő, a IIa. mellékletben foglaltak szerinti fedezetértékelési haircut vonatkozik.

(*1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (Az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).”
  "

*1

| b) | A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   Egy eszközfedezetű értékpapír előbbre sorolt ügyletrészsorozatának súlyozott átlagos élettartamát az ügyletrészsorozat tekintetében történő visszafizetés teljesítéséig hátralevő várható súlyozott átlagos időtartamként kell megbecsülni. A megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapírok esetében a súlyozott átlagos élettartam feltételezi, hogy a kibocsátót megillető vételi opciókat nem fogják gyakorolni.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   Egy eszközfedezetű értékpapír előbbre sorolt ügyletrészsorozatának súlyozott átlagos élettartamát az ügyletrészsorozat tekintetében történő visszafizetés teljesítéséig hátralevő várható súlyozott átlagos időtartamként kell megbecsülni. A megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapírok esetében a súlyozott átlagos élettartam feltételezi, hogy a kibocsátót megillető vételi opciókat nem fogják gyakorolni.”

| c) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| d) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Az NKB-k az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadhatnak fedezetként olyan eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek fedezeti eszközei körébe lakáscélú jelzáloghitelek, vagy kkv-knak nyújtott kölcsönök, illetve mindkettő, tartoznak, és amelyek nem felelnek meg az (EU) 2015/510 (EKB/2014/60) iránymutatás negyedik része II. címe 2. fejezetében foglalt hitelminősítési követelményeknek, valamint az (1) bekezdés a)–d) pontjában és a (4) bekezdésben említett követelményeknek, de amelyek egyébként teljesítik az eszközfedezetű értékpapírokra az (EU) 2015/510 (EKB/2014/60) iránymutatás szerint vonatkozó valamennyi elfogadhatósági feltételt, feltéve, hogy két, az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében legalább 3-as hitelminőségi besorolásnak megfelelő nyilvános hitelminősítéssel rendelkeznek. Ebbe a körbe csak a 2012. június 20. előtt kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok tartoznak, és azokra a IIa. mellékletben foglaltak szerinti, a súlyozott átlagos élettartamuktól függő fedezetértékelési haircut vonatkozik.” |
| --- | --- |

d)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az NKB-k az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez elfogadhatnak fedezetként olyan eszközfedezetű értékpapírokat, amelyek fedezeti eszközei körébe lakáscélú jelzáloghitelek, vagy kkv-knak nyújtott kölcsönök, illetve mindkettő, tartoznak, és amelyek nem felelnek meg az (EU) 2015/510 (EKB/2014/60) iránymutatás negyedik része II. címe 2. fejezetében foglalt hitelminősítési követelményeknek, valamint az (1) bekezdés a)–d) pontjában és a (4) bekezdésben említett követelményeknek, de amelyek egyébként teljesítik az eszközfedezetű értékpapírokra az (EU) 2015/510 (EKB/2014/60) iránymutatás szerint vonatkozó valamennyi elfogadhatósági feltételt, feltéve, hogy két, az eurorendszer harmonizált minősítési rendszerében legalább 3-as hitelminőségi besorolásnak megfelelő nyilvános hitelminősítéssel rendelkeznek. Ebbe a körbe csak a 2012. június 20. előtt kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok tartoznak, és azokra a IIa. mellékletben foglaltak szerinti, a súlyozott átlagos élettartamuktól függő fedezetértékelési haircut vonatkozik.”

| e) | A (6) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

A (6) bekezdést el kell hagyni.

| f) | A (7) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | »törlesztésfolytonossági rendelkezések« az eszközfedezetű értékpapír jogi dokumentációjának azon rendelkezései, amelyek vagy a fedezeti törlesztőre, vagy a fedezeti törlesztő segítőjére vonatkoznak (amennyiben nincsenek a fedezeti törlesztőre vonatkozó rendelkezések). A fedezeti törlesztő segítőjére vonatkozó rendelkezések esetén a fedezeti törlesztő segítőjét ki kell jelölni, és azzal kell megbízni, hogy találjon megfelelő fedezeti törlesztőt egy kiváltó esemény bekövetkeztét követő 60 napon belül az időben történő törlesztés, valamint az eszközfedezetű értékpapírok kezelése érdekében. Ezeknek a rendelkezéseknek a fedezeti törlesztő kijelölése érdekében tartalmazniuk kell szolgáltatóhelyettesítést kiváltó eseményeket is, amelyek lehetnek minősítésen, illetve nem minősítésen alapulók, például a jelenlegi szolgáltató kötelezettségeinek nemteljesítése. A fedezeti törlesztőre vonatkozó rendelkezések esetén a fedezeti törlesztő nem rendelkezhet a szolgáltatóhoz fűződő szoros kapcsolatokkal. A fedezeti törlesztő segítőjére vonatkozó rendelkezések esetén egyidejűleg nem állhatnak fenn szoros kapcsolatok a szolgáltató, a fedezeti törlesztő segítője, illetve a kibocsátó bank között;” |
| --- | --- | --- |

f)

A (7) bekezdés g) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„g)

»törlesztésfolytonossági rendelkezések« az eszközfedezetű értékpapír jogi dokumentációjának azon rendelkezései, amelyek vagy a fedezeti törlesztőre, vagy a fedezeti törlesztő segítőjére vonatkoznak (amennyiben nincsenek a fedezeti törlesztőre vonatkozó rendelkezések). A fedezeti törlesztő segítőjére vonatkozó rendelkezések esetén a fedezeti törlesztő segítőjét ki kell jelölni, és azzal kell megbízni, hogy találjon megfelelő fedezeti törlesztőt egy kiváltó esemény bekövetkeztét követő 60 napon belül az időben történő törlesztés, valamint az eszközfedezetű értékpapírok kezelése érdekében. Ezeknek a rendelkezéseknek a fedezeti törlesztő kijelölése érdekében tartalmazniuk kell szolgáltatóhelyettesítést kiváltó eseményeket is, amelyek lehetnek minősítésen, illetve nem minősítésen alapulók, például a jelenlegi szolgáltató kötelezettségeinek nemteljesítése. A fedezeti törlesztőre vonatkozó rendelkezések esetén a fedezeti törlesztő nem rendelkezhet a szolgáltatóhoz fűződő szoros kapcsolatokkal. A fedezeti törlesztő segítőjére vonatkozó rendelkezések esetén egyidejűleg nem állhatnak fenn szoros kapcsolatok a szolgáltató, a fedezeti törlesztő segítője, illetve a kibocsátó bank között;”

| g) | A (7) bekezdés a következő h) és i) ponttal egészül ki:
  „h)   »szoros kapcsolatok«: az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 138. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jelentéssel bír;
  i)   »megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapír«: olyan eszközfedezetű értékpapír, amelyet a fennálló névleges összeg 75 %-ánál nagyobb arányban az eszközfedezetű értékpapírt kezdeményező szerződő fél vagy az értékpapírosítást kezdeményezőhöz fűződő szoros kapcsolatokkal rendelkező szervezetek használnak fel.” |
| --- | --- |

g)

A (7) bekezdés a következő h) és i) ponttal egészül ki:

„h)   »szoros kapcsolatok«: az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 138. cikkének (2) bekezdésében meghatározott jelentéssel bír;

»szoros kapcsolatok«

i)   »megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapír«: olyan eszközfedezetű értékpapír, amelyet a fennálló névleges összeg 75 %-ánál nagyobb arányban az eszközfedezetű értékpapírt kezdeményező szerződő fél vagy az értékpapírosítást kezdeményezőhöz fűződő szoros kapcsolatokkal rendelkező szervezetek használnak fel.”

»megtartott mobilizált eszközfedezetű értékpapír«

| 2. | Ezen iránymutatás melléklete IIa. mellékletként beillesztésre kerül a szövegbe. |
| --- | --- |

2.

Ezen iránymutatás melléklete IIa. mellékletként beillesztésre kerül a szövegbe.

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, kötelesek meghozni az ezen iránymutatásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket és azokat 2017. január 1-jétől alkalmazni. A nemzeti központi bankok legkésőbb 2016. december 5-ig tájékoztatják az EKB-t az ezen intézkedésekhez kapcsolódó szövegekről és eszközökről.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. november 2-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  Az Európai Központi Bank EKB/2014/31 iránymutatása (2014. július 9.) az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (HL L 240., 2014.8.13., 28. o.).

1

---

MELLÉKLET

„IIA. MELLÉKLET

Az ezen iránymutatás 3. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadható eszközfedezetű értékpapírokra alkalmazott fedezetértékelési haircut szintek

| Súlyozott átlagos élettartam | Fedezetértékelési haircut |
| --- | --- |
| 0–1 | 6,0 |
| 1–3 | 9,0 |
| 3–5 | 13,0 |
| 5–7 | 15,0 |
| 7–10 | 18,0 |
| > 10 | 30,0” |

Súlyozott átlagos élettartam

Fedezetértékelési haircut

0–1

6,0

1–3

9,0

3–5

13,0

5–7

15,0

7–10

18,0

> 10

30,0”

---