# Eiropas Savienības L 78/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.078.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 78 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 20. marts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.078.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 78

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 20. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 227/2013 (2013. gada 13. marts), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 | 23 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 229/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006 | 41 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 227/2013 (2013. gada 13. marts), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006

23

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 229/2013 (2013. gada 13. marts), ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006

41

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 20.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 227/2013

(2013. gada 13. marts),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 579/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (4), ir paredzēts dažus tehniskos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (5), turpināt pārejas posmā līdz 2012. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1288/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (3), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 579/2011 (2011. gada 8. jūnijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai, un Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam (4), ir paredzēts dažus tehniskos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 43/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (5), turpināt pārejas posmā līdz 2012. gada 31. decembrim.

| (2) | Ņemot vērā šobrīd notiekošo kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, ir gaidāms jauns tehnisko saglabāšanas pasākumu regulējums. Tā kā nav ticams, ka jaunais regulējums būs izveidots līdz 2012. gada beigām, ir pamatoti pagarināt minēto pārejas posma tehnisko pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šobrīd notiekošo kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformu, ir gaidāms jauns tehnisko saglabāšanas pasākumu regulējums. Tā kā nav ticams, ka jaunais regulējums būs izveidots līdz 2012. gada beigām, ir pamatoti pagarināt minēto pārejas posma tehnisko pasākumu piemērošanu.

| (3) | Lai nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizas saglabāšanas un pārvaldības turpināšanu, Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (6) būtu jāatjaunina, iekļaujot tajā pārejas posma tehniskos pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizas saglabāšanas un pārvaldības turpināšanu, Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 (6) būtu jāatjaunina, iekļaujot tajā pārejas posma tehniskos pasākumus.

| (4) | Lai arī turpmāk nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizu saglabāšanu un pārvaldību Melnajā jūrā, Regulā (EK) Nr. 850/98 būtu jāintegrē Savienības tiesību aktos iepriekš noteiktie minimālie izkrāvumu un linuma acs izmēri akmeņplekstu zvejniecībai. |
| --- | --- |

(4)

Lai arī turpmāk nodrošinātu jūras bioloģisko resursu pareizu saglabāšanu un pārvaldību Melnajā jūrā, Regulā (EK) Nr. 850/98 būtu jāintegrē Savienības tiesību aktos iepriekš noteiktie minimālie izkrāvumu un linuma acs izmēri akmeņplekstu zvejniecībai.

| (5) | Lai samazinātu kvotā iekļautu sugu izmešanu, būtu jāpatur spēkā augstākas kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums visos ICES apgabalos. |
| --- | --- |

(5)

Lai samazinātu kvotā iekļautu sugu izmešanu, būtu jāpatur spēkā augstākas kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums visos ICES apgabalos.

| (6) | Pamatojoties uz 2009. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, lai samazinātu nevēlamas nozvejas, būtu jāievieš aizliegums atlaist ūdenī vai izlaist no zvejas rīkiem konkrētu sugu īpatņus, kā arī prasība mainīt zvejas darbību vietu, ja 10 % nozvejas veido mazizmēra zivis. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz 2009. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, lai samazinātu nevēlamas nozvejas, būtu jāievieš aizliegums atlaist ūdenī vai izlaist no zvejas rīkiem konkrētu sugu īpatņus, kā arī prasība mainīt zvejas darbību vietu, ja 10 % nozvejas veido mazizmēra zivis.

| (7) | Ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komitejas (ZZTEK) ieteikumus, būtu jāsaglabā ierobežojumi attiecībā uz ICES IIa rajonā nozvejoto siļķu izkraušanu vai paturēšanu uz kuģa. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komitejas (ZZTEK) ieteikumus, būtu jāsaglabā ierobežojumi attiecībā uz ICES IIa rajonā nozvejoto siļķu izkraušanu vai paturēšanu uz kuģa.

| (8) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumus, siļķu ilgtspējīgas izmantošanas nodrošināšanai vairs nav nepieciešams slēgt zvejas apgabalu, lai aizsargātu to nārstu ICES VIa rajonā, un tāpēc minētais ierobežojums būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumus, siļķu ilgtspējīgas izmantošanas nodrošināšanai vairs nav nepieciešams slēgt zvejas apgabalu, lai aizsargātu to nārstu ICES VIa rajonā, un tāpēc minētais ierobežojums būtu jāatceļ.

| (9) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, kurā maza tūbīšu pieejamība ir sasaistīta ar sliktiem trīspirkstu kaiju vairošanās rezultātiem, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals ICES IV apakšapgabalā, katru gadu atļaujot tikai ierobežotu zveju krājuma uzraudzības nolūkos. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, kurā maza tūbīšu pieejamība ir sasaistīta ar sliktiem trīspirkstu kaiju vairošanās rezultātiem, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals ICES IV apakšapgabalā, katru gadu atļaujot tikai ierobežotu zveju krājuma uzraudzības nolūkos.

| (10) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, dažos apgabalos, kuros Norvēģijas omāru zveja ir aizliegta, vajadzētu būt iespējai atļaut izmantot zvejas rīkus, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, dažos apgabalos, kuros Norvēģijas omāru zveja ir aizliegta, vajadzētu būt iespējai atļaut izmantot zvejas rīkus, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.

| (11) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāsaglabā zvejai slēgtais apgabals, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā.

| (12) | Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, daži tehniskie saglabāšanas pasākumi, kurus veic ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ICES VIa rajons) un kuru mērķis ir aizsargāt mencas, pikšas un merlanga krājumus, būtu jāpatur spēkā, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanos. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, daži tehniskie saglabāšanas pasākumi, kurus veic ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (ICES VIa rajons) un kuru mērķis ir aizsargāt mencas, pikšas un merlanga krājumus, būtu jāpatur spēkā, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanos.

| (13) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot rokas āķu rindas un automātisku džiga aprīkojumu saidu zvejai ICES VIa rajonā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot rokas āķu rindas un automātisku džiga aprīkojumu saidu zvejai ICES VIa rajonā.

| (14) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu par mencu teritoriālo izplatību ICES VIa rajonā, kurā ir apliecināts, ka lielākā mencu nozvejas daļa tiek veikta ziemeļos no 59°00′ ziemeļu platuma, būtu jāļauj izmantot žaunu tīklus uz dienvidiem no šā platuma grāda. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu par mencu teritoriālo izplatību ICES VIa rajonā, kurā ir apliecināts, ka lielākā mencu nozvejas daļa tiek veikta ziemeļos no 59°00′ ziemeļu platuma, būtu jāļauj izmantot žaunu tīklus uz dienvidiem no šā platuma grāda.

| (15) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot žaunu tīklus mazo kaķhaizivju zvejai ICES VIa rajonā. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot žaunu tīklus mazo kaķhaizivju zvejai ICES VIa rajonā.

| (16) | Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, regulāri būtu jāpārskata zvejas rīku rādītāju pamatotība atkāpē attiecībā uz zveju ar traļiem, bentiskajiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ICES VIa rajonā, lai tos vai nu grozītu, vai svītrotu. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, regulāri būtu jāpārskata zvejas rīku rādītāju pamatotība atkāpē attiecībā uz zveju ar traļiem, bentiskajiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ICES VIa rajonā, lai tos vai nu grozītu, vai svītrotu.

| (17) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jānosaka zvejai slēgts apgabals, lai aizsargātu mencas mazuļus ICES VIa rajonā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jānosaka zvejai slēgts apgabals, lai aizsargātu mencas mazuļus ICES VIa rajonā.

| (18) | Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, regulāri būtu jāpārskata mencu, pikšu un merlangu zvejas aizlieguma ICES VI apakšapgabalā pamatotība, lai to vai nu grozītu, vai svītrotu. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, regulāri būtu jāpārskata mencu, pikšu un merlangu zvejas aizlieguma ICES VI apakšapgabalā pamatotība, lai to vai nu grozītu, vai svītrotu.

| (19) | Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu mencu krājumus Ķeltu jūrā (ICES VIIf un VIIg rajons). |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu mencu krājumus Ķeltu jūrā (ICES VIIf un VIIg rajons).

| (20) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu zilo jūras līdaku nārsta barus ICES VIa rajonā. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāpatur spēkā pasākumi, lai aizsargātu zilo jūras līdaku nārsta barus ICES VIa rajonā.

| (21) | Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā.

| (22) | Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko NEAFC noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāpatur spēkā pasākumi, ko NEAFC noteikusi 2011. gadā, lai aizsargātu sarkanasarus Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos.

| (23) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) rajonā arī turpmāk būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar baļķa trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) rajonā arī turpmāk būtu jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar baļķa trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus.

| (24) | Pamatojoties uz 2009. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, daži pasākumi, ar kuriem pelaģiskās zvejas kuģiem, kas Ziemeļaustrumu Atlantijā zvejo makreles, siļķes un stavridas, ierobežo rīcību ar nozveju un tās izkraušanu, būtu jāievieš kā pastāvīgi pasākumi. |
| --- | --- |

(24)

Pamatojoties uz 2009. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, daži pasākumi, ar kuriem pelaģiskās zvejas kuģiem, kas Ziemeļaustrumu Atlantijā zvejo makreles, siļķes un stavridas, ierobežo rīcību ar nozveju un tās izkraušanu, būtu jāievieš kā pastāvīgi pasākumi.

| (25) | Ņemot vērā ICES ieteikumu, būtu jāpatur spēkā tehniskie saglabāšanas pasākumi, lai Īrijas jūrā nārsta sezonā aizsargātu pieaugušu mencu krājumus. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā ICES ieteikumu, būtu jāpatur spēkā tehniskie saglabāšanas pasākumi, lai Īrijas jūrā nārsta sezonā aizsargātu pieaugušu mencu krājumus.

| (26) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot šķirotājrežģus ierobežotā apgabalā ICES VIIa rajonā. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot šķirotājrežģus ierobežotā apgabalā ICES VIIa rajonā.

| (27) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, zveja ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā austrumos no 27° rietumu garuma ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus, būtu jāatļauj tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina bioloģiski jutīgu dziļūdens sugu aizsardzību. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, zveja ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā austrumos no 27° rietumu garuma ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus, būtu jāatļauj tikai saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina bioloģiski jutīgu dziļūdens sugu aizsardzību.

| (28) | Ir svarīgi precizēt saikni starp dažādiem režīmiem, kas piemērojami zvejai ar žaunu tīkliem it īpaši ICES VII apakšapgabalā. Proti, būtu jāprecizē, ka īpaša atkāpe attiecībā uz zveju ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j un k rajonā ar žaunu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 100 milimetri vai lielāks, kā arī ar minēto atkāpi saistīti īpaši nosacījumi piemērojami tikai ūdeņiem, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus, un ka tāpēc ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg un VIIh rajonā, kā arī ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j un k rajona ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 200 metriem, ir spēkā pēc noklusējuma piemērojamie noteikumi par linuma acs izmēru diapazonu un nozvejas sastāvu, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/98. |
| --- | --- |

(28)

Ir svarīgi precizēt saikni starp dažādiem režīmiem, kas piemērojami zvejai ar žaunu tīkliem it īpaši ICES VII apakšapgabalā. Proti, būtu jāprecizē, ka īpaša atkāpe attiecībā uz zveju ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j un k rajonā ar žaunu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 100 milimetri vai lielāks, kā arī ar minēto atkāpi saistīti īpaši nosacījumi piemērojami tikai ūdeņiem, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus, un ka tāpēc ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg un VIIh rajonā, kā arī ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j un k rajona ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 200 metriem, ir spēkā pēc noklusējuma piemērojamie noteikumi par linuma acs izmēru diapazonu un nozvejas sastāvu, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 850/98.

| (29) | Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot rāmjtīklus ICES IX apakšapgabalā ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, būtu jāatļauj izmantot rāmjtīklus ICES IX apakšapgabalā ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, bet nepārsniedz 600 metrus.

| (30) | Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu šo sugu izmetumus, Biskajas līcī arī turpmāk būtu jāatļauj izmantot konkrētus selektīvus zvejas rīkus. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu šo sugu izmetumus, Biskajas līcī arī turpmāk būtu jāatļauj izmantot konkrētus selektīvus zvejas rīkus.

| (31) | Būtu jāpatur spēkā zvejas ierobežojumi, kuri noteikti konkrētos apgabalos, lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes NEAFC pārvaldības apgabalā, un kurus NEAFC pieņēmusi 2004. gadā, un zvejas ierobežojumi, kuri noteikti dažos apgabalos ICES VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIIIc rajonā un kurus Savienība pieņēmusi 2008. gadā. |
| --- | --- |

(31)

Būtu jāpatur spēkā zvejas ierobežojumi, kuri noteikti konkrētos apgabalos, lai aizsargātu jutīgas dziļūdens dzīvotnes NEAFC pārvaldības apgabalā, un kurus NEAFC pieņēmusi 2004. gadā, un zvejas ierobežojumi, kuri noteikti dažos apgabalos ICES VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIIIc rajonā un kurus Savienība pieņēmusi 2008. gadā.

| (32) | Saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi Savienības un Norvēģijas Apvienotā darba grupa tehnisko pasākumu jautājumos, aizliegums nedēļas nogalē ar trali vai riņķvadu zvejot siļķes, makreles vai brētliņas Skagerakā un Kategatā vairs nepalīdz saglabāt pelaģisko zivju krājumus, jo zvejas modeļi ir mainījušies. Tāpēc, pamatojoties uz 2011. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, šis aizliegums būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi Savienības un Norvēģijas Apvienotā darba grupa tehnisko pasākumu jautājumos, aizliegums nedēļas nogalē ar trali vai riņķvadu zvejot siļķes, makreles vai brētliņas Skagerakā un Kategatā vairs nepalīdz saglabāt pelaģisko zivju krājumus, jo zvejas modeļi ir mainījušies. Tāpēc, pamatojoties uz 2011. gadā notikušajām Savienības, Norvēģijas un Fēru salu apspriedēm, šis aizliegums būtu jāatceļ.

| (33) | Skaidrības un labāka regulējuma labad būtu jāsvītro daži novecojuši noteikumi. |
| --- | --- |

(33)

Skaidrības un labāka regulējuma labad būtu jāsvītro daži novecojuši noteikumi.

| (34) | Lai ņemtu vērā izmaiņas zvejas modeļos un selektīvāku zvejas rīku izmantošanu, būtu jāpatur spēkā linuma acu izmēru diapazoni, mērķa sugas un prasītās nozvejas procentuālās daļas, ko piemēro Skagerakā un Kategatā. |
| --- | --- |

(34)

Lai ņemtu vērā izmaiņas zvejas modeļos un selektīvāku zvejas rīku izmantošanu, būtu jāpatur spēkā linuma acu izmēru diapazoni, mērķa sugas un prasītās nozvejas procentuālās daļas, ko piemēro Skagerakā un Kategatā.

| (35) | Būtu jāpārskata Manilas gliemenes minimālais izmērs, ņemot vērā bioloģiskos datus. |
| --- | --- |

(35)

Būtu jāpārskata Manilas gliemenes minimālais izmērs, ņemot vērā bioloģiskos datus.

| (36) | Lai palīdzētu saglabāt astoņkājus un jo īpaši aizsargātu to mazuļus, ir noteikts astoņkāja minimālais izmērs nozvejās, kas gūtas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, kuri atrodas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) reģionā. |
| --- | --- |

(36)

Lai palīdzētu saglabāt astoņkājus un jo īpaši aizsargātu to mazuļus, ir noteikts astoņkāja minimālais izmērs nozvejās, kas gūtas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, kuri atrodas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) reģionā.

| (37) | Būtu jāievieš līdzīgs pasākums attiecībā uz anšovu minimālo izkrāvuma izmēru, nosakot zivju skaitu uz kilogramu, jo tas vienkāršotu darbu uz to kuģu klāja, kuri zvejo šo sugu, un sekmētu kontroles pasākumus krastā. |
| --- | --- |

(37)

Būtu jāievieš līdzīgs pasākums attiecībā uz anšovu minimālo izkrāvuma izmēru, nosakot zivju skaitu uz kilogramu, jo tas vienkāršotu darbu uz to kuģu klāja, kuri zvejo šo sugu, un sekmētu kontroles pasākumus krastā.

| (38) | Būtu jāpatur spēkā šķirotājrežģa specifikācijas, kas jāizmanto, lai samazinātu piezveju Norvēģijas omāru zvejā ICES IIIa rajonā, ICES VI apakšapgabalā un VIIa rajonā. |
| --- | --- |

(38)

Būtu jāpatur spēkā šķirotājrežģa specifikācijas, kas jāizmanto, lai samazinātu piezveju Norvēģijas omāru zvejā ICES IIIa rajonā, ICES VI apakšapgabalā un VIIa rajonā.

| (39) | Būtu jāpatur spēkā specifikācijas kvadrātveida acu paneļiem, kas konkrētos apstākļos jāizmanto zvejā ar dažiem velkamiem zvejas rīkiem Biskajas līcī. |
| --- | --- |

(39)

Būtu jāpatur spēkā specifikācijas kvadrātveida acu paneļiem, kas konkrētos apstākļos jāizmanto zvejā ar dažiem velkamiem zvejas rīkiem Biskajas līcī.

| (40) | Kuģiem, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, būtu jāatļauj ierobežotā apgabalā ICES VIa rajonā izmantot 2 metrus garus kvadrātveida acu paneļus. |
| --- | --- |

(40)

Kuģiem, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, būtu jāatļauj ierobežotā apgabalā ICES VIa rajonā izmantot 2 metrus garus kvadrātveida acu paneļus.

| (41) | Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī, būtu jāmaina termins “Kopiena”, kas lietots Regulas (EK) Nr. 850/98 normatīvajā daļā. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī, būtu jāmaina termins “Kopiena”, kas lietots Regulas (EK) Nr. 850/98 normatīvajā daļā.

| (42) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus noteikumu attiecībā uz zvejas rīkiem, kuriem ir vienāda selektivitātes pakāpe, zvejojot Norvēģijas omārus ICES VIa rajonā, un noteikumu attiecībā uz konkrētu kādas dalībvalsts zvejas vietu atbrīvošanu no aizlieguma izmantot žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus ICES VIII, IX un X apakšapgabalā, ja haizivju piezvejas un izmetumu līmenis ir ļoti zems, īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, nepiemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7). |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus noteikumu attiecībā uz zvejas rīkiem, kuriem ir vienāda selektivitātes pakāpe, zvejojot Norvēģijas omārus ICES VIa rajonā, un noteikumu attiecībā uz konkrētu kādas dalībvalsts zvejas vietu atbrīvošanu no aizlieguma izmantot žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus ICES VIII, IX un X apakšapgabalā, ja haizivju piezvejas un izmetumu līmenis ir ļoti zems, īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto, nepiemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7).

| (43) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98. |
| --- | --- |

(43)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98.

| (44) | Padomes Regulā (EK) Nr. 1434/98 (8) ir paredzēts, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā. Šajā regulā būtu jāintegrē iepriekš citos Savienības tiesību aktos iekļauta īpaša atkāpe no nosacījumiem, kas attiecas uz siļķu piezvejas izkrāvumiem, kuras nozvejotas tīklos ar maza izmēra linuma acīm, ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā, VIId rajonā un ICES IIa rajona Savienības ūdeņos. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1434/98, |
| --- | --- |

(44)

Padomes Regulā (EK) Nr. 1434/98 (8) ir paredzēts, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā. Šajā regulā būtu jāintegrē iepriekš citos Savienības tiesību aktos iekļauta īpaša atkāpe no nosacījumiem, kas attiecas uz siļķu piezvejas izkrāvumiem, kuras nozvejotas tīklos ar maza izmēra linuma acīm, ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā, VIId rajonā un ICES IIa rajona Savienības ūdeņos. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1434/98,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 850/98

Regulu (EK) Nr. 850/98 groza šādi:

| 1) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “1.a pants
  Regulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 46. panta 1. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 5. zemsvītras piezīmē lietvārdu “Kopiena” aizstāj ar lietvārdu “Savienība” un veic gramatiskos pielāgojumus, kas nepieciešami šīs aizstāšanas rezultātā.”; |
| --- | --- |

1)

regulā iekļauj šādu pantu:

“1.a pants

Regulas 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā, 46. panta 1. punkta b) apakšpunktā un I pielikuma 5. zemsvītras piezīmē lietvārdu “Kopiena” aizstāj ar lietvārdu “Savienība” un veic gramatiskos pielāgojumus, kas nepieciešami šīs aizstāšanas rezultātā.”;

| 2) | regulas 2. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “i) | 9. reģions
  Visi Melnās jūras ūdeņi, kas atbilst 29. ģeogrāfiskajam apakšapgabalam, kurš definēts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (9) un Rezolūcijā GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“i)

9. reģions

Visi Melnās jūras ūdeņi, kas atbilst 29. ģeogrāfiskajam apakšapgabalam, kurš definēts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (9) un Rezolūcijā GFCM/33/2009/2.

| 3) | regulas 11. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Šo atkāpi piemēro, neskarot 34.b panta 2. punkta c) apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 11. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Šo atkāpi piemēro, neskarot 34.b panta 2. punkta c) apakšpunktu.”;

| 4) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “11.a pants
  9. reģionā grunts žaunu tīklu minimālais linuma acs izmērs ir 400 milimetri, kad tos izmanto akmeņplekstes zvejai.”; |
| --- | --- |

4)

regulā iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

9. reģionā grunts žaunu tīklu minimālais linuma acs izmērs ir 400 milimetri, kad tos izmanto akmeņplekstes zvejai.”;

| 5) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
  “17. pants
  Jūras organisms ir pārāk maza izmēra, ja tā izmēri ir mazāki nekā XII un XIIa pielikumā precizētie minimālie izmēri attiecīgajām sugām un attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Jūras organisms ir pārāk maza izmēra, ja tā izmēri ir mazāki nekā XII un XIIa pielikumā precizētie minimālie izmēri attiecīgajām sugām un attiecīgajam ģeogrāfiskajam apgabalam.”;

| 6) | regulas 19. pantam pievieno šādu punktu:
  “4.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro 9. reģionam.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 19. pantam pievieno šādu punktu:

“4.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro 9. reģionam.”;

| 7) | iekļauj šādu sadaļu:
  “IIIa   SADAĻA


  Izmetumu samazināšanas pasākumi

  19.a pants
  Augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums
  1.   1., 2., 3. un 4. reģionā ir aizliegts zvejas darbību laikā izmest sugas, kuru nozvejai piemēro kvotas un kuras ir atļauts likumīgi izkraut.
  2.   Noteikumi, kas minēti 1. punktā, neskar pienākumus, kuri noteikti šajā regulā vai citā Savienības zivsaimniecības nozares tiesību aktā.
  19.b pants
  Noteikumi par zvejas darbību vietas maiņu un aizliegums izlaist zivis no zvejas rīkiem
  1.   Ja 1., 2., 3. un 4. reģionā mazizmēra makreļu, siļķu vai stavridu daudzums pārsniedz 10 % no kopējā nozvejas apjoma jebkurā zvejas rīku iemetienā, kuģis maina zvejas darbību vietu.
  2.   Ir aizliegts 1., 2., 3. un 4. reģionā, pirms tīkls ir pilnībā izcelts uz zvejas kuģa, atlaist makreles, siļķes vai stavridas, tādējādi izraisot mirušu vai mirstošu zivju zaudēšanu.”; |
| --- | --- |

7)

iekļauj šādu sadaļu:

“IIIa   SADAĻA

Izmetumu samazināšanas pasākumi

19.a pants

Augstākas izmēra kategorijas zivju atlasīšanas aizliegums

1.   1., 2., 3. un 4. reģionā ir aizliegts zvejas darbību laikā izmest sugas, kuru nozvejai piemēro kvotas un kuras ir atļauts likumīgi izkraut.

2.   Noteikumi, kas minēti 1. punktā, neskar pienākumus, kuri noteikti šajā regulā vai citā Savienības zivsaimniecības nozares tiesību aktā.

19.b pants

Noteikumi par zvejas darbību vietas maiņu un aizliegums izlaist zivis no zvejas rīkiem

1.   Ja 1., 2., 3. un 4. reģionā mazizmēra makreļu, siļķu vai stavridu daudzums pārsniedz 10 % no kopējā nozvejas apjoma jebkurā zvejas rīku iemetienā, kuģis maina zvejas darbību vietu.

2.   Ir aizliegts 1., 2., 3. un 4. reģionā, pirms tīkls ir pilnībā izcelts uz zvejas kuģa, atlaist makreles, siļķes vai stavridas, tādējādi izraisot mirušu vai mirstošu zivju zaudēšanu.”;

| 8) | regulas 20. panta 1. punkta d) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

8)

regulas 20. panta 1. punkta d) apakšpunktu svītro;

| 9) | iekļauj šādu pantu:
  “20.a pants
  Siļķu zvejas ierobežojumi Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā
  Laikposmā no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas nozvejotas Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā.”; |
| --- | --- |

9)

iekļauj šādu pantu:

“20.a pants

Siļķu zvejas ierobežojumi Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā

Laikposmā no 1. janvāra līdz 28. februārim un no 16. maija līdz 31. decembrim ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa siļķes, kas nozvejotas Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā.”;

| 10) | regulas 29.a pantu aizstāj ar šādu:
  “29.a pants
  Apgabala slēgšana tūbīšu zvejai ICES IV apakšapgabalā
  1.   Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kuras nozvejotas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu krasta un ko norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:






  — | Anglijas austrumu krasts pie 55°30′ ziemeļu platuma, |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 29.a pantu aizstāj ar šādu:

“29.a pants

Apgabala slēgšana tūbīšu zvejai ICES IV apakšapgabalā

1.   Ir aizliegts izkraut vai paturēt uz kuģa tūbītes, kuras nozvejotas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas atrodas pie Anglijas un Skotijas austrumu krasta un ko norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

—

Anglijas austrumu krasts pie 55°30′ ziemeļu platuma,

| — | 55°30′ ziemeļu platuma, 01°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°30′ ziemeļu platuma, 01°00′ rietumu garuma,

| — | 58°00′ ziemeļu platuma, 01°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°00′ ziemeļu platuma, 01°00′ rietumu garuma,

| — | 58°00′ ziemeļu platuma, 02°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°00′ ziemeļu platuma, 02°00′ rietumu garuma,

| — | Skotijas austrumu krasts pie 02°00′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

Skotijas austrumu krasts pie 02°00′ rietumu garuma.

2.   Ir atļauta zveja zinātniskas izpētes nolūkos, lai uzraudzītu tūbīšu krājumu šajā apgabalā un novērtētu zvejas slēgšanas ietekmi.”;

| 11) | regulas 29.b panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Atkāpjoties no 1. punktā noteiktā aizlieguma, minētajā punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos ir atļauta zveja ar zivju groziem, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 29.b panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Atkāpjoties no 1. punktā noteiktā aizlieguma, minētajā punktā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos ir atļauta zveja ar zivju groziem, ar kuriem nenozvejo Norvēģijas omārus.”;

| 12) | iekļauj šādus pantus:
  “29.c pants
  Rokolas pikšu četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā
  1.   Visu veidu zveja no pikšas Rokolas krājuma, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:






  — | 57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

12)

iekļauj šādus pantus:

“29.c pants

Rokolas pikšu četrstūra zona ICES VI apakšapgabalā

1.   Visu veidu zveja no pikšas Rokolas krājuma, izņemot zveju ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

—

57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma,

| — | 57°00′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°00′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma,

| — | 56°30′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°30′ ziemeļu platuma, 14°00′ rietumu garuma,

| — | 56°30′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°30′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma,

| — | 57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

57°00′ ziemeļu platuma, 15°00′ rietumu garuma.

29.d pants

Mencu, pikšu un merlangu zvejas ierobežojumi ICES VI apakšapgabalā

1.   Ir aizliegts veikt jebkādas mencu, pikšu un merlangu zvejas darbības tajā ICES VIa rajona daļā, kura atrodas uz austrumiem vai uz dienvidiem no loksodromām, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| — | 54°30′ ziemeļu platuma, 10°35′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°30′ ziemeļu platuma, 10°35′ rietumu garuma,

| — | 55°20′ ziemeļu platuma, 09°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°20′ ziemeļu platuma, 09°50′ rietumu garuma,

| — | 55°30′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°30′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma,

| — | 56°40′ ziemeļu platuma, 08°55′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°40′ ziemeļu platuma, 08°55′ rietumu garuma,

| — | 57°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,

| — | 57°20′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°20′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma,

| — | 57°50′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°50′ ziemeļu platuma, 09°20′ rietumu garuma,

| — | 58°10′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°10′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,

| — | 58°40′ ziemeļu platuma, 07°40′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°40′ ziemeļu platuma, 07°40′ rietumu garuma,

| — | 59°00′ ziemeļu platuma, 07°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°00′ ziemeļu platuma, 07°30′ rietumu garuma,

| — | 59°20′ ziemeļu platuma, 06°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°20′ ziemeļu platuma, 06°30′ rietumu garuma,

| — | 59°40′ ziemeļu platuma, 06°05′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°40′ ziemeļu platuma, 06°05′ rietumu garuma,

| — | 59°40′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°40′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,

| — | 60°00′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°00′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,

| — | 60°15′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

60°15′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma.

2.   Ikviens zvejas kuģis, kas atrodas šā panta 1. punktā minētajā apgabalā, nodrošina to, ka visi uz kuģa esošie zvejas rīki ir droši nostiprināti un uzglabāti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (10), 47. pantu.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, apgabalā, kas norādīts minētajā punktā, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, velkamos vadus un brideņus, murdus un zivju grozus, ar noteikumu, ka:

| a) | netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, velkamie vadi un brideņi, murdi un zivju grozi; un |
| --- | --- |

a)

netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, velkamie vadi un brideņi, murdi un zivju grozi; un

| b) | uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki, saidas un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos. |
| --- | --- |

b)

uz kuģa netiek paturētas, izkrautas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki, saidas un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 milimetriem, ar noteikumu, ka:

| a) | uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un |
| --- | --- |

a)

uz kuģa nav zvejas rīku, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un

| b) | uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas. |
| --- | --- |

b)

uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas.

5.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 120 milimetriem, ar noteikumu, ka:

| a) | tos izmanto tikai zonā uz dienvidiem no 59°00′ ziemeļu platuma; |
| --- | --- |

a)

tos izmanto tikai zonā uz dienvidiem no 59°00′ ziemeļu platuma;

| b) | izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 20 km attiecībā uz katru kuģi; |
| --- | --- |

b)

izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 20 km attiecībā uz katru kuģi;

| c) | maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un |
| --- | --- |

c)

maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un

| d) | ne vairāk par 5 % nozvejas veido merlangi un mencas. |
| --- | --- |

d)

ne vairāk par 5 % nozvejas veido merlangi un mencas.

6.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 90 milimetriem, ar noteikumu, ka:

| a) | tos izmanto trīs jūras jūdžu attālumā no krasta līnijas un ne vairāk kā 10 dienas kalendārajā mēnesī; |
| --- | --- |

a)

tos izmanto trīs jūras jūdžu attālumā no krasta līnijas un ne vairāk kā 10 dienas kalendārajā mēnesī;

| b) | izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 1 000 metri; |
| --- | --- |

b)

izmantotā žaunu tīkla maksimālais garums ir 1 000 metri;

| c) | maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un |
| --- | --- |

c)

maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; un

| d) | vismaz 70 % nozvejas veido mazās kaķhaizivis. |
| --- | --- |

d)

vismaz 70 % nozvejas veido mazās kaķhaizivis.

7.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā ir atļauts zvejot Norvēģijas omārus ar noteikumu, ka:

| a) | izmantotajiem zvejas rīkiem ir šķirotājrežģis, kas atbilst XIVa pielikuma 2.–5. punktam, vai kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā, vai arī cits zvejas rīks ar līdzvērtīgi augstu selektivitātes pakāpi; |
| --- | --- |

a)

izmantotajiem zvejas rīkiem ir šķirotājrežģis, kas atbilst XIVa pielikuma 2.–5. punktam, vai kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā, vai arī cits zvejas rīks ar līdzvērtīgi augstu selektivitātes pakāpi;

| b) | zvejas rīka konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 80 milimetri; |
| --- | --- |

b)

zvejas rīka konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 80 milimetri;

| c) | vismaz 30 % no paturētās nozvejas svara veido Norvēģijas omāri. |
| --- | --- |

c)

vismaz 30 % no paturētās nozvejas svara veido Norvēģijas omāri.

Piemērojot a) apakšpunktu, Komisija, pamatojoties uz apstiprinošu ZZTEK atzinumu, ar īstenošanas aktu starpniecību nosaka, kuri zvejas rīki jāuzskata par tādiem, kam ir līdzvērtīgi augsta selektivitātes pakāpe.

8.   Šā panta 7. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| — | 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,

| — | 59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma,

| — | 60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,

| — | 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma.

9.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā ir atļauts zvejot ar traļiem, bentiskajiem vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem ar noteikumu, ka:

| a) | visu uz kuģa esošo zvejas rīku konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 120 milimetri kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus, un 110 milimetri visiem pārējiem kuģiem; |
| --- | --- |

a)

visu uz kuģa esošo zvejas rīku konstrukcijā izmantotā linuma minimālais acs izmērs ir 120 milimetri kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 metrus, un 110 milimetri visiem pārējiem kuģiem;

| b) | gadījumā, ja saidu daudzums ir mazāks par 90 % no nozvejas, kas paturēta uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā; un |
| --- | --- |

b)

gadījumā, ja saidu daudzums ir mazāks par 90 % no nozvejas, kas paturēta uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVc pielikumā; un

| c) | gadījumā, ja kuģa lielākais garums ir 15 metri vai mazāks, tad neatkarīgi no saidu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVd pielikumā. |
| --- | --- |

c)

gadījumā, ja kuģa lielākais garums ir 15 metri vai mazāks, tad neatkarīgi no saidu daudzuma, kas paturēts uz kuģa, izmantotajā zvejas rīkā ir ievietots kvadrātveida acu panelis, kā aprakstīts XIVd pielikumā.

10.   Ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī un pēc tam ne vēlāk kā ik pēc diviem gadiem Komisija, ņemot vērā ZZTEK zinātniskos ieteikumus, novērtē 9. punktā noteiktos zvejas rīku rādītājus un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu 9. punkta grozīšanai.

11.   Šā panta 9. punktu nepiemēro apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| — | 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,

| — | 59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°40′ ziemeļu platuma, 05°00′ rietumu garuma,

| — | 60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°00′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 04°00′ rietumu garuma,

| — | 59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

59°05′ ziemeļu platuma, 06°45′ rietumu garuma.

12.   Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības, izmantojot zvejas rīkus, kas minēti I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem, un šo krājumu zvejniecībai (11), ICES VIa zonas īpaši noteiktajā zonā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| — | 55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma,

| — | 55°25′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°25′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma,

| — | 55°18′ ziemeļu platuma, 06°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°18′ ziemeļu platuma, 06°50′ rietumu garuma,

| — | 55°17 ziemeļu platuma, 06°50 rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°17 ziemeļu platuma, 06°50 rietumu garuma,

| — | 55°17′ ziemeļu platuma, 06°52′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°17′ ziemeļu platuma, 06°52′ rietumu garuma,

| — | 55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

55°25′ ziemeļu platuma, 07°07′ rietumu garuma.

Ne zvejas kuģa kapteinis, ne jebkura cita persona uz kuģa nerada iespēju un neatļauj uz kuģa esošai personai zvejot, izkraut, pārkraut citā kuģī vai turēt uz kuģa zivis, kas nozvejotas īpaši noteiktajā zonā.

13.   Katra attiecīgā dalībvalsts katru gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim īsteno programmu novērotāju izvietošanai uz kuģiem, lai ņemtu paraugus no to kuģu nozvejas un izmetumiem, kuri izmanto 5., 6., 7. un 9. punktā paredzētās atkāpes. Novērotāju programmas īsteno, neskarot pienākumus, kas izriet no attiecīgajiem noteikumiem, un to mērķis ir novērtēt mencu, pikšu un merlangu nozveju un izmetumus ar vismaz 20 % precizitāti.

14.   Attiecīgās dalībvalstis sagatavo ziņojumu par to kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz kuriem attiecas novērotāju programma, katrā kalendārajā gadā, un iesniedz to Komisijai ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. februārī.

15.   Ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī un pēc tam ne vēlāk kā ik pēc diviem gadiem Komisija, ņemot vērā ZZTEK zinātniskos ieteikumus, novērtē mencu, pikšu un merlangu krājumu stāvokli šā panta 1. punktā noteiktajā zonā un vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šā panta grozīšanu.

29.e pants

Mencu zvejas ierobežojumi ICES VII apakšapgabalā

1.   Katru gadu no 1. februāra līdz 31. martam ICES VII apakšapgabalā ir aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības apgabalā, kas sastāv no šādiem ICES statistiskajiem taisnstūriem: 30E4, 31E4, 32E3. Šo aizliegumu nepiemēro sešu jūras jūdžu attālumā no pamatlīnijas.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, apgabalos un laikposmos, kas norādīti minētajā punktā, ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot stacionārus piekrastes tīklus, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamos vadus un brideņus, rokas āķu rindas, mehanizētu džiga aprīkojumu, murdus un zivju grozus, ar noteikumu, ka:

| a) | netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamie vadi un brideņi, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, murdi un zivju grozi; un |
| --- | --- |

a)

netiek turēti uz kuģa un netiek izmantoti citi zvejas rīki kā tikai stacionāri piekrastes tīkli, kas nostiprināti ar steltīm, ķemmīšgliemeņu dragas, ēdamgliemeņu dragas, velkamie vadi un brideņi, rokas āķu rindas, mehanizēts džiga aprīkojums, murdi un zivju grozi; un

| b) | uz kuģa netiek izkrautas, paturētas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos. |
| --- | --- |

b)

uz kuģa netiek izkrautas, paturētas vai nogādātas krastā citas zivis kā tikai makreles, pollaki un laši vai bezmugurkaulnieki, izņemot gliemjus un vēžveidīgos.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā noteiktajā apgabalā ir atļauts veikt zvejas darbības, izmantojot tīklus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 55 milimetriem, ar noteikumu, ka:

| a) | uz kuģa nav tīklu, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un |
| --- | --- |

a)

uz kuģa nav tīklu, kuru linuma acs izmērs ir 55 milimetri vai lielāks; un

| b) | uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas. |
| --- | --- |

b)

uz kuģa netiek paturētas citas zivis kā tikai siļķes, makreles, sardīnes, sardinellas, stavridas, brētliņas, putasu, kaprosi un argentīnas.

29.f pants

Īpaši noteikumi zilo jūras līdaku aizsardzībai

1.   Katru gadu no 1. marta līdz 31. maijam ir aizliegts paturēt uz kuģa jebkādu daudzumu zilo jūras līdaku, kas pārsniedz 6 tonnas vienā zvejas reisā, tajos ICES VIa rajona apgabalos, kurus norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| a) | Skotijas kontinentālā šelfa mala:






  — | 59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

a)

Skotijas kontinentālā šelfa mala:

—

59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma,

| — | 59°55′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°55′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma,

| — | 59°51′ ziemeļu platuma, 06°28′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°51′ ziemeļu platuma, 06°28′ rietumu garuma,

| — | 59°45′ ziemeļu platuma, 06°38′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°45′ ziemeļu platuma, 06°38′ rietumu garuma,

| — | 59°27′ ziemeļu platuma, 06°42′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°27′ ziemeļu platuma, 06°42′ rietumu garuma,

| — | 59°22′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°22′ ziemeļu platuma, 06°47′ rietumu garuma,

| — | 59°15′ ziemeļu platuma, 07°15′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°15′ ziemeļu platuma, 07°15′ rietumu garuma,

| — | 59°07′ ziemeļu platuma, 07°31′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°07′ ziemeļu platuma, 07°31′ rietumu garuma,

| — | 58°52′ ziemeļu platuma, 07°44′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°52′ ziemeļu platuma, 07°44′ rietumu garuma,

| — | 58°44′ ziemeļu platuma, 08°11′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°44′ ziemeļu platuma, 08°11′ rietumu garuma,

| — | 58°43′ ziemeļu platuma, 08°27′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°43′ ziemeļu platuma, 08°27′ rietumu garuma,

| — | 58°28′ ziemeļu platuma, 09°16′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°28′ ziemeļu platuma, 09°16′ rietumu garuma,

| — | 58°15′ ziemeļu platuma, 09°32′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°15′ ziemeļu platuma, 09°32′ rietumu garuma,

| — | 58°15′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°15′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma,

| — | 58°30′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°30′ ziemeļu platuma, 09°45′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma,

| — | 59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

59°58′ ziemeļu platuma, 07°00′ rietumu garuma;

| b) | Rosemary sēkļa mala:






  — | 60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

b)

Rosemary sēkļa mala:

—

60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma,

| — | 59°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma,

| — | 59°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°00′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 09°00′ rietumu garuma,

| — | 59°30′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°30′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma,

| — | 60°00′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°00′ ziemeļu platuma, 10°00′ rietumu garuma,

| — | 60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°00′ ziemeļu platuma, 11°00′ rietumu garuma,

izņemot apgabalu, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| — | 59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma,

| — | 59°10′ ziemeļu platuma, 10°22′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°10′ ziemeļu platuma, 10°22′ rietumu garuma,

| — | 59°08′ ziemeļu platuma, 10°07′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°08′ ziemeļu platuma, 10°07′ rietumu garuma,

| — | 59°11′ ziemeļu platuma, 09°59′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°11′ ziemeļu platuma, 09°59′ rietumu garuma,

| — | 59°15′ ziemeļu platuma, 09°58′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°15′ ziemeļu platuma, 09°58′ rietumu garuma,

| — | 59°22′ ziemeļu platuma, 10°02′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°22′ ziemeļu platuma, 10°02′ rietumu garuma,

| — | 59°23′ ziemeļu platuma, 10°11′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°23′ ziemeļu platuma, 10°11′ rietumu garuma,

| — | 59°20′ ziemeļu platuma, 10°19′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°20′ ziemeļu platuma, 10°19′ rietumu garuma,

| — | 59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

59°15′ ziemeļu platuma, 10°24′ rietumu garuma.

2.   Ieejot 1. punktā minētajos apgabalos un izejot no tiem, zvejas kuģa kapteinis kuģa žurnālā reģistrē ieiešanas un iziešanas datumu, laiku un vietu.

3.   Ja jebkurā no abiem 1. punktā minētajiem apgabaliem kuģa nozveja sasniedz 6 tonnas zilo jūras līdaku:

| a) | kuģis nekavējoties pārtrauc zveju un iziet no apgabala, kurā tas atrodas; |
| --- | --- |

a)

kuģis nekavējoties pārtrauc zveju un iziet no apgabala, kurā tas atrodas;

| b) | kuģis nedrīkst atgriezties nevienā no abiem apgabaliem, pirms nozveja ir izkrauta; |
| --- | --- |

b)

kuģis nedrīkst atgriezties nevienā no abiem apgabaliem, pirms nozveja ir izkrauta;

| c) | kuģis nedrīkst atlaist jūrā nekādu daudzumu zilo jūras līdaku. |
| --- | --- |

c)

kuģis nedrīkst atlaist jūrā nekādu daudzumu zilo jūras līdaku.

4.   Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (12), 8. pantā minētie novērotāji, kuri norīkoti darbam uz zvejas kuģiem, kas atrodas vienā no 1. punktā minētajiem apgabaliem, papildus saviem uzdevumiem, kas norādīti minētā panta 4. punktā, ņem atbilstīgus paraugus no zilo jūras līdaku nozvejas, mēra paraugos atlasītās zivis un nosaka apakšparaugos atlasītu zivju dzimumgatavību. Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, dalībvalstis izstrādā detalizētus paraugu ņemšanas un rezultātu apkopojumu protokolus.

5.   Katru gadu no 15. februāra līdz 15. aprīlim ir aizliegts izmantot grunts traļus, āķu jedas un žaunu tīklus apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| — | 60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma,

| — | 60°56.02′ ziemeļu platuma, 27°31.16′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°56.02′ ziemeļu platuma, 27°31.16′ rietumu garuma,

| — | 60°59.76′ ziemeļu platuma, 27°43.48′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

60°59.76′ ziemeļu platuma, 27°43.48′ rietumu garuma,

| — | 61°03.00′ ziemeļu platuma, 27°39.41′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

61°03.00′ ziemeļu platuma, 27°39.41′ rietumu garuma,

| — | 60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

60°58.76′ ziemeļu platuma, 27°27.32′ rietumu garuma.

29.g pants

Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā

1.   Sarkanasaru specializētā zveja starptautiskajos ūdeņos ICES I un II apakšapgabalā ir atļauta katru gadu tikai no 1. jūlija līdz 31. decembrim kuģiem, kas ir iepriekš zvejojuši sarkanasarus NEAFC pārvaldības apgabalā, kā noteikts 3. panta 3. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1236/2010 (2010. gada 15. decembris) par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (13).

2.   Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

3.   Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70.

4.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunkta, šajā zvejniecībā iesaistītu zvejas kuģu kapteiņi nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu.

5.   Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja ziņojumi, ko kuģi nosūta, ir saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar tās 9. panta 3. punktu.

6.   Dalībvalstis nodrošina to, ka zinātniskie novērotāji vāc zinātnisku informāciju uz kuģiem, kas kuģo ar to karogu. Savāktā informācija obligāti ietver reprezentatīvus datus par nozvejas sastāvu dzimuma, vecuma un garuma ziņā (sadalījumā pa dziļumiem). Dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo šo informāciju ICES.

7.   Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru specializēto zveju kuģiem, kas kuģo ar to karogu.

29.h pants

Pasākumi attiecībā uz sarkanasaru zveju Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos

1.   Ir aizliegts zvejot sarkanasarus starptautiskajos ūdeņos ICES V apakšapgabalā un Savienības ūdeņos ICES XII un XIV apakšapgabalā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ir atļauts zvejot sarkanasarus no 11. maija līdz 31. decembrim apgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu (“sarkanasaru aizsardzības apgabals”):

| — | 64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma,

| — | 62°50′ ziemeļu platuma, 25°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

62°50′ ziemeļu platuma, 25°45′ rietumu garuma,

| — | 61°55′ ziemeļu platuma, 26°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

61°55′ ziemeļu platuma, 26°45′ rietumu garuma,

| — | 61°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

61°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma,

| — | 59°00′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°00′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma,

| — | 59°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,

| — | 61°30′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

61°30′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,

| — | 62°50′ ziemeļu platuma, 36°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

62°50′ ziemeļu platuma, 36°00′ rietumu garuma,

| — | 64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

64°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta ar Savienības tiesību aktu var atļaut sarkanasaru zveju ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos katru gadu no 11. maija līdz 31. decembrim, balstoties uz zinātniskiem ieteikumiem un ar noteikumu, ka attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā NEAFC ir pieņēmusi sarkanasaru krājumu atjaunošanas plānu. Šādā zvejā piedalās tikai Savienības kuģi, kas no savas dalībvalsts ir saņēmuši attiecīgu atļauju, par kuru ir paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. pantā paredzēto prasību.

3.   Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 milimetriem.

4.   Pārrēķina koeficients, kas piemērojams šajā zvejniecībā iegūtiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70.

5.   To zvejas kuģu kapteiņi, kas iesaistījušies zvejā ārpus sarkanasaru aizsardzības apgabala, Regulas (ES) Nr. 1236/2010 9. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto nozvejas ziņojumu nosūta katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās paziņošanas par nozveju.

6.   Papildus Regulas (ES) Nr. 1236/2010 5. panta noteikumiem atļauja zvejot sarkanasarus ir spēkā vienīgi tad, ja kuģu nosūtītie ziņojumi ir saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu un ir reģistrēti saskaņā ar tās 9. panta 3. punktu.

7.   Šā panta 6. punktā minētos ziņojumus sagatavo saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem.

| 13) | regulas 30. pantā iekļauj šādu punktu:
  “1.a)   Šā panta 1. punktu nepiemēro 9. reģionam.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 30. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a)   Šā panta 1. punktu nepiemēro 9. reģionam.”;

| 14) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “31.a pants
  Elektrozveja ICES IVc un IVb rajonā
  1.   Atkāpjoties no 31. panta, zveja ar baļķa trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:






  — | punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55° ziemeļu platuma, |
| --- | --- | --- |

14)

regulā iekļauj šādu pantu:

“31.a pants

Elektrozveja ICES IVc un IVb rajonā

1.   Atkāpjoties no 31. panta, zveja ar baļķa trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus, ir atļauta ICES IVc un IVb rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas savieno turpmāk norādītos punktus, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

—

punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55° ziemeļu platuma,

| — | tad uz austrumiem līdz 55° ziemeļu platuma, 5° austrumu garuma, |
| --- | --- |

—

tad uz austrumiem līdz 55° ziemeļu platuma, 5° austrumu garuma,

| — | tad uz ziemeļiem līdz 56° ziemeļu platuma, |
| --- | --- |

—

tad uz ziemeļiem līdz 56° ziemeļu platuma,

| — | un, visbeidzot, uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56° ziemeļu platuma. |
| --- | --- |

—

un, visbeidzot, uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56° ziemeļu platuma.

2.   Zveja, izmantojot elektriskos impulsus, ir atļauta tikai tad, ja:

| a) | traļus ar elektriskās strāvas impulsiem izmanto ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts baļķa traļu flotes; |
| --- | --- |

a)

traļus ar elektriskās strāvas impulsiem izmanto ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts baļķa traļu flotes;

| b) | katra baļķa traļa maksimālā elektriskā jauda kW nepārsniedz tā baļķa garumu metros, reizinātu ar 1,25; |
| --- | --- |

b)

katra baļķa traļa maksimālā elektriskā jauda kW nepārsniedz tā baļķa garumu metros, reizinātu ar 1,25;

| c) | faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15 V; |
| --- | --- |

c)

faktiskais spriegums starp elektrodiem nepārsniedz 15 V;

| d) | kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto elektrisko jaudu uz vienu baļķi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz pēdējos 100 tralējumos. Nepilnvarotas personas nevar modificēt šo automātisko datorvadības sistēmu; |
| --- | --- |

d)

kuģis ir aprīkots ar automātisku datorvadības sistēmu, kas reģistrē maksimālo izmantoto elektrisko jaudu uz vienu baļķi un faktisko spriegumu starp elektrodiem vismaz pēdējos 100 tralējumos. Nepilnvarotas personas nevar modificēt šo automātisko datorvadības sistēmu;

| e) | ir aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie gruntsstropes.”; |
| --- | --- |

e)

ir aizliegts izmantot vienu vai vairākas smaguma ķēdes pie gruntsstropes.”;

| 15) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “32.a pants
  Ierobežojumi, ko pelaģiskās zvejas kuģiem piemēro attiecībā uz rīcību ar nozveju un tās izkraušanu
  1.   Maksimālais attālums starp ūdens separatora restēm pelaģiskās zvejas kuģos, kas zvejo makreles, siļķes un stavridas un darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1236/2010 3. panta 2. punktā, ir 10 milimetri.
  Restes ir piemetinātas to atrašanās vietā. Ja ūdens separatoram ir nevis restes, bet caurumi, šo caurumu maksimālais diametrs nepārsniedz 10 milimetrus. Caurumi teknēs pirms ūdens separatora nav lielāki par 15 milimetriem diametrā.
  2.   Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, ir aizliegts izkraut zivis zem kuģa ūdenslīnijas no bufertvertnēm vai ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnēm.
  3.   Kuģa kapteinis nosūta savas karoga dalībvalsts kompetentajām zivsaimniecības iestādēm rasējumus, kurus apstiprinājušas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes un kuri saistīti ar iekārtām, kas paredzētas rīcībai ar nozveju un tās izkraušanai un atrodas pelaģiskās zvejas kuģos, kuri NEAFC konvencijas apgabalā zvejo makreles, siļķes un stavridas, kā arī šādu rasējumu grozījumus. Kuģa karoga dalībvalsts kompetentās iestādes periodiski pārbauda iesniegto rasējumu pareizību. Uz kuģa visu laiku atrodas rasējumu kopijas.”; |
| --- | --- |

15)

regulā iekļauj šādu pantu:

“32.a pants

Ierobežojumi, ko pelaģiskās zvejas kuģiem piemēro attiecībā uz rīcību ar nozveju un tās izkraušanu

1.   Maksimālais attālums starp ūdens separatora restēm pelaģiskās zvejas kuģos, kas zvejo makreles, siļķes un stavridas un darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1236/2010 3. panta 2. punktā, ir 10 milimetri.

Restes ir piemetinātas to atrašanās vietā. Ja ūdens separatoram ir nevis restes, bet caurumi, šo caurumu maksimālais diametrs nepārsniedz 10 milimetrus. Caurumi teknēs pirms ūdens separatora nav lielāki par 15 milimetriem diametrā.

2.   Pelaģiskās zvejas kuģiem, kas darbojas NEAFC konvencijas apgabalā, ir aizliegts izkraut zivis zem kuģa ūdenslīnijas no bufertvertnēm vai ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnēm.

3.   Kuģa kapteinis nosūta savas karoga dalībvalsts kompetentajām zivsaimniecības iestādēm rasējumus, kurus apstiprinājušas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes un kuri saistīti ar iekārtām, kas paredzētas rīcībai ar nozveju un tās izkraušanai un atrodas pelaģiskās zvejas kuģos, kuri NEAFC konvencijas apgabalā zvejo makreles, siļķes un stavridas, kā arī šādu rasējumu grozījumus. Kuģa karoga dalībvalsts kompetentās iestādes periodiski pārbauda iesniegto rasējumu pareizību. Uz kuģa visu laiku atrodas rasējumu kopijas.”;

| 16) | regulā iekļauj šādus pantus:
  “34.a pants
  Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā
  1.   No 14. februāra līdz 30. aprīlim ir aizliegts izmantot bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, rāmjtīklus, iepinējtīklus vai līdzīgus stacionāros tīklus, vai jebkādus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES VIIa rajona daļā, ko norobežo:






  — | Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts, un |
| --- | --- | --- |

16)

regulā iekļauj šādus pantus:

“34.a pants

Tehniskie saglabāšanas pasākumi Īrijas jūrā

1.   No 14. februāra līdz 30. aprīlim ir aizliegts izmantot bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus, žaunu tīklus, rāmjtīklus, iepinējtīklus vai līdzīgus stacionāros tīklus, vai jebkādus zvejas rīkus, kuriem ir āķi, tajā ICES VIIa rajona daļā, ko norobežo:

—

Īrijas austrumkrasts un Ziemeļīrijas austrumkrasts, un

| — | taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:






  — | punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas austrumu krastā pie 54°30′ ziemeļu platuma, |
| --- | --- | --- |

—

taisnas līnijas, kas secīgi savieno šādas ģeogrāfiskās koordinātas:

—

punkts Ziemeļīrijas Ardas pussalas austrumu krastā pie 54°30′ ziemeļu platuma,

| — | 54°30′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°30′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,

| — | 53°15′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°15′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,

| — | punkts Īrijas austrumu krastā pie 53°15′ ziemeļu platuma. |
| --- | --- |

—

punkts Īrijas austrumu krastā pie 53°15′ ziemeļu platuma.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā norādītajā apgabalā un laikposmā:

| a) | atļauts izmantot bentiskos otertraļus ar noteikumu, ka uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ka:






  — | šo traļu linuma acs izmērs ir 70–79 milimetru vai 80–99 milimetru diapazonā, |
| --- | --- | --- |

a)

atļauts izmantot bentiskos otertraļus ar noteikumu, ka uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ka:

—

šo traļu linuma acs izmērs ir 70–79 milimetru vai 80–99 milimetru diapazonā,

| — | šo traļu linuma acis ir tikai vienā no atļautajiem izmēra diapazoniem, |
| --- | --- |

—

šo traļu linuma acis ir tikai vienā no atļautajiem izmēra diapazoniem,

| — | šiem traļiem nav atsevišķu linuma acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 milimetriem, neatkarīgi no šo acu atrašanās vietas linumā, un |
| --- | --- |

—

šiem traļiem nav atsevišķu linuma acu, kuru izmērs ir lielāks par 300 milimetriem, neatkarīgi no šo acu atrašanās vietas linumā, un

| — | šos traļus izmanto tikai apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:






  — | 53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

—

šos traļus izmanto tikai apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

—

53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 05°20′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 05°20′ rietumu garuma,

| — | 54°20′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°20′ ziemeļu platuma, 04°50′ rietumu garuma,

| — | 54°30′ ziemeļu platuma, 05°10′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°30′ ziemeļu platuma, 05°10′ rietumu garuma,

| — | 54°30′ ziemeļu platuma, 05°20′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°30′ ziemeļu platuma, 05°20′ rietumu garuma,

| — | 54°00′ ziemeļu platuma, 05°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°00′ ziemeļu platuma, 05°50′ rietumu garuma,

| — | 54°00′ ziemeļu platuma, 06°10′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°00′ ziemeļu platuma, 06°10′ rietumu garuma,

| — | 53°45′ ziemeļu platuma, 06°10′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°45′ ziemeļu platuma, 06°10′ rietumu garuma,

| — | 53°45′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°45′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma;

| b) | atļauts izmantot bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi ar noteikumu, ka uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ka atļautie zvejas rīki:






  — | atbilst a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

b)

atļauts izmantot bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi ar noteikumu, ka uz kuģa netiek turēti cita veida zvejas rīki un ka atļautie zvejas rīki:

—

atbilst a) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem;

| — | attiecībā uz selektīvo linumu ir konstruēti atbilstīgi tehniskajiem datiem, kas norādīti Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā jāpiemēro, lai atjaunotu mencu krājumu Īrijas jūrā (ICES VIIa rajonā) (14), pielikumā, un |
| --- | --- |

—

attiecībā uz selektīvo linumu ir konstruēti atbilstīgi tehniskajiem datiem, kas norādīti Padomes Regulas (EK) Nr. 254/2002 (2002. gada 12. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri 2002. gadā jāpiemēro, lai atjaunotu mencu krājumu Īrijas jūrā (ICES VIIa rajonā) (14), pielikumā, un

| — | attiecībā uz šķirotājrežģi atbilst šīs regulas XIVa pielikuma 2. līdz 5. punkta prasībām; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz šķirotājrežģi atbilst šīs regulas XIVa pielikuma 2. līdz 5. punkta prasībām;

| c) | bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi atļauj arī apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:






  — | 53°45′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

c)

bentiskos traļus, vadus vai līdzīgus velkamus zvejas rīkus ar selektīvo linumu vai šķirotājrežģi atļauj arī apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

—

53°45′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,

| — | 53°45′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°45′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 05°30′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma,

| — | 53°45′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

53°45′ ziemeļu platuma, 06°00′ rietumu garuma.

34.b pants

Žaunu tīklu izmantošana ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES VIII, IX, X un XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma

1.   ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā Savienības kuģi neizmanto grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un rāmjtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauts izmantot šādus zvejas rīkus:

| a) | ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 120 milimetriem un mazāks par 150 milimetriem, ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajonā un ICES X apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 100 milimetriem un mazāks par 130 milimetriem, un ICES VIIIc rajonā un ICES IX apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 80 milimetriem un mazāks par 110 milimetriem, ar noteikumu, ka:






  — | tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem, |
| --- | --- | --- |

a)

ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 120 milimetriem un mazāks par 150 milimetriem, ICES VIIIa, VIIIb, VIIId rajonā un ICES X apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks vai vienāds ar 100 milimetriem un mazāks par 130 milimetriem, un ICES VIIIc rajonā un ICES IX apakšapgabalā – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par vai vienāds ar 80 milimetriem un mazāks par 110 milimetriem, ar noteikumu, ka:

—

tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem,

| — | tie nav dziļāki par 100 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5, |
| --- | --- |

—

tie nav dziļāki par 100 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5,

| — | tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju, |
| --- | --- |

—

tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju,

| — | katra tīkla garums nepārsniedz 5 jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 25 km, |
| --- | --- |

—

katra tīkla garums nepārsniedz 5 jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 25 km,

| — | maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas; |
| --- | --- |

—

maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas;

| b) | žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 250 milimetri vai lielāks, ar noteikumu, ka:






  — | tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem, |
| --- | --- | --- |

b)

žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 250 milimetri vai lielāks, ar noteikumu, ka:

—

tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem,

| — | tie nav dziļāki par 15 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33, |
| --- | --- |

—

tie nav dziļāki par 15 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,33,

| — | tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju, |
| --- | --- |

—

tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju,

| — | katra tīkla garums nepārsniedz 10 km un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 100 km, |
| --- | --- |

—

katra tīkla garums nepārsniedz 10 km un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 100 km,

| — | maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas; |
| --- | --- |

—

maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas;

| c) | ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 100 milimetriem un mazāks par 130 milimetriem, ar noteikumu, ka:






  — | tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus un ir mazāks par 600 metriem, |
| --- | --- | --- |

c)

ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma – žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 100 milimetriem un mazāks par 130 milimetriem, ar noteikumu, ka:

—

tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus un ir mazāks par 600 metriem,

| — | tie nav dziļāki par 100 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5, |
| --- | --- |

—

tie nav dziļāki par 100 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,5,

| — | tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju, |
| --- | --- |

—

tie ir aprīkoti ar pludiņiem vai ierīcēm, kas nodrošina līdzvērtīgu peldspēju,

| — | katra tīkla garums nepārsniedz četras jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 20 km, |
| --- | --- |

—

katra tīkla garums nepārsniedz četras jūras jūdzes un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu kopējais garums nepārsniedz 20 km,

| — | maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas, |
| --- | --- |

—

maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 24 stundas,

| — | ne mazāk kā 85 % paturētās nozvejas svara veido heki, |
| --- | --- |

—

ne mazāk kā 85 % paturētās nozvejas svara veido heki,

| — | zvejā iesaistīto kuģu skaits nepārsniedz 2008. gadā reģistrēto skaitu, |
| --- | --- |

—

zvejā iesaistīto kuģu skaits nepārsniedz 2008. gadā reģistrēto skaitu,

| — | pirms iziešanas no ostas šajā zvejā iesaistītā kuģa kapteinis reģistrē kuģa žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un kopējo garumu. Inspicē vismaz 15 % gadījumu, kad kuģi iziet no ostas, |
| --- | --- |

—

pirms iziešanas no ostas šajā zvejā iesaistītā kuģa kapteinis reģistrē kuģa žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un kopējo garumu. Inspicē vismaz 15 % gadījumu, kad kuģi iziet no ostas,

| — | kuģa kapteinis nodrošina, ka izkraušanas laikā uz kuģa atrodas 90 % zvejas rīku, kas attiecīgajam reisam apstiprināti Savienības kuģa žurnālā, un |
| --- | --- |

—

kuģa kapteinis nodrošina, ka izkraušanas laikā uz kuģa atrodas 90 % zvejas rīku, kas attiecīgajam reisam apstiprināti Savienības kuģa žurnālā, un

| — | visu to sugu daudzumu, kuru nozveja pārsniedz 50 kg, tostarp visu izmetumu daudzumus, kas pārsniedz 50 kg, reģistrē Savienības kuģa žurnālā; |
| --- | --- |

—

visu to sugu daudzumu, kuru nozveja pārsniedz 50 kg, tostarp visu izmetumu daudzumus, kas pārsniedz 50 kg, reģistrē Savienības kuģa žurnālā;

| d) | ICES IX apakšapgabalā rāmjtīklus, kuru linuma acs izmērs ir 220 milimetri vai lielāks, ar noteikumu, ka:






  — | tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem, |
| --- | --- | --- |

d)

ICES IX apakšapgabalā rāmjtīklus, kuru linuma acs izmērs ir 220 milimetri vai lielāks, ar noteikumu, ka:

—

tos izliek ūdeņos, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 metriem,

| — | tie nav dziļāki par 30 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,44, |
| --- | --- |

—

tie nav dziļāki par 30 acu rindām un to linuma nostiepuma attiecība nav mazāka par 0,44,

| — | tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju, |
| --- | --- |

—

tie nav aprīkoti ar pludiņiem vai citām ierīcēm, kas nodrošina peldspēju,

| — | katra tīkla garums nepārsniedz 5 km un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 20 km, |
| --- | --- |

—

katra tīkla garums nepārsniedz 5 km un visu viena kuģa vienā laikā izlikto tīklu rindu kopējais garums nepārsniedz 20 km,

| — | maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas. |
| --- | --- |

—

maksimālais ūdenī atrašanās laiks ir 72 stundas.

3.   Tomēr šī atkāpe neattiecas uz NEAFC pārvaldības apgabalu.

4.   Visiem kuģiem, kas ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā izmanto grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metrus, ir izdota zvejas atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.

5.   Uz kuģa vienlaikus var būt tikai viens no 2. punkta a), b) vai d) apakšpunktā minētajiem zvejas rīku veidiem. Uz kuģa drīkst būt tīkli, kuru kopējais garums ir par 20 % lielāks par to tīklu rindu maksimālo garumu, ko drīkst izlikt vienā laikā.

6.   Tāda kuģa kapteinis, kam ir 4. punktā minētā zvejas atļauja, pirms kuģis atstāj ostu un kad tas atgriežas ostā, reģistrē kuģa žurnālā uz kuģa esošo zvejas rīku skaitu un garumu, turklāt viņš atbild par visām atšķirībām abās reizēs reģistrētajos parametros.

7.   Kompetentajām iestādēm ir tiesības ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā un ICES XII apakšapgabalā uz austrumiem no 27° rietumu garuma, VIII, IX un X apakšapgabalā izcelt no jūras bez uzraudzības atstātu zvejas rīku šādās situācijās:

| a) | zvejas rīks nav pienācīgi marķēts; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīks nav pienācīgi marķēts;

| b) | boju marķējums vai kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati liecina, ka īpašnieks nav atradies tuvāk par 100 jūras jūdzēm no zvejas rīka ilgāk par 120 stundām; |
| --- | --- |

b)

boju marķējums vai kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) dati liecina, ka īpašnieks nav atradies tuvāk par 100 jūras jūdzēm no zvejas rīka ilgāk par 120 stundām;

| c) | zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks par atļauto dziļumu; |
| --- | --- |

c)

zvejas rīks ir izlikts ūdeņos vietā, kur jūras kartē norādītais dziļums ir lielāks par atļauto dziļumu;

| d) | zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra. |
| --- | --- |

d)

zvejas rīka linuma acs izmērs atšķiras no atļautā izmēra.

8.   Tāda kuģa kapteinis, kuram ir 4. punktā minētā zvejas atļauja, katra zvejas reisa laikā kuģa žurnālā reģistrē šādu informāciju:

| — | izliktā tīkla linuma acs izmērs, |
| --- | --- |

—

izliktā tīkla linuma acs izmērs,

| — | viena tīkla nominālais garums, |
| --- | --- |

—

viena tīkla nominālais garums,

| — | tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā, |
| --- | --- |

—

tīklu skaits vienā izlikto tīklu rindā,

| — | kopējais izlikto tīklu rindu skaits, |
| --- | --- |

—

kopējais izlikto tīklu rindu skaits,

| — | katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta, |
| --- | --- |

—

katras izliktās tīklu rindas atrašanās vieta,

| — | dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda, |
| --- | --- |

—

dziļums, kādā izlikta katra tīklu rinda,

| — | katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks, |
| --- | --- |

—

katras izliktās tīklu rindas ūdenī atrašanās laiks,

| — | pazaudēto zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas datums. |
| --- | --- |

—

pazaudēto zvejas rīku skaits, to pēdējā zināmā atrašanās vieta un pazaudēšanas datums.

9.   Zvejas kuģiem, kam ir 4. punktā minētā zvejas atļauja, ir atļauts nozveju izkraut tikai tajās ostās, kuras dalībvalstis ir apstiprinājušas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 2347/2002 7. pantu.

10.   Haizivju daudzums, kas paturēts uz kuģa, kurš izmanto 2. punkta b) un d) apakšpunktā aprakstītā veida zvejas rīkus, nepārsniedz 5 % no kopējā uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara.

11.   Komisija pēc apspriešanās ar ZZTEK var pieņemt īstenošanas aktus, konkrētas kādas dalībvalsts zvejas vietas ICES VIII, IX un X apakšapgabalā atbrīvojot no 1. līdz 9. punkta piemērošanas, ja dalībvalstu sniegtā informācija liecina, ka attiecīgajās zvejas vietās haizivju piezvejas un izmetumu līmenis ir ļoti zems.

34.c pants

Nosacījums zvejai ar konkrētiem velkamiem zvejas rīkiem, ko atļauts izmantot Biskajas līcī

1.   Atkāpjoties no noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 494/2002 (2002. gada 19. marts), ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIIIa, b, d un e rajonā (15), 5. panta 2. punktā, ir atļauts Regulas (EK) Nr. 494/2002 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā definētajā apgabalā veikt zvejas darbības ar traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem zvejas rīkiem (izņemot baļķa traļus), kuru linuma acs izmērs ir 70–99 milimetru diapazonā, ja attiecīgajam zvejas rīkam ir kvadrātveida acu panelis, kas atbilst XIVb pielikumam.

2.   Zvejojot ICES VIIIa un VIIIb rajonā, ir atļauts āmja priekšā novietot selektīvo režģi un tā piestiprinājumus un/vai pagarinājuma apakšējā daļā āmja priekšā – kvadrātveida acu paneli, kura linuma acu izmērs ir 60 milimetri vai lielāks. Šīs regulas 4. panta 1. punkts, 6. pants un 9. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 494/2002 3. panta a) un b) punkts neattiecas uz to traļa daļu, kurā ievietotas šādas selektīvas ierīces.

34.d pants

Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai NEAFC pārvaldības apgabalā

1.   Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp grunts žaunu tīkliem un grunts āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| | Reykjanes grēdas daļa:






  — | 55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49.0135′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Reykjanes grēdas daļa:

—

55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49.0135′ rietumu garuma,

| — | 55°05.4804′ ziemeļu platuma, 35°58.9784′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°05.4804′ ziemeļu platuma, 35°58.9784′ rietumu garuma,

| — | 54°58.9914′ ziemeļu platuma, 34°41.3634′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ ziemeļu platuma, 34°41.3634′ rietumu garuma,

| — | 54°41.1841′ ziemeļu platuma, 34°00.0514′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ ziemeļu platuma, 34°00.0514′ rietumu garuma,

| — | 54°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°00′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,

| — | 53°54.6406′ ziemeļu platuma, 34°49.9842′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°54.6406′ ziemeļu platuma, 34°49.9842′ rietumu garuma,

| — | 53°58.9668′ ziemeļu platuma, 36°39.1260′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°58.9668′ ziemeļu platuma, 36°39.1260′ rietumu garuma,

| — | 55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49.0135′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49.0135′ rietumu garuma;

| | MAR (Vidusatlantijas grēda) apgabala ziemeļu daļa:






  — | 59°45′ ziemeļu platuma, 33°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

MAR (Vidusatlantijas grēda) apgabala ziemeļu daļa:

—

59°45′ ziemeļu platuma, 33°30′ rietumu garuma,

| — | 57°30′ ziemeļu platuma, 27°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°30′ ziemeļu platuma, 27°30′ rietumu garuma,

| — | 56°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°45′ ziemeļu platuma, 28°30′ rietumu garuma,

| — | 59°15′ ziemeļu platuma, 34°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°15′ ziemeļu platuma, 34°30′ rietumu garuma,

| — | 59°45′ ziemeļu platuma, 33°30′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

59°45′ ziemeļu platuma, 33°30′ rietumu garuma;

| | MAR apgabala centrālā daļa (Charlie-Gibbs lūzuma zona un subpolārā frontālā zona):






  — | 53°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

MAR apgabala centrālā daļa (Charlie-Gibbs lūzuma zona un subpolārā frontālā zona):

—

53°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 36°49′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 36°49′ rietumu garuma,

| — | 55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ ziemeļu platuma, 36°49′ rietumu garuma,

| — | 54°58.9914′ ziemeļu platuma, 34°41.3634′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ ziemeļu platuma, 34°41.3634′ rietumu garuma,

| — | 54°41.1841′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ ziemeļu platuma, 34°00′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 30°00′ rietumu garuma,

| — | 51°30′ ziemeļu platuma, 28°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°30′ ziemeļu platuma, 28°00′ rietumu garuma,

| — | 49°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

49°00′ ziemeļu platuma, 26°30′ rietumu garuma,

| — | 49°00′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

49°00′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma,

| — | 51°30′ ziemeļu platuma, 32°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°30′ ziemeļu platuma, 32°00′ rietumu garuma,

| — | 51°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma,

| — | 53°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

53°30′ ziemeļu platuma, 38°00′ rietumu garuma;

| | MAR apgabala dienvidu daļa:






  — | 44°30′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

MAR apgabala dienvidu daļa:

—

44°30′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma,

| — | 44°30′ ziemeļu platuma, 27°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

44°30′ ziemeļu platuma, 27°00′ rietumu garuma,

| — | 43°15′ ziemeļu platuma, 27°15′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°15′ ziemeļu platuma, 27°15′ rietumu garuma,

| — | 43°15′ ziemeļu platuma, 31°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°15′ ziemeļu platuma, 31°00′ rietumu garuma,

| — | 44°30′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

44°30′ ziemeļu platuma, 30°30′ rietumu garuma;

| | Altair jūras pacēlumi:






  — | 45°00′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Altair jūras pacēlumi:

—

45°00′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma,

| — | 45°00′ ziemeļu platuma, 33°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

45°00′ ziemeļu platuma, 33°45′ rietumu garuma,

| — | 44°25′ ziemeļu platuma, 33°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

44°25′ ziemeļu platuma, 33°45′ rietumu garuma,

| — | 44°25′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

44°25′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma,

| — | 45°00′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

45°00′ ziemeļu platuma, 34°35′ rietumu garuma;

| | Antialtair jūras pacēlumi:






  — | 43°45′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Antialtair jūras pacēlumi:

—

43°45′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma,

| — | 43°45′ ziemeļu platuma, 22°05′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°45′ ziemeļu platuma, 22°05′ rietumu garuma,

| — | 43°25′ ziemeļu platuma, 22°05′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°25′ ziemeļu platuma, 22°05′ rietumu garuma,

| — | 43°25′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°25′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma,

| — | 43°45′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

43°45′ ziemeļu platuma, 22°50′ rietumu garuma;

| | Hatton sēklis:






  — | 59°26′ ziemeļu platuma, 14°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Hatton sēklis:

—

59°26′ ziemeļu platuma, 14°30′ rietumu garuma,

| — | 59°12′ ziemeļu platuma, 15°08′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°12′ ziemeļu platuma, 15°08′ rietumu garuma,

| — | 59°01′ ziemeļu platuma, 17°00′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°01′ ziemeļu platuma, 17°00′ rietumu garuma,

| — | 58°50′ ziemeļu platuma, 17°38′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°50′ ziemeļu platuma, 17°38′ rietumu garuma,

| — | 58°30′ ziemeļu platuma, 17°52′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°30′ ziemeļu platuma, 17°52′ rietumu garuma,

| — | 58°30′ ziemeļu platuma, 18°22′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°30′ ziemeļu platuma, 18°22′ rietumu garuma,

| — | 58°03′ ziemeļu platuma, 18°22′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°03′ ziemeļu platuma, 18°22′ rietumu garuma,

| — | 58°03′ ziemeļu platuma, 17°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°03′ ziemeļu platuma, 17°30′ rietumu garuma,

| — | 57°55′ ziemeļu platuma, 17°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°55′ ziemeļu platuma, 17°30′ rietumu garuma,

| — | 57°45′ ziemeļu platuma, 19°15′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°45′ ziemeļu platuma, 19°15′ rietumu garuma,

| — | 58°11.15′ ziemeļu platuma, 18°57.51′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°11.15′ ziemeļu platuma, 18°57.51′ rietumu garuma,

| — | 58°11.57′ ziemeļu platuma, 19°11.97′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°11.57′ ziemeļu platuma, 19°11.97′ rietumu garuma,

| — | 58°27.75′ ziemeļu platuma, 19°11.65′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°27.75′ ziemeļu platuma, 19°11.65′ rietumu garuma,

| — | 58°39.09′ ziemeļu platuma, 19°14.28′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°39.09′ ziemeļu platuma, 19°14.28′ rietumu garuma,

| — | 58°38.11′ ziemeļu platuma, 19°01.29′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°38.11′ ziemeļu platuma, 19°01.29′ rietumu garuma,

| — | 58°53.14′ ziemeļu platuma, 18°43.54′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°53.14′ ziemeļu platuma, 18°43.54′ rietumu garuma,

| — | 59°00.29′ ziemeļu platuma, 18°01.31′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°00.29′ ziemeļu platuma, 18°01.31′ rietumu garuma,

| — | 59°08.01′ ziemeļu platuma, 17°49.31′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°08.01′ ziemeļu platuma, 17°49.31′ rietumu garuma,

| — | 59°08.75′ ziemeļu platuma, 18°01.47′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°08.75′ ziemeļu platuma, 18°01.47′ rietumu garuma,

| — | 59°15.16′ ziemeļu platuma, 18°01.56′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°15.16′ ziemeļu platuma, 18°01.56′ rietumu garuma,

| — | 59°24.17′ ziemeļu platuma, 17°31.22′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°24.17′ ziemeļu platuma, 17°31.22′ rietumu garuma,

| — | 59°21.77′ ziemeļu platuma, 17°15.36′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°21.77′ ziemeļu platuma, 17°15.36′ rietumu garuma,

| — | 59°26.91′ ziemeļu platuma, 17°01.66′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°26.91′ ziemeļu platuma, 17°01.66′ rietumu garuma,

| — | 59°42.69′ ziemeļu platuma, 16°45.96′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°42.69′ ziemeļu platuma, 16°45.96′ rietumu garuma,

| — | 59°20.97′ ziemeļu platuma, 15°44.75′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°20.97′ ziemeļu platuma, 15°44.75′ rietumu garuma,

| — | 59°21′ ziemeļu platuma, 15°40′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

59°21′ ziemeļu platuma, 15°40′ rietumu garuma,

| — | 59°26′ ziemeļu platuma, 14°30′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

59°26′ ziemeļu platuma, 14°30′ rietumu garuma;

| | Rockall plato ziemeļrietumu daļa:






  — | 57°00′ ziemeļu platuma, 14°53′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Rockall plato ziemeļrietumu daļa:

—

57°00′ ziemeļu platuma, 14°53′ rietumu garuma,

| — | 57°37′ ziemeļu platuma, 14°42′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°37′ ziemeļu platuma, 14°42′ rietumu garuma,

| — | 57°55′ ziemeļu platuma, 14°24′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°55′ ziemeļu platuma, 14°24′ rietumu garuma,

| — | 58°15′ ziemeļu platuma, 13°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

58°15′ ziemeļu platuma, 13°50′ rietumu garuma,

| — | 57°57′ ziemeļu platuma, 13°09′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°57′ ziemeļu platuma, 13°09′ rietumu garuma,

| — | 57°50′ ziemeļu platuma, 13°14′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°50′ ziemeļu platuma, 13°14′ rietumu garuma,

| — | 57°57′ ziemeļu platuma, 13°45′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°57′ ziemeļu platuma, 13°45′ rietumu garuma,

| — | 57°49′ ziemeļu platuma, 14°06′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°49′ ziemeļu platuma, 14°06′ rietumu garuma,

| — | 57°29′ ziemeļu platuma, 14°19′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°29′ ziemeļu platuma, 14°19′ rietumu garuma,

| — | 57°22′ ziemeļu platuma, 14°19′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°22′ ziemeļu platuma, 14°19′ rietumu garuma,

| — | 57°00′ ziemeļu platuma, 14°34′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°00′ ziemeļu platuma, 14°34′ rietumu garuma,

| — | 56°56′ ziemeļu platuma, 14°36′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°56′ ziemeļu platuma, 14°36′ rietumu garuma,

| — | 56°56′ ziemeļu platuma, 14°51′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°56′ ziemeļu platuma, 14°51′ rietumu garuma,

| — | 57°00′ ziemeļu platuma, 14°53′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

57°00′ ziemeļu platuma, 14°53′ rietumu garuma;

| | Rockall plato dienvidrietumu daļa (Empress of Britain sēklis):






  — | 56°24′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Rockall plato dienvidrietumu daļa (Empress of Britain sēklis):

—

56°24′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma,

| — | 56°21′ ziemeļu platuma, 14°58′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°21′ ziemeļu platuma, 14°58′ rietumu garuma,

| — | 56°04′ ziemeļu platuma, 15°10′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°04′ ziemeļu platuma, 15°10′ rietumu garuma,

| — | 55°51′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°51′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma,

| — | 56°10′ ziemeļu platuma, 15°52′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°10′ ziemeļu platuma, 15°52′ rietumu garuma,

| — | 56°24′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

56°24′ ziemeļu platuma, 15°37′ rietumu garuma;

| | Logachev pacēlums:






  — | 55°17′ ziemeļu platuma, 16°10′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Logachev pacēlums:

—

55°17′ ziemeļu platuma, 16°10′ rietumu garuma,

| — | 55°34′ ziemeļu platuma, 15°07′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°34′ ziemeļu platuma, 15°07′ rietumu garuma,

| — | 55°50′ ziemeļu platuma, 15°15′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°50′ ziemeļu platuma, 15°15′ rietumu garuma,

| — | 55°33′ ziemeļu platuma, 16°16′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

55°33′ ziemeļu platuma, 16°16′ rietumu garuma,

| — | 55°17′ ziemeļu platuma, 16°10′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

55°17′ ziemeļu platuma, 16°10′ rietumu garuma;

| | Rockall pacēluma rietumu daļa:






  — | 57°20′ ziemeļu platuma, 16°30′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Rockall pacēluma rietumu daļa:

—

57°20′ ziemeļu platuma, 16°30′ rietumu garuma,

| — | 57°05′ ziemeļu platuma, 15°58′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

57°05′ ziemeļu platuma, 15°58′ rietumu garuma,

| — | 56°21′ ziemeļu platuma, 17°17′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°21′ ziemeļu platuma, 17°17′ rietumu garuma,

| — | 56°40′ ziemeļu platuma, 17°50′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

56°40′ ziemeļu platuma, 17°50′ rietumu garuma,

| — | 57°20′ ziemeļu platuma, 16°30′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

57°20′ ziemeļu platuma, 16°30′ rietumu garuma.

2.   Ja NEAFC pārvaldības apgabalā veiktu zvejas darbību laikā jaunajos vai esošajos grunts zvejas apgabalos ar zvejas rīku kopu nozvejoto dzīvu koraļļu vai dzīvu sūkļu daudzums pārsniedz 60 kg dzīvu koraļļu un/vai 800 kg dzīvu sūkļu, zvejas kuģis informē karoga valsti, pārtrauc zveju un novirza kuģi vismaz 2 jūras jūdžu attālumā no vietas, ko, pamatojoties uz pierādījumiem, var noteikt kā vistuvāko vietu precīzai minētās nozvejas ieguves vietai.

34.e pants

Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIc, j un k rajonā

1.   Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp grunts žaunu tīkliem un grunts āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

| | Belgica pacēlumu apgabals:






  — | 51°29.4′ ziemeļu platuma, 11°51.6′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Belgica pacēlumu apgabals:

—

51°29.4′ ziemeļu platuma, 11°51.6′ rietumu garuma,

| — | 51°32.4′ ziemeļu platuma, 11°41.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°32.4′ ziemeļu platuma, 11°41.4′ rietumu garuma,

| — | 51°15.6′ ziemeļu platuma, 11°33.0′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°15.6′ ziemeļu platuma, 11°33.0′ rietumu garuma,

| — | 51°13.8′ ziemeļu platuma, 11°44.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°13.8′ ziemeļu platuma, 11°44.4′ rietumu garuma,

| — | 51°29.4′ ziemeļu platuma, 11°51.6′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

51°29.4′ ziemeļu platuma, 11°51.6′ rietumu garuma;

| | Hovland pacēlumu apgabals:






  — | 52°16.2′ ziemeļu platuma, 13°12.6′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Hovland pacēlumu apgabals:

—

52°16.2′ ziemeļu platuma, 13°12.6′ rietumu garuma,

| — | 52°24.0′ ziemeļu platuma, 12°58.2′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°24.0′ ziemeļu platuma, 12°58.2′ rietumu garuma,

| — | 52°16.8′ ziemeļu platuma, 12°54.0′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°16.8′ ziemeļu platuma, 12°54.0′ rietumu garuma,

| — | 52°16.8′ ziemeļu platuma, 12°29.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°16.8′ ziemeļu platuma, 12°29.4′ rietumu garuma,

| — | 52°04.2′ ziemeļu platuma, 12°29.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°04.2′ ziemeļu platuma, 12°29.4′ rietumu garuma,

| — | 52°04.2′ ziemeļu platuma, 12°52.8′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°04.2′ ziemeļu platuma, 12°52.8′ rietumu garuma,

| — | 52°09.0′ ziemeļu platuma, 12°56.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°09.0′ ziemeļu platuma, 12°56.4′ rietumu garuma,

| — | 52°09.0′ ziemeļu platuma, 13°10.8′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

52°09.0′ ziemeļu platuma, 13°10.8′ rietumu garuma,

| — | 52°16.2′ ziemeļu platuma, 13°12.6′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

52°16.2′ ziemeļu platuma, 13°12.6′ rietumu garuma;

| | Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, I apgabals:






  — | 53°30.6′ ziemeļu platuma, 14°32.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, I apgabals:

—

53°30.6′ ziemeļu platuma, 14°32.4′ rietumu garuma,

| — | 53°35.4′ ziemeļu platuma, 14°27.6′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°35.4′ ziemeļu platuma, 14°27.6′ rietumu garuma,

| — | 53°40.8′ ziemeļu platuma, 14°15.6′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°40.8′ ziemeļu platuma, 14°15.6′ rietumu garuma,

| — | 53°34.2′ ziemeļu platuma, 14°11.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°34.2′ ziemeļu platuma, 14°11.4′ rietumu garuma,

| — | 53°31.8′ ziemeļu platuma, 14°14.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°31.8′ ziemeļu platuma, 14°14.4′ rietumu garuma,

| — | 53°24.0′ ziemeļu platuma, 14°28.8′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°24.0′ ziemeļu platuma, 14°28.8′ rietumu garuma,

| — | 53°30.6′ ziemeļu platuma, 14°32.4′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

53°30.6′ ziemeļu platuma, 14°32.4′ rietumu garuma;

| | Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, II apgabals:






  — | 53°43.2′ ziemeļu platuma, 14°10.8′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Porcupine sēkļa ziemeļrietumu daļa, II apgabals:

—

53°43.2′ ziemeļu platuma, 14°10.8′ rietumu garuma,

| — | 53°51.6′ ziemeļu platuma, 13°53.4′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°51.6′ ziemeļu platuma, 13°53.4′ rietumu garuma,

| — | 53°45.6′ ziemeļu platuma, 13°49.8′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°45.6′ ziemeļu platuma, 13°49.8′ rietumu garuma,

| — | 53°36.6′ ziemeļu platuma, 14°07.2′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

53°36.6′ ziemeļu platuma, 14°07.2′ rietumu garuma,

| — | 53°43.2′ ziemeļu platuma, 14°10.8′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

—

53°43.2′ ziemeļu platuma, 14°10.8′ rietumu garuma;

| | Porcupine sēkļa dienvidrietumu daļa:






  — | 51°54.6′ ziemeļu platuma, 15°07.2′ rietumu garuma, |
| --- | --- | --- |

Porcupine sēkļa dienvidrietumu daļa:

—

51°54.6′ ziemeļu platuma, 15°07.2′ rietumu garuma,

| — | 51°54.6′ ziemeļu platuma, 14°55.2′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°54.6′ ziemeļu platuma, 14°55.2′ rietumu garuma,

| — | 51°42.0′ ziemeļu platuma, 14°55.2′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°42.0′ ziemeļu platuma, 14°55.2′ rietumu garuma,

| — | 51°42.0′ ziemeļu platuma, 15°10.2′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°42.0′ ziemeļu platuma, 15°10.2′ rietumu garuma,

| — | 51°49.2′ ziemeļu platuma, 15°06.0′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

51°49.2′ ziemeļu platuma, 15°06.0′ rietumu garuma,

| — | 51°54.6′ ziemeļu platuma, 15°07.2′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

51°54.6′ ziemeļu platuma, 15°07.2′ rietumu garuma.

2.   Visi pelaģiskās zvejas kuģi, kas zvejo šā panta 1. punktā minētajos jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalos, ir iekļauti apstiprināto kuģu sarakstā, un tiem ir zvejas atļauja, kas izdota atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantam. Uz apstiprināto kuģu sarakstā ietvertajiem kuģiem ir tikai pelaģiskās zvejas rīki.

3.   Pelaģiskās zvejas kuģi, kas plāno zvejot šā panta 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, četras stundas iepriekš paziņo Īrijas Zvejas uzraudzības centram (Irish Fisheries Monitoring Centre), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. panta 15. punktā, par nodomu ieiet jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā. Vienlaikus tie paziņo zivju daudzumus, kas paturēti uz kuģa.

4.   Uz pelaģiskās zvejas kuģiem, kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, atrodoties jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, ir droša kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS), kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem.

5.   Pelaģiskās zvejas kuģi, kas zvejo 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, VMS ziņojumus sniedz katru stundu.

6.   Pelaģiskās zvejas kuģi, kas beiguši zveju 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā, informē Īrijas Zvejas uzraudzības centru par iziešanu no apgabala. Vienlaikus tie paziņo zivju daudzumus, kas paturēti uz kuģa.

7.   Pelaģisko sugu zveja 1. punktā minētajā jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzības apgabalā ir atļauta tikai tad, ja uz kuģa ir tādi zvejas rīki vai ja zvejo ar tādiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 16–31 milimetra vai 32–54 milimetru diapazonā.

34.f pants

Pasākumi jutīgu dziļūdens dzīvotņu aizsardzībai ICES VIIIc rajonā

1.   Grunts tralēšana un zveja ar stacionāriem zvejas rīkiem, tostarp grunts žaunu tīkliem un grunts āķu jedām, ir aizliegta apgabalā, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

El Cachucho:

| — | 44°12′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

44°12′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma,

| — | 44°12′ ziemeļu platuma, 04°26′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

44°12′ ziemeļu platuma, 04°26′ rietumu garuma,

| — | 43°53′ ziemeļu platuma, 04°26′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°53′ ziemeļu platuma, 04°26′ rietumu garuma,

| — | 43°53′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma, |
| --- | --- |

—

43°53′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma,

| — | 44°12′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma. |
| --- | --- |

—

44°12′ ziemeļu platuma, 05°16′ rietumu garuma.

2.   Atkāpjoties no 1. punktā minētā aizlieguma, kuģi, kas 2006., 2007. un 2008. gadā ir zvejojuši lielās diegspuru vēdzeles ar grunts āķu jedām, var no to zivsaimniecības iestādēm saņemt zvejas atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu, kas ļautu tiem turpināt šāda veida zveju apgabalā uz dienvidiem no 44°00.00′ ziemeļu platuma. Veicot zveju 1. punktā minētajā apgabalā, visi kuģi, kas saņēmuši šādu zvejas atļauju, neatkarīgi no kuģa lielākā garuma, izmanto drošu VMS, kura pilnībā darbojas un pilnībā atbilst attiecīgajiem noteikumiem.

| 17) | regulas 38. pantu svītro; |
| --- | --- |

17)

regulas 38. pantu svītro;

| 18) | regulas 47. pantu svītro; |
| --- | --- |

18)

regulas 47. pantu svītro;

| 19) | regulas (EK) Nr. 850/98 I, IV, XII un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu; |
| --- | --- |

19)

regulas (EK) Nr. 850/98 I, IV, XII un XIV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu;

| 20) | iekļauj XIIa, XIVa, XVb, XVc un XIVd pielikumu saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

20)

iekļauj XIIa, XIVa, XVb, XVc un XIVd pielikumu saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1434/98 grozījums

Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. pantam pievieno šādu punktu:

“1.a   Panta 1. punktu nepiemēro siļķēm, kas nozvejotas ICES IIIa rajonā, IV apakšapgabalā, VIId rajonā un ICES IIa rajona ES ūdeņos.”

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 13. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 351, 15.11.2012., 83. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 6. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 25. februāra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.

3

(4)  OV L 165, 24.6.2011., 1. lpp.

4

(5)  OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

6

(7)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

7

(8)  OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp.

8

(9)  OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.”;

9

(10)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

10

(11)  OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.

11

(12)  OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.

12

(13)  OV L 348, 31.12.2010., 17. lpp.”;

13

(14)  OV L 41, 13.2.2002., 1. lpp.

14

(15)  OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.”;

15

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 850/98 pielikumus groza šādi:

| 1) | I pielikumā 6. zemsvītras piezīmi tabulā svītro; |
| --- | --- |

1)

I pielikumā 6. zemsvītras piezīmi tabulā svītro;

| 2) | IV pielikumā tabulu aizstāj ar šādu:
  “Velkamie zvejas rīki – Skageraks un Kategats
  Linuma acu izmēru diapazoni, zvejojamās sugas un prasītās nozvejas procentuālais daudzums, kas piemērojams, izmantojot vienu linuma acu izmēra diapazonu













  Suga | Linuma acu izmēru diapazons (mm) |
| --- | --- | --- |
| < 16 | 16–31 | 32–69 | 35–69 | 70–89 (5) | ≥ 90 |
| Zvejojamo sugu minimālais procentuālais daudzums |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | nav |
| Tūbīte (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tūbīte (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Esmarka menca (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Putasu (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Jūras drakons (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Gliemji (izņemot Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Vējzivs (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Parastais jūras gailītis (Eutrigla gurnardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Argentīna (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Brētliņa (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Zutis (Anguilla Anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Parastā garnele (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Makrele (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Stavrida (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Siļķe (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Parastā garnele (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Merlangs (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Visi pārējie jūras organismi | | | | | | | | X |

2)

IV pielikumā tabulu aizstāj ar šādu:

“Velkamie zvejas rīki – Skageraks un Kategats

Linuma acu izmēru diapazoni, zvejojamās sugas un prasītās nozvejas procentuālais daudzums, kas piemērojams, izmantojot vienu linuma acu izmēra diapazonu

Suga

Linuma acu izmēru diapazons (mm)

< 16

16–31

32–69

35–69

70–89 (5)

≥ 90

Zvejojamo sugu minimālais procentuālais daudzums

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

nav

Tūbīte (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Tūbīte (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Esmarka menca (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Putasu (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Jūras drakons (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Gliemji (izņemot Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Vējzivs (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Parastais jūras gailītis (Eutrigla gurnardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Argentīna (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Brētliņa (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Zutis (Anguilla Anguilla)

X

X

X

X

X

X

Parastā garnele (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Makrele (Scomber spp.)

X

X

X

Stavrida (Trachurus spp.)

X

X

X

Siļķe (Clupea harengus)

X

X

X

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

X

X

X

Parastā garnele (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Merlangs (Merlangius merlangus)

X

X

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

X

X

Visi pārējie jūras organismi

X

| 3) | XII pielikuma tabulu groza šādi:






  a) | rindas, kas attiecas uz Filipīnu cietgliemeni un astoņkāji, aizstāj ar šādām:







  “Suga | Minimālais izmērs |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. līdz 5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu | Skageraks/Kategats |
| Manilas gliemene (Venerupis philippinarum) | 35 mm | |

3)

XII pielikuma tabulu groza šādi:

a)

rindas, kas attiecas uz Filipīnu cietgliemeni un astoņkāji, aizstāj ar šādām:

“Suga

Minimālais izmērs

1. līdz 5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu

Skageraks/Kategats

Manilas gliemene (Venerupis philippinarum)

35 mm

| Suga | Minimālais izmērs: 1. līdz 5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu |
| --- | --- |
| Astoņkājis (Octopus vulgaris) | Viss apgabals, izņemot 5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņus: 750 grami
  5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi: 450 grami (ķidāts)”; |

Suga

Minimālais izmērs: 1. līdz 5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu

Astoņkājis (Octopus vulgaris)

Viss apgabals, izņemot 5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņus: 750 grami

5. reģiona suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi: 450 grami (ķidāts)”;

| b) | rindas, kas attiecas uz anšoviem, tiek aizstātas ar šādām:






  Suga | Minimālais izmērs: 1. līdz 5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu |
| --- | --- | --- |
| “Anšovs (Engraulis encrasicolus) | Viss rajons, izņemot ICES IXa rajonu uz austrumiem no 7° 23′ 48′′ rietumu garuma: 12 cm vai 90 īpatņi kilogramā.

  ICES IXa rajons uz austrumiem no 7° 23′ 48′′ rietumu garuma: 10 cm”; |

b)

rindas, kas attiecas uz anšoviem, tiek aizstātas ar šādām:

Suga

Minimālais izmērs: 1. līdz 5. reģions, izņemot Skageraku/Kategatu

“Anšovs (Engraulis encrasicolus)

Viss rajons, izņemot ICES IXa rajonu uz austrumiem no 7° 23′ 48′′ rietumu garuma: 12 cm vai 90 īpatņi kilogramā.

ICES IXa rajons uz austrumiem no 7° 23′ 48′′ rietumu garuma: 10 cm”;

| 4) | iekļauj šādu pielikumu:

  “XIIa PIELIKUMS
  Minimālie izmēri 9. reģionam






  Suga | Minimālais izmērs 9. reģionam |
| --- | --- | --- |
| Akmeņplekste (Psetta maxima) | 45 cm”; |

4)

iekļauj šādu pielikumu:

“XIIa PIELIKUMS

Minimālie izmēri 9. reģionam

Suga

Minimālais izmērs 9. reģionam

Akmeņplekste (Psetta maxima)

45 cm”;

| 5) | XIV pielikumā iekļauj šādus nosaukumus to vietējo nosaukumu alfabētiskajā secībā:






  VIETĒJAIS NOSAUKUMS | ZINĀTNISKAIS NOSAUKUMS |
| --- | --- | --- |
| “Kapross | Capros aper |
| Lielā diegspuru vēdzele | Phycis blennoides |
| Sarkanasaris | Sebastes spp. |
| Sardinella | Sardinella aurita”; |

5)

XIV pielikumā iekļauj šādus nosaukumus to vietējo nosaukumu alfabētiskajā secībā:

VIETĒJAIS NOSAUKUMS

ZINĀTNISKAIS NOSAUKUMS

“Kapross

Capros aper

Capros aper

Lielā diegspuru vēdzele

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Sarkanasaris

Sebastes spp.

Sebastes

Sardinella

Sardinella aurita”;

Sardinella aurita

| 6) | iekļauj šādus pielikumus:“
  XIVa PIELIKUMS
  ŠĶIROTĀJREŽĢA SPECIFIKĀCIJAS






  1. | Traļus ar pilnu kvadrātveida acu āmi, kura linuma acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 70 milimetriem un mazāks par 90 milimetriem, aprīko ar sugu selektīvo režģi. Āmja minimālais garums ir 8 metri. Ir aizliegts izmantot trali, kam ir vairāk par 100 kvadrātveida linuma acīm jebkurā āmja vietā, neskaitot savienojumus vai eģes. Kvadrātveida acu āmi ir prasīts izmantot tikai Skagerakā un Kategatā. |
| --- | --- | --- |

6)

iekļauj šādus pielikumus:

XIVa PIELIKUMS

ŠĶIROTĀJREŽĢA SPECIFIKĀCIJAS

1.

Traļus ar pilnu kvadrātveida acu āmi, kura linuma acu izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 70 milimetriem un mazāks par 90 milimetriem, aprīko ar sugu selektīvo režģi. Āmja minimālais garums ir 8 metri. Ir aizliegts izmantot trali, kam ir vairāk par 100 kvadrātveida linuma acīm jebkurā āmja vietā, neskaitot savienojumus vai eģes. Kvadrātveida acu āmi ir prasīts izmantot tikai Skagerakā un Kategatā.

| 2. | Režģim ir taisnstūra forma. Režģa stieņi ir paralēli režģa garenasij. Attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 milimetrus. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai atvieglotu režģa uzglabāšanu uz tīkla spoles. |
| --- | --- |

2.

Režģim ir taisnstūra forma. Režģa stieņi ir paralēli režģa garenasij. Attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 milimetrus. Ir atļauts izmantot vienu vai vairākas eņģes, lai atvieglotu režģa uzglabāšanu uz tīkla spoles.

| 3. | Režģi tralī ievieto pa diagonāli, augšup un uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja priekšā līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas režģa malas ir piestiprinātas pie traļa. |
| --- | --- |

3.

Režģi tralī ievieto pa diagonāli, augšup un uz aizmuguri, no jebkuras vietas āmja priekšā līdz cilindriskās daļas priekšējam galam. Visas režģa malas ir piestiprinātas pie traļa.

| 4. | Traļa linuma augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar režģa augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā daļā ir tikpat plata, cik režģis, un tā ir izgriezta virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās režģa pusēs. |
| --- | --- |

4.

Traļa linuma augšējā plātnē ir nenoslēgta zivju izeja, kas tieši savienota ar režģa augšējo daļu. Zivju izejas atvere aizmugurējā daļā ir tikpat plata, cik režģis, un tā ir izgriezta virzienā uz priekšu gar linuma acu rindām abās režģa pusēs.

| 5. | Režģa priekšā ir atļauts piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un režģi. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 milimetri. Minimālais vertikālais atvērums konusā zivju novadīšanai uz režģi ir 15 centimetri. Konusa platums pie režģa ir vienāds ar režģa platumu.



  Izmēra un sugu selektīvā traļa shematisks attēls. Tralī iepeldošās zivis caur konusu tiek vadītas virzienā uz traļa apakšpusi un režģi. Lielākās zivis gar režģi izkļūst no traļa, bet mazākas zivis un Norvēģijas omāri izpeld cauri režģim un nokļūst āmī. Pilns kvadrātveida acu āmis labāk nodrošina mazu zivju un mazizmēra Norvēģijas omāru izkļūšanu no zvejas rīka. Zīmējumā attēloto kvadrātveida acu āmi ir prasīts izmantot tikai Skagerakā un Kategatā. |
| --- | --- |

5.

Režģa priekšā ir atļauts piestiprināt konusu, lai novadītu zivis uz traļa apakšpusi un režģi. Minimālais konusa linuma acs izmērs ir 70 milimetri. Minimālais vertikālais atvērums konusā zivju novadīšanai uz režģi ir 15 centimetri. Konusa platums pie režģa ir vienāds ar režģa platumu.

Image

Izmēra un sugu selektīvā traļa shematisks attēls. Tralī iepeldošās zivis caur konusu tiek vadītas virzienā uz traļa apakšpusi un režģi. Lielākās zivis gar režģi izkļūst no traļa, bet mazākas zivis un Norvēģijas omāri izpeld cauri režģim un nokļūst āmī. Pilns kvadrātveida acu āmis labāk nodrošina mazu zivju un mazizmēra Norvēģijas omāru izkļūšanu no zvejas rīka. Zīmējumā attēloto kvadrātveida acu āmi ir prasīts izmantot tikai Skagerakā un Kategatā.

XIVb PIELIKUMS

NOSACĪJUMI ZVEJAI AR KONKRĒTIEM VELKAMIEM ZVEJAS RĪKIEM, KO ATĻAUTS IZMANTOT BISKAJAS LĪCĪ

1.   Augšējā kvadrātveida acu paneļa specifikācijas

Panelis ir taisnstūrveida linuma gabals. Ir tikai viens panelis. To nekādā veidā neaizklāj ar iekšējiem vai ārējiem piestiprinājumiem.

2.   Paneļa novietojums

Paneli ievieto traļa konusveida daļas pakaļējā gala augšējās plātnes vidū tieši pirms cilindriskās daļas, ko veido pagarinājums un āmis.

Panelis beidzas ne tālāk par 12 linuma acīm no ar roku pieacotu pusacu rindas starp pagarinājumu un traļa konusveida daļas pakaļējo galu.

3.   Paneļa izmērs

Panelis ir vismaz 2 metrus garš un vismaz 1 metru plats.

4.   Paneļa linums

Linuma acu iekšējais izmērs ir vismaz 100 milimetri. Linuma acis ir kvadrātveida, proti, visas četras paneļa linuma malas krusto visas linuma acu rindas.

Linums ir iestiprināts tā, lai linuma acu rindas būtu paralēlas un perpendikulāras āmja garenasij.

Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Aukla nav resnāka par 4 milimetriem.

5.   Paneļa ievietošana rombveida acu linumā

Visas četras paneļa malas ir atļauts piestiprināt ar savienojuma eģēm. Savienojuma eģes diametrs nav lielāks par 12 milimetriem.

Paneļa garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar paneļa garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā).

Rombveida acu skaits linuma augšējā plātnē, kas piestiprināta paneļa īsākajai malai (t. i., vienu metru gara mala, kas ir perpendikulāra āmja garenasij), ir vienāds vismaz ar paneļa garākajai malai piestiprināto pilno rombveida linuma acu skaitu, dalītu ar 0,7.

6.   Attēlā parādīta paneļa ievietošana tralī

Image

XIVc PIELIKUMS

KVADRĀTVEIDA ACU PANELIS KUĢIEM, KURU GARUMS IR LIELĀKS PAR 15 METRIEM

1.   Augšējā kvadrātveida acu paneļa specifikācijas

Panelis ir taisnstūrveida linuma gabals. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Linuma acis ir kvadrātveida, t. i., visas četras paneļa linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linuma acs izmērs ir 120 milimetri vai lielāks. Paneļa garums ir vismaz 3 metri, izņemot gadījumus, kad tas ir iestiprināts zvejas rīkos, ko velk kuģi, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, un tādā gadījumā tas ir vismaz 2 metrus garš.

2.   Paneļa novietojums

Paneli ievieto āmja augšējā plātnē. Paneļa aizmugurējā mala nav tālāk par 12 metriem no galvenās stropes [āmja gala saites], kā noteikts Komisijas Regulas (EEK) Nr. 3440/84 (1984. gada 6. decembris) par ierīču piestiprināšanu pie traļiem, dāņu vadiem un līdzīgiem tīkliem (9) 8. pantā.

3.   Paneļa ievietošana rombveida acu linumā

Starp paneļa garāko malu un blakus eģi ir ne vairāk par divām atvērtām linuma rombveida acīm.

Paneļa garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar paneļa garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā). Savienojuma attiecība starp āmja augšējās plātnes rombveida acīm un paneļa īsāko malu ir trīs linuma rombveida acis pret vienu linuma kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs izmērs ir 80 milimetri, vai divas linuma rombveida acis pret vienu kvadrātveida aci, ja āmja linuma acs izmērs ir 120 milimetri, izņemot paneļa malējās acu rindas abās pusēs.

XIVd PIELIKUMS

KVADRĀTVEIDA ACU LINUMA PANELIS KUĢIEM, KURU GARUMS IR MAZĀKS PAR 15 METRIEM

1.   Augšējā kvadrātveida acu paneļa specifikācijas

Panelis ir taisnstūrveida linuma gabals. Linums ir izgatavots no viena vijuma auklas. Linuma acis ir kvadrātveida, t. i., visas četras paneļa linuma malas krusto visas linuma acu rindas. Linuma acs izmērs ir 110 milimetri vai lielāks. Paneļa garums ir vismaz 3 metri, izņemot gadījumus, kad tas ir iestiprināts zvejas rīkos, ko velk kuģi, kuru dzinēja jauda ir mazāka par 112 kW, un tādā gadījumā tas ir vismaz 2 metrus garš.

2.   Paneļa novietojums

Paneli ievieto āmja augšējā plātnē. Paneļa aizmugurējā mala nav tālāk par 12 metriem no galvenās stropes, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 3440/84 8. pantā.

3.   Paneļa ievietošana rombveida acu linumā

Starp paneļa garāko malu un blakus eģi ir ne vairāk par divām atvērtām linuma rombveida acīm. Paneļa garums (izstieptā veidā) ir vienāds ar paneļa garākajai malai piestiprināto rombveida linuma acu garumu (izstieptā veidā). Savienojuma attiecība starp āmja augšējās plātnes rombveida acīm un paneļa īsāko malu ir divas linuma rombveida acis pret vienu kvadrātveida aci, izņemot loga malējās acu rindas abās pusēs.

---

(1)  Tikai četru jūdžu robežās no pamatlīnijām.

1

(2)  Ārpus četru jūdžu robežām no pamatlīnijām.

2

(3)  No 1. marta līdz 31. oktobrim Skagerakā un no 1. marta līdz 31. jūlijam Kategatā.

3

(4)  No 1. novembra līdz februāra pēdējai dienai Skagerakā un no 1. augusta līdz februāra pēdējai dienai Kategatā.

4

(5)  Ja tiek izmantots šis linuma acu izmēra diapazons, āmis ir veidots no kvadrātveida acu linuma ar šķirotājrežģi saskaņā ar šīs regulas XIVa pielikumu.

5

(6)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk par 10 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstu, makreļu, megrimu, merlangu, limandu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jebkādā sajaukumā.

6

(7)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk par 50 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstu, siļķu, makreļu, megrimu, limandu, saidu, Norvēģijas omāru un omāru jebkādā sajaukumā.

7

(8)  Nozveja, kas paturēta uz kuģa, sastāv no ne vairāk par 60 % no mencu, pikšu, heku, jūras zeltplekstu, sarkano plekstu, mazmutes plekstu, jūrasmēļu, akmeņplekstu, gludo rombu, plekstu, megrimu, merlangu, limandu, saidu un omāru jebkādā sajaukumā.”;

8

(9)  OV L 318, 7.12.1984., 23. lpp.

9

---

| 20.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/23

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 228/2013

(2013. gada 13. marts),

ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu, 43. panta 2. punktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai novērstu grūtības, ko rada Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 349. pantā minēto Savienības tālāko reģionu specifiskā situācija, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (3) tika noteikti īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā. Minētie pasākumi īstenoti, izmantojot katram reģionam izstrādātas atbalsta programmas, kas ir būtisks instruments šo reģionu apgādei ar lauksaimniecības produktiem. Ņemot vērā nepieciešamību atjaunināt pašlaik piemērojamos pasākumus, tostarp saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 247/2006 un jāaizstāj tā ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(1)

Lai novērstu grūtības, ko rada Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 349. pantā minēto Savienības tālāko reģionu specifiskā situācija, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (3) tika noteikti īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā. Minētie pasākumi īstenoti, izmantojot katram reģionam izstrādātas atbalsta programmas, kas ir būtisks instruments šo reģionu apgādei ar lauksaimniecības produktiem. Ņemot vērā nepieciešamību atjaunināt pašlaik piemērojamos pasākumus, tostarp saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 247/2006 un jāaizstāj tā ar jaunu regulu.

| (2) | Ir jāprecizē pamatmērķi, kurus palīdzēs sasniegt Savienības tālāko reģionu attīstības veicināšanas shēma. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāprecizē pamatmērķi, kurus palīdzēs sasniegt Savienības tālāko reģionu attīstības veicināšanas shēma.

| (3) | Jāprecizē arī attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (“POSEI programmas”) saturs, kuras saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jānosaka attiecīgajām dalībvalstīm vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī un kuras dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Jāprecizē arī attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (“POSEI programmas”) saturs, kuras saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jānosaka attiecīgajām dalībvalstīm vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī un kuras dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai.

| (4) | Lai efektīvāk īstenotu Savienības tālāko reģionu attīstības veicināšanas shēmas mērķus, POSEI programmās būtu jāiekļauj pasākumi, ar ko nodrošina lauksaimniecības produktu piegādi un uzglabāšanu un vietējās lauksaimnieciskās ražošanas attīstību. Ir jāsaskaņo attiecīgo reģionu plānošanas līmenis un jāpadara Komisijas un dalībvalstu partnerattiecību politika sistemātiska. |
| --- | --- |

(4)

Lai efektīvāk īstenotu Savienības tālāko reģionu attīstības veicināšanas shēmas mērķus, POSEI programmās būtu jāiekļauj pasākumi, ar ko nodrošina lauksaimniecības produktu piegādi un uzglabāšanu un vietējās lauksaimnieciskās ražošanas attīstību. Ir jāsaskaņo attiecīgo reģionu plānošanas līmenis un jāpadara Komisijas un dalībvalstu partnerattiecību politika sistemātiska.

| (5) | Lai ievērotu subsidiaritātes principu un nodrošinātu elastīgumu – divus principus, kuri ir pamatā plānošanas pieejai, kas pieņemta attiecībā uz Savienības tālāko reģionu attīstības veicināšanas shēmu –, dalībvalstu izraudzītās iestādes var ierosināt programmas grozījumus, lai to pielāgotu faktiskajai situācijai tālākajos reģionos. Šīm iestādēm saskaņā ar administratīvās vienkāršošanas principu būtu jāvar modificēt POSEI programmas ar noteikumu, ka tās tādējādi neapdraud POSEI programmu efektivitāti un tām piešķirtos atbilstīgos finanšu līdzekļus. Ievērojot šo pašu pieeju, programmu grozīšanas procedūra būtu jāpielāgo tā, lai tā atspoguļotu katra grozījumu veida svarīguma pakāpi. |
| --- | --- |

(5)

Lai ievērotu subsidiaritātes principu un nodrošinātu elastīgumu – divus principus, kuri ir pamatā plānošanas pieejai, kas pieņemta attiecībā uz Savienības tālāko reģionu attīstības veicināšanas shēmu –, dalībvalstu izraudzītās iestādes var ierosināt programmas grozījumus, lai to pielāgotu faktiskajai situācijai tālākajos reģionos. Šīm iestādēm saskaņā ar administratīvās vienkāršošanas principu būtu jāvar modificēt POSEI programmas ar noteikumu, ka tās tādējādi neapdraud POSEI programmu efektivitāti un tām piešķirtos atbilstīgos finanšu līdzekļus. Ievērojot šo pašu pieeju, programmu grozīšanas procedūra būtu jāpielāgo tā, lai tā atspoguļotu katra grozījumu veida svarīguma pakāpi.

| (6) | Lai nodrošinātu galveno lauksaimniecības produktu piegādi tālākajiem reģioniem un kompensētu papildu izmaksas, ko rada šo reģionu ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta, būtu jāievieš īpašs piegādes režīms. Tālāko reģionu īpašā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ tiem rodas papildu transporta izmaksas to produktu piegādē, kuri ir būtiski svarīgi cilvēku uzturam, pārstrādei vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi. Turklāt citi ar šo reģionu ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu saistīti objektīvi faktori un jo īpaši to atrašanās uz salām un nelielā platība rada papildu ierobežojumus ekonomikas dalībniekiem un ražotājiem tālākajos reģionos, būtiski apgrūtinot to darbību. Minētos apgrūtinājumus var mazināt, pazeminot minēto būtiski svarīgo produktu cenas. Tomēr īpašajam piegādes režīmam nekādā gadījumā nebūtu jākaitē vietējiem produktiem un to attīstībai. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu galveno lauksaimniecības produktu piegādi tālākajiem reģioniem un kompensētu papildu izmaksas, ko rada šo reģionu ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta, būtu jāievieš īpašs piegādes režīms. Tālāko reģionu īpašā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ tiem rodas papildu transporta izmaksas to produktu piegādē, kuri ir būtiski svarīgi cilvēku uzturam, pārstrādei vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi. Turklāt citi ar šo reģionu ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu saistīti objektīvi faktori un jo īpaši to atrašanās uz salām un nelielā platība rada papildu ierobežojumus ekonomikas dalībniekiem un ražotājiem tālākajos reģionos, būtiski apgrūtinot to darbību. Minētos apgrūtinājumus var mazināt, pazeminot minēto būtiski svarīgo produktu cenas. Tomēr īpašajam piegādes režīmam nekādā gadījumā nebūtu jākaitē vietējiem produktiem un to attīstībai.

| (7) | Tādēļ, neraugoties uz Līguma 28. pantu, dažu lauksaimniecības produktu imports no trešām valstīm būtu jāatbrīvo no piemērojamā ievedmuitas nodokļa. Lai ņemtu vērā šo produktu izcelsmi un muitas režīmu, ko tiem piemēro saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, produkti, kuri ievesti Savienības muitas teritorijā saskaņā ar režīmu, ko piemēro ievešanai pārstrādei, vai muitas noliktavas režīmu, būtu jāuzskata par tieši importētiem, lai tiem varētu piešķirt īpašā piegādes režīma priekšrocības. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ, neraugoties uz Līguma 28. pantu, dažu lauksaimniecības produktu imports no trešām valstīm būtu jāatbrīvo no piemērojamā ievedmuitas nodokļa. Lai ņemtu vērā šo produktu izcelsmi un muitas režīmu, ko tiem piemēro saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, produkti, kuri ievesti Savienības muitas teritorijā saskaņā ar režīmu, ko piemēro ievešanai pārstrādei, vai muitas noliktavas režīmu, būtu jāuzskata par tieši importētiem, lai tiem varētu piešķirt īpašā piegādes režīma priekšrocības.

| (8) | Lai efektīvi sasniegtu mērķi panākt cenu pazemināšanos tālākajos reģionos, samazinot papildu izmaksas, kas saistītas ar šo reģionu ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu, būtu jāpiešķir atbalsts Savienības produktu piegādei tālākajiem reģioniem. Piešķirot šādu atbalstu, būtu jāņem vērā papildu izmaksas, ko rada transportēšana uz šiem reģioniem, un uz trešām valstīm veiktā eksporta izmaksas, un – lauksaimnieciskās ražošanas resursu un pārstrādei paredzēto produktu gadījumā – papildu izmaksas, kuras saistītas ar ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu un jo īpaši ar to izolētību un mazo platību, sarežģīto topogrāfiju un klimatu, un atrašanos uz vairākām salām. |
| --- | --- |

(8)

Lai efektīvi sasniegtu mērķi panākt cenu pazemināšanos tālākajos reģionos, samazinot papildu izmaksas, kas saistītas ar šo reģionu ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu, būtu jāpiešķir atbalsts Savienības produktu piegādei tālākajiem reģioniem. Piešķirot šādu atbalstu, būtu jāņem vērā papildu izmaksas, ko rada transportēšana uz šiem reģioniem, un uz trešām valstīm veiktā eksporta izmaksas, un – lauksaimnieciskās ražošanas resursu un pārstrādei paredzēto produktu gadījumā – papildu izmaksas, kuras saistītas ar ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu un jo īpaši ar to izolētību un mazo platību, sarežģīto topogrāfiju un klimatu, un atrašanos uz vairākām salām.

| (9) | Atbalsts tradicionālajām nozarēm ir vēl jo vairāk nepieciešams tāpēc, ka tas ļauj tām saglabāt konkurētspēju Savienības tirgū, saskaroties ar trešo valstu radīto konkurenci. Tomēr dalībvalstīm, izstrādājot savas programmas, būtu arī jānodrošina, lai lauksaimnieciskās darbības tālākajos reģionos tiktu cik vien iespējams dažādotas. |
| --- | --- |

(9)

Atbalsts tradicionālajām nozarēm ir vēl jo vairāk nepieciešams tāpēc, ka tas ļauj tām saglabāt konkurētspēju Savienības tirgū, saskaroties ar trešo valstu radīto konkurenci. Tomēr dalībvalstīm, izstrādājot savas programmas, būtu arī jānodrošina, lai lauksaimnieciskās darbības tālākajos reģionos tiktu cik vien iespējams dažādotas.

| (10) | Lai novērstu spekulācijas, kas kaitētu galalietotājiem tālākajos reģionos, ir svarīgi precizēt, ka īpašais piegādes režīms būtu jāpiemēro tikai produktiem, kuriem ir laba, godīgi nodrošināta un laišanai tirgū piemērota kvalitāte. |
| --- | --- |

(10)

Lai novērstu spekulācijas, kas kaitētu galalietotājiem tālākajos reģionos, ir svarīgi precizēt, ka īpašais piegādes režīms būtu jāpiemēro tikai produktiem, kuriem ir laba, godīgi nodrošināta un laišanai tirgū piemērota kvalitāte.

| (11) | Būtu jāparedz noteikumi par šā režīma darbību, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas dalībnieku reģistra un sertifikātu sistēmas izveidi, pamatojoties uz atļaujām, kas minētas 130. un 161. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (4). |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāparedz noteikumi par šā režīma darbību, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas dalībnieku reģistra un sertifikātu sistēmas izveidi, pamatojoties uz atļaujām, kas minētas 130. un 161. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (4).

| (12) | Ņemot vērā prasības attiecībā uz to darījumu uzraudzību, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, būtu jāveic attiecīgo produktu administratīvas pārbaudes, tos importējot vai ievedot tālākajos reģionos, kā arī tos eksportējot vai nosūtot no šiem reģioniem. Turklāt, lai sasniegtu minētā režīma mērķus, īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām būtu jāatspoguļojas ražošanas izmaksās un tām būtu jāpazemina cenas līdz pat galalietotāja posmam. Tādēļ minētās priekšrocības būtu jāpiešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tās tiek reāli nodotas tālāk, un būtu jāveic atbilstīgas pārbaudes. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā prasības attiecībā uz to darījumu uzraudzību, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, būtu jāveic attiecīgo produktu administratīvas pārbaudes, tos importējot vai ievedot tālākajos reģionos, kā arī tos eksportējot vai nosūtot no šiem reģioniem. Turklāt, lai sasniegtu minētā režīma mērķus, īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām būtu jāatspoguļojas ražošanas izmaksās un tām būtu jāpazemina cenas līdz pat galalietotāja posmam. Tādēļ minētās priekšrocības būtu jāpiešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tās tiek reāli nodotas tālāk, un būtu jāveic atbilstīgas pārbaudes.

| (13) | Tā kā daudzumi, kam piemēro īpašo piegādes režīmu, ir ierobežoti līdz tālāko reģionu piegādes vajadzībām, minētajiem pasākumiem nebūtu jātraucē iekšējā tirgus pareiza darbība. Īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām nevajadzētu arī izraisīt attiecīgo produktu tirdzniecības plūsmas novirzīšanos. Tādēļ minēto produktu nosūtīšana vai eksportēšana no tālākajiem reģioniem būtu jāaizliedz. Tomēr minēto produktu nosūtīšana vai eksportēšana būtu jāatļauj, ja īpašā piegādes režīma piemērošanas rezultātā iegūtās finansiālās priekšrocības ir atmaksātas. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā daudzumi, kam piemēro īpašo piegādes režīmu, ir ierobežoti līdz tālāko reģionu piegādes vajadzībām, minētajiem pasākumiem nebūtu jātraucē iekšējā tirgus pareiza darbība. Īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām nevajadzētu arī izraisīt attiecīgo produktu tirdzniecības plūsmas novirzīšanos. Tādēļ minēto produktu nosūtīšana vai eksportēšana no tālākajiem reģioniem būtu jāaizliedz. Tomēr minēto produktu nosūtīšana vai eksportēšana būtu jāatļauj, ja īpašā piegādes režīma piemērošanas rezultātā iegūtās finansiālās priekšrocības ir atmaksātas.

| (14) | Attiecībā uz pārstrādātiem produktiem būtu jāatļauj tirdzniecība starp tālākajiem reģioniem, lai nodrošinātu tirdzniecības sakarus starp tiem. Attiecībā uz visiem minētajiem reģioniem būtu jāņem vērā arī tirdzniecības plūsmas saistībā ar reģionālo tirdzniecību un tradicionālo eksportu un nosūtīšanu uz pārējām Savienības valstīm vai trešām valstīm tālākajos reģionos un būtu jāatļauj pārstrādātu produktu eksports, kas atbilst tradicionālajai tirdzniecības plūsmai. Skaidrības labad būtu jāprecizē atsauces laikposms šo tradicionāli eksportēto vai nosūtīto daudzumu noteikšanai. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz pārstrādātiem produktiem būtu jāatļauj tirdzniecība starp tālākajiem reģioniem, lai nodrošinātu tirdzniecības sakarus starp tiem. Attiecībā uz visiem minētajiem reģioniem būtu jāņem vērā arī tirdzniecības plūsmas saistībā ar reģionālo tirdzniecību un tradicionālo eksportu un nosūtīšanu uz pārējām Savienības valstīm vai trešām valstīm tālākajos reģionos un būtu jāatļauj pārstrādātu produktu eksports, kas atbilst tradicionālajai tirdzniecības plūsmai. Skaidrības labad būtu jāprecizē atsauces laikposms šo tradicionāli eksportēto vai nosūtīto daudzumu noteikšanai.

| (15) | Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai Azoru salās varētu īstenot nepieciešamo cukura pārstrādes nozares pārstrukturēšanu. Veicot šos pasākumus, būtu jāņem vērā – lai cukura nozare Azoru salās būtu dzīvotspējīga, ir jānodrošina zināms ražošanas un pārstrādes līmenis. Ņemot vērā iepriekš minēto, Azoru salām izņēmuma kārtā būtu jāļauj ierobežotu laikposmu – piecus gadus – nosūtīt uz pārējo Savienības teritoriju tādus cukura daudzumus, kas pārsniedz tradicionālo plūsmu apjomu, pakāpeniski samazinot gada limitus. Tā kā cukura daudzumi, ko var nosūtīt tālāk, būs proporcionāli un ierobežoti līdz minimālajam apjomam, kas ir noteikti nepieciešams, lai nodrošinātu vietējās cukura ražošanas un pārstrādes dzīvotspēju, šādai īslaicīgai cukura nosūtīšanai no Azoru salām nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai Azoru salās varētu īstenot nepieciešamo cukura pārstrādes nozares pārstrukturēšanu. Veicot šos pasākumus, būtu jāņem vērā – lai cukura nozare Azoru salās būtu dzīvotspējīga, ir jānodrošina zināms ražošanas un pārstrādes līmenis. Ņemot vērā iepriekš minēto, Azoru salām izņēmuma kārtā būtu jāļauj ierobežotu laikposmu – piecus gadus – nosūtīt uz pārējo Savienības teritoriju tādus cukura daudzumus, kas pārsniedz tradicionālo plūsmu apjomu, pakāpeniski samazinot gada limitus. Tā kā cukura daudzumi, ko var nosūtīt tālāk, būs proporcionāli un ierobežoti līdz minimālajam apjomam, kas ir noteikti nepieciešams, lai nodrošinātu vietējās cukura ražošanas un pārstrādes dzīvotspēju, šādai īslaicīgai cukura nosūtīšanai no Azoru salām nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības iekšējo tirgu.

| (16) | Attiecībā uz ārpuskvotu cukuru, kas jāpiegādā Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām, arī turpmāk tiks piemērots ievedmuitas nodokļa atbrīvojuma režīms. Azoru salām jo īpaši būtu jāatļauj izmantot arī atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa par niedru jēlcukuru, nepārsniedzot provizoriskās piegādes bilances apjomu. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz ārpuskvotu cukuru, kas jāpiegādā Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām, arī turpmāk tiks piemērots ievedmuitas nodokļa atbrīvojuma režīms. Azoru salām jo īpaši būtu jāatļauj izmantot arī atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa par niedru jēlcukuru, nepārsniedzot provizoriskās piegādes bilances apjomu.

| (17) | Līdz šim Kanāriju salām rūpnieciskai pārstrādei paredzētu vājpiena pulveri, uz ko attiecas KN kods 1901 90 99 (vājpiena pulveris ar augu taukiem), piegādāja saskaņā ar īpašu piegādes režīmu. Arī turpmāk būtu jāatļauj šā produkta piegāde, kas ir kļuvis par vietējā uztura tradicionālu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(17)

Līdz šim Kanāriju salām rūpnieciskai pārstrādei paredzētu vājpiena pulveri, uz ko attiecas KN kods 1901 90 99 (vājpiena pulveris ar augu taukiem), piegādāja saskaņā ar īpašu piegādes režīmu. Arī turpmāk būtu jāatļauj šā produkta piegāde, kas ir kļuvis par vietējā uztura tradicionālu sastāvdaļu.

| (18) | Tā kā rīsi ir viens no galvenajiem Reinjonā uzturā lietojamiem produktiem, rīsu pārstrādes un slīpēšanas rūpniecība šajā reģionā pastāv jau daudzus gadus un Reinjona neražo šo produktu pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu vietējās vajadzības, šā produkta imports uz šo salu arī turpmāk būtu jāatbrīvo no jebkāda veida ievedmuitas nodokļa. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā rīsi ir viens no galvenajiem Reinjonā uzturā lietojamiem produktiem, rīsu pārstrādes un slīpēšanas rūpniecība šajā reģionā pastāv jau daudzus gadus un Reinjona neražo šo produktu pietiekamā daudzumā, lai apmierinātu vietējās vajadzības, šā produkta imports uz šo salu arī turpmāk būtu jāatbrīvo no jebkāda veida ievedmuitas nodokļa.

| (19) | Savienības politika tālāko reģionu vietējās ražošanas atbalstam ietver ļoti daudzus produktus un pasākumus, kas attiecas uz to ražošanu, laišanu tirgū vai pārstrādi. Minētie pasākumi ir izrādījušies efektīvi un ir nodrošinājuši lauksaimnieciskās darbības nepārtrauktību un attīstību. Savienībai būtu jāturpina atbalstīt šo produktu ražošanu, kas ir tālāko reģionu vides, sociālā un ekonomiskā līdzsvara pamatelements. Pieredze rāda, ka – tāpat kā lauku attīstības politikas gadījumā – ciešāka partnerība ar vietējām iestādēm var palīdzēt mērķtiecīgāk risināt konkrētos jautājumus, kas skar attiecīgos reģionus. Tādēļ ir jāturpina atbalstīt vietējo ražošanu, izmantojot POSEI programmas. |
| --- | --- |

(19)

Savienības politika tālāko reģionu vietējās ražošanas atbalstam ietver ļoti daudzus produktus un pasākumus, kas attiecas uz to ražošanu, laišanu tirgū vai pārstrādi. Minētie pasākumi ir izrādījušies efektīvi un ir nodrošinājuši lauksaimnieciskās darbības nepārtrauktību un attīstību. Savienībai būtu jāturpina atbalstīt šo produktu ražošanu, kas ir tālāko reģionu vides, sociālā un ekonomiskā līdzsvara pamatelements. Pieredze rāda, ka – tāpat kā lauku attīstības politikas gadījumā – ciešāka partnerība ar vietējām iestādēm var palīdzēt mērķtiecīgāk risināt konkrētos jautājumus, kas skar attiecīgos reģionus. Tādēļ ir jāturpina atbalstīt vietējo ražošanu, izmantojot POSEI programmas.

| (20) | Lai atbalstītu tālāko reģionu produktu laišanu tirgū, būtu jāparedz atbalsts tālāko reģionu produktu tirdzniecībai ārpus to ražošanas reģiona, ņemot vērā augstās papildu izmaksas, kas saistītas ar šo reģionu lielo attālumu no patēriņa tirgiem un nepieciešamību pēc divkāršas krājumu veidošanas, kas ir faktori, kuri būtiski mazina tālāko reģionu konkurētspēju iekšējā tirgū. Šie faktori pamato nepieciešamību tuvākajā nākotnē pārskatīt POSEI shēmu. |
| --- | --- |

(20)

Lai atbalstītu tālāko reģionu produktu laišanu tirgū, būtu jāparedz atbalsts tālāko reģionu produktu tirdzniecībai ārpus to ražošanas reģiona, ņemot vērā augstās papildu izmaksas, kas saistītas ar šo reģionu lielo attālumu no patēriņa tirgiem un nepieciešamību pēc divkāršas krājumu veidošanas, kas ir faktori, kuri būtiski mazina tālāko reģionu konkurētspēju iekšējā tirgū. Šie faktori pamato nepieciešamību tuvākajā nākotnē pārskatīt POSEI shēmu.

| (21) | Būtu jānosaka minimālie elementi, kas būtu jāparedz saskaņā ar POSEI programmām, lai noteiktu pasākumus vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, proti, vietas, ierosinātās stratēģijas, mērķu un pasākumu apraksts. Būtu jānosaka arī principi, kas nodrošina šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības politikas nostādnēm, lai novērstu jebkādu atbalsta nesaderību un pārklāšanos. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jānosaka minimālie elementi, kas būtu jāparedz saskaņā ar POSEI programmām, lai noteiktu pasākumus vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, proti, vietas, ierosinātās stratēģijas, mērķu un pasākumu apraksts. Būtu jānosaka arī principi, kas nodrošina šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības politikas nostādnēm, lai novērstu jebkādu atbalsta nesaderību un pārklāšanos.

| (22) | Lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu, POSEI programmās būtu jāvar iekļaut arī pasākumus pētījumu, demonstrēšanas projektu, apmācības un tehniskās palīdzības finansēšanai. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu, POSEI programmās būtu jāvar iekļaut arī pasākumus pētījumu, demonstrēšanas projektu, apmācības un tehniskās palīdzības finansēšanai.

| (23) | Tālāko reģionu lauksaimnieki būtu jāmudina arī turpmāk piegādāt kvalitatīvus produktus un par prioritāti noteikt to laišanu tirgū. Šajā nolūkā varētu būt lietderīgi izmantot logotipu, ko ievieš ar šo regulu, un cita veida Savienības ieviestus kvalitātes apliecinājumus. |
| --- | --- |

(23)

Tālāko reģionu lauksaimnieki būtu jāmudina arī turpmāk piegādāt kvalitatīvus produktus un par prioritāti noteikt to laišanu tirgū. Šajā nolūkā varētu būt lietderīgi izmantot logotipu, ko ievieš ar šo regulu, un cita veida Savienības ieviestus kvalitātes apliecinājumus.

| (24) | Tālākajos reģionos dažu saimniecību vai pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumu struktūrās ir nopietnas nepilnības, un šie uzņēmumi saskaras ar īpašām grūtībām. Tādēļ 26. panta 2. punktā un 28. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (5) paredzētas labvēlīgākas atbalsta likmes dažu veidu ieguldījumiem tālākajos reģionos. |
| --- | --- |

(24)

Tālākajos reģionos dažu saimniecību vai pārstrādes un tirdzniecības uzņēmumu struktūrās ir nopietnas nepilnības, un šie uzņēmumi saskaras ar īpašām grūtībām. Tādēļ 26. panta 2. punktā un 28. panta 2. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (5) paredzētas labvēlīgākas atbalsta likmes dažu veidu ieguldījumiem tālākajos reģionos.

| (25) | Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. panta 1. punktā ir noteikts, minētajā regulā paredzēto mežsaimniecības atbalsta piešķiršanas ierobežojumu tālākajiem reģioniem nepiemēro. |
| --- | --- |

(25)

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 27. panta 1. punktā ir noteikts, minētajā regulā paredzēto mežsaimniecības atbalsta piešķiršanas ierobežojumu tālākajiem reģioniem nepiemēro.

| (26) | Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteikti kritērijiem atbilstīgie gada maksimālie apjomi, lai saņemtu maksājumus agrovides atbalstam. Lai ņemtu vērā dažu īpaši jutīgu ganību zonu īpašo vides stāvokli Azoru salās un lai saglabātu ainavu, bioloģisko daudzveidību un lauksaimniecības zemes tradicionālās iezīmes, jo īpaši kultūraugu terasveida audzēšanas zonas Madeirā un Kanāriju salās, kā arī lai saglabātu akmens sienas tālākajos reģionos, atsevišķu specifisku pasākumu gadījumā būtu jāparedz iespēja šīs summas palielināt līdz pat divkāršam apjomam. |
| --- | --- |

(26)

Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteikti kritērijiem atbilstīgie gada maksimālie apjomi, lai saņemtu maksājumus agrovides atbalstam. Lai ņemtu vērā dažu īpaši jutīgu ganību zonu īpašo vides stāvokli Azoru salās un lai saglabātu ainavu, bioloģisko daudzveidību un lauksaimniecības zemes tradicionālās iezīmes, jo īpaši kultūraugu terasveida audzēšanas zonas Madeirā un Kanāriju salās, kā arī lai saglabātu akmens sienas tālākajos reģionos, atsevišķu specifisku pasākumu gadījumā būtu jāparedz iespēja šīs summas palielināt līdz pat divkāršam apjomam.

| (27) | Lai mazinātu lauksaimnieciskās darbības specifiskos ierobežojumus tālākajos reģionos, kuri saistīti ar to ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu, proti, to izolētību un nelielo platību, kalnaino reljefu, klimatu un ekonomisko atkarību no maza skaita produktu, tiem var piešķirt atkāpi no Komisijas konsekventās politikas nepiešķirt valsts atbalstu tādu lauksaimniecības produktu ražošanai, pārstrādei un laišanai tirgū, kuriem piemēro Līguma I pielikumu. Lauksaimnieciskajai ražošanai ir svarīga loma lauku apgabalu dinamiskas attīstības atjaunošanā un vietējo iedzīvotāju piesaistīšanā savai dzīvesvietai, un tālākos lauku apgabalus sevišķi skar iedzīvotāju novecošanās, zems iedzīvotāju blīvums un dažos gadījumos pat depopulācija. |
| --- | --- |

(27)

Lai mazinātu lauksaimnieciskās darbības specifiskos ierobežojumus tālākajos reģionos, kuri saistīti ar to ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu, proti, to izolētību un nelielo platību, kalnaino reljefu, klimatu un ekonomisko atkarību no maza skaita produktu, tiem var piešķirt atkāpi no Komisijas konsekventās politikas nepiešķirt valsts atbalstu tādu lauksaimniecības produktu ražošanai, pārstrādei un laišanai tirgū, kuriem piemēro Līguma I pielikumu. Lauksaimnieciskajai ražošanai ir svarīga loma lauku apgabalu dinamiskas attīstības atjaunošanā un vietējo iedzīvotāju piesaistīšanā savai dzīvesvietai, un tālākos lauku apgabalus sevišķi skar iedzīvotāju novecošanās, zems iedzīvotāju blīvums un dažos gadījumos pat depopulācija.

| (28) | Tālāko reģionu lauksaimniecības kultūru veselību skar īpašas problēmas, piemēram, parazītu ievazāšana, kas saistīta ar importa palielināšanos, klimatu un šajos reģionos iepriekš piemērotu kontroles pasākumu neatbilstību. Tādēļ būtu jāīsteno kaitēkļu apkarošanas programmas, tostarp ar ilgtspējīgām un videi nekaitīgām bioloģiskām metodēm. Savienības finansiālais ieguldījums šādās programmās būtu jānosaka, ņemot vērā to, ka daudzgadu finanšu shēmā ir paredzēts, ka, sākot ar 2014. gadu, līdzekļi šo programmu finansēšanai ietilps citā budžeta pozīcijā. |
| --- | --- |

(28)

Tālāko reģionu lauksaimniecības kultūru veselību skar īpašas problēmas, piemēram, parazītu ievazāšana, kas saistīta ar importa palielināšanos, klimatu un šajos reģionos iepriekš piemērotu kontroles pasākumu neatbilstību. Tādēļ būtu jāīsteno kaitēkļu apkarošanas programmas, tostarp ar ilgtspējīgām un videi nekaitīgām bioloģiskām metodēm. Savienības finansiālais ieguldījums šādās programmās būtu jānosaka, ņemot vērā to, ka daudzgadu finanšu shēmā ir paredzēts, ka, sākot ar 2014. gadu, līdzekļi šo programmu finansēšanai ietilps citā budžeta pozīcijā.

| (29) | No saimnieciskā, sociālā un ekoloģiskā viedokļa ir obligāti jāsaglabā vīna dārzi, kas ir visizplatītākā kultūra Madeiras un Kanāriju salu reģionos un ļoti svarīga kultūra Azoru salās. Lai atbalstītu ražošanu, šajos reģionos nevajadzētu būt piemērojamām ne atteikšanās piemaksām, ne tirgus mehānismiem, ne – Kanāriju salu gadījumā – stādīšanas tiesību sistēmai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007. Tomēr Kanāriju salās būtu jānodrošina iespēja piemērot krīzes destilācijas pasākumus, ja pastāv ārkārtēji tirgus traucējumi, kurus rada kvalitātes problēmas. Tāpat arī tehniskas un sociāli ekonomiskas grūtības nav ļāvušas paredzētajos termiņos pilnībā pārstrukturēt platības, kas Madeiras un Azoru salu reģionos apstādītas ar to hibrīdšķirņu vīnogulājiem, kuras aizliegtas ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007. Šajos vīna dārzos ražotais vīns ir paredzēts vienīgi tradicionālajam vietējam patēriņam. |
| --- | --- |

(29)

No saimnieciskā, sociālā un ekoloģiskā viedokļa ir obligāti jāsaglabā vīna dārzi, kas ir visizplatītākā kultūra Madeiras un Kanāriju salu reģionos un ļoti svarīga kultūra Azoru salās. Lai atbalstītu ražošanu, šajos reģionos nevajadzētu būt piemērojamām ne atteikšanās piemaksām, ne tirgus mehānismiem, ne – Kanāriju salu gadījumā – stādīšanas tiesību sistēmai, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007. Tomēr Kanāriju salās būtu jānodrošina iespēja piemērot krīzes destilācijas pasākumus, ja pastāv ārkārtēji tirgus traucējumi, kurus rada kvalitātes problēmas. Tāpat arī tehniskas un sociāli ekonomiskas grūtības nav ļāvušas paredzētajos termiņos pilnībā pārstrukturēt platības, kas Madeiras un Azoru salu reģionos apstādītas ar to hibrīdšķirņu vīnogulājiem, kuras aizliegtas ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007. Šajos vīna dārzos ražotais vīns ir paredzēts vienīgi tradicionālajam vietējam patēriņam.

| (30) | Piena nozares pārstrukturēšana Azoru salās vēl nav pabeigta. Ņemot vērā Azoru salu lielo atkarību no piena ražošanas apvienojumā ar citiem trūkumiem, kas saistīti ar to ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu un rentablu alternatīvu ražošanas nozaru trūkumu, būtu jāsaglabā atkāpes no atsevišķiem Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumiem par pārpalikuma nodevām, ko piemēro pienam un piena izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(30)

Piena nozares pārstrukturēšana Azoru salās vēl nav pabeigta. Ņemot vērā Azoru salu lielo atkarību no piena ražošanas apvienojumā ar citiem trūkumiem, kas saistīti ar to ārkārtīgi tālo un nomaļo atrašanās vietu un rentablu alternatīvu ražošanas nozaru trūkumu, būtu jāsaglabā atkāpes no atsevišķiem Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumiem par pārpalikuma nodevām, ko piemēro pienam un piena izstrādājumiem.

| (31) | Ņemot vērā piena ražošanas unikālo raksturu Azoru salās, kur tā ir viens no galvenajiem ekonomikas, sociālās stabilitātes, vides kvalitātes un zemes izmantošanas virzītājspēkiem, POSEI programmas ir vislabākais instruments, lai pieņemtu pasākumus, kas nepieciešami šīs nozares saglabāšanai. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā piena ražošanas unikālo raksturu Azoru salās, kur tā ir viens no galvenajiem ekonomikas, sociālās stabilitātes, vides kvalitātes un zemes izmantošanas virzītājspēkiem, POSEI programmas ir vislabākais instruments, lai pieņemtu pasākumus, kas nepieciešami šīs nozares saglabāšanai.

| (32) | Atbalsts govs piena ražošanai Madeirā un Reinjonā nav bijis pietiekams, lai saglabātu iekšējās un ārējās piegādes līdzsvaru, galvenokārt nopietno strukturālo grūtību dēļ, kas skar šo nozari, un arī tādēļ, ka nozarei ir grūti pielāgoties jauniem ekonomikas apstākļiem. Tādēļ, lai pilnīgāk nodrošinātu vietējo patēriņu, arī turpmāk būtu jāatļauj ražot tādu īpaši augstā temperatūrā apstrādātu pienu, kas atjaunots no Savienības izcelsmes piena pulvera, ar noteikumu, ka tas nerada nekādus šķēršļus visa vietēji saražotā piena savākšanai un laišanai tirgū un neapdraud centienus veicināt vietējās ražošanas paplašināšanos. Lai pareizi informētu patērētājus, par obligātu būtu jānosaka tās metodes norādīšana uz produkta pārdošanas etiķetes, kura izmantota īpaši augstā temperatūrā apstrādāta piena atjaunošanai no piena pulvera. Šim noteikumam vajadzētu būt piemērojamam arī Martinikā, Francijas Gviānā un Gvadelupā, ja Francija izsaka attiecīgu pieprasījumu, norādot, ka vietējie ekonomikas dalībnieki vēlas izmantot šo noteikumu un ka tie spēj nodrošināt piena nozares attīstību. |
| --- | --- |

(32)

Atbalsts govs piena ražošanai Madeirā un Reinjonā nav bijis pietiekams, lai saglabātu iekšējās un ārējās piegādes līdzsvaru, galvenokārt nopietno strukturālo grūtību dēļ, kas skar šo nozari, un arī tādēļ, ka nozarei ir grūti pielāgoties jauniem ekonomikas apstākļiem. Tādēļ, lai pilnīgāk nodrošinātu vietējo patēriņu, arī turpmāk būtu jāatļauj ražot tādu īpaši augstā temperatūrā apstrādātu pienu, kas atjaunots no Savienības izcelsmes piena pulvera, ar noteikumu, ka tas nerada nekādus šķēršļus visa vietēji saražotā piena savākšanai un laišanai tirgū un neapdraud centienus veicināt vietējās ražošanas paplašināšanos. Lai pareizi informētu patērētājus, par obligātu būtu jānosaka tās metodes norādīšana uz produkta pārdošanas etiķetes, kura izmantota īpaši augstā temperatūrā apstrādāta piena atjaunošanai no piena pulvera. Šim noteikumam vajadzētu būt piemērojamam arī Martinikā, Francijas Gviānā un Gvadelupā, ja Francija izsaka attiecīgu pieprasījumu, norādot, ka vietējie ekonomikas dalībnieki vēlas izmantot šo noteikumu un ka tie spēj nodrošināt piena nozares attīstību.

| (33) | Nepieciešamība saglabāt vietējo piena ražošanu ar stimulu palīdzību ir pamatojums tam, lai Regulu (EK) Nr. 1234/2007 nepiemērotu Francijas aizjūras departamentos un Madeirā. Madeirā šim atbrīvojumam būtu jāpiemēro limits 4 000 tonnu apmērā. |
| --- | --- |

(33)

Nepieciešamība saglabāt vietējo piena ražošanu ar stimulu palīdzību ir pamatojums tam, lai Regulu (EK) Nr. 1234/2007 nepiemērotu Francijas aizjūras departamentos un Madeirā. Madeirā šim atbrīvojumam būtu jāpiemēro limits 4 000 tonnu apmērā.

| (34) | Lai apmierinātu vietējā patēriņa vajadzības, būtu jāsekmē tirdzniecība starp tālākajiem reģioniem. Lai veicinātu šādu tirdzniecību, vienlaikus nekavējot vietējās ražošanas izaugsmi, būtu jāatbalsta ražošanas pārpalikumu eksports no tālākajiem reģioniem, piemēram, piena, liellopu gaļas un bullēnu eksports no Azoru salām, uz tiem reģioniem, kuros šīs produkcijas trūkst. Būtu jānodrošina arī godīgai un taisnīgai tirdzniecībai nepieciešamie apstākļi. |
| --- | --- |

(34)

Lai apmierinātu vietējā patēriņa vajadzības, būtu jāsekmē tirdzniecība starp tālākajiem reģioniem. Lai veicinātu šādu tirdzniecību, vienlaikus nekavējot vietējās ražošanas izaugsmi, būtu jāatbalsta ražošanas pārpalikumu eksports no tālākajiem reģioniem, piemēram, piena, liellopu gaļas un bullēnu eksports no Azoru salām, uz tiem reģioniem, kuros šīs produkcijas trūkst. Būtu jānodrošina arī godīgai un taisnīgai tirdzniecībai nepieciešamie apstākļi.

| (35) | Būtu jāatbalsta tradicionālā lopkopība. Lai nodrošinātu Francijas aizjūras departamentu un Madeiras vietējā patēriņa vajadzības, būtu jāatļauj nobarošanai paredzētu buļļu beznodokļu imports no trešām valstīm, ievērojot zināmus nosacījumus un nepārsniedzot maksimālo gada limitu. |
| --- | --- |

(35)

Būtu jāatbalsta tradicionālā lopkopība. Lai nodrošinātu Francijas aizjūras departamentu un Madeiras vietējā patēriņa vajadzības, būtu jāatļauj nobarošanai paredzētu buļļu beznodokļu imports no trešām valstīm, ievērojot zināmus nosacījumus un nepārsniedzot maksimālo gada limitu.

| (36) | Būtu jāatjauno iespēja, kas ieviesta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (6), un kas ļauj Portugālei no kontinentālās daļās nodot Azoru salām tiesības uz piemaksu par zīdītājgovīm, un šis instruments būtu jāpielāgo, ņemot vērā atbalsta pasākumus tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(36)

Būtu jāatjauno iespēja, kas ieviesta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (6), un kas ļauj Portugālei no kontinentālās daļās nodot Azoru salām tiesības uz piemaksu par zīdītājgovīm, un šis instruments būtu jāpielāgo, ņemot vērā atbalsta pasākumus tālākajiem reģioniem.

| (37) | Tabakas audzēšanai Kanāriju salās ir vēsturiska nozīme. No ekonomikas viedokļa tabakas gatavošana joprojām ir viena no galvenajām šā reģiona rūpnieciskajām darbībām. No sociālā viedokļa tabakas audzēšana ir ļoti darbietilpīga, un to veic mazas saimniecības. Tomēr – tā kā šī kultūra nav pietiekami rentabla – tai draud izzušana. Pašlaik tabaku audzē tikai nelielā teritorijā Lapalmas salā cigāru amatnieciskai ražošanai. Tādēļ būtu jāatļauj Spānijai papildus Savienības atbalstam turpināt piešķirt valsts atbalstu, lai tā varētu saglabāt šo tradicionālo lauksaimniecības kultūru nolūkā atbalstīt ar to saistīto amatniecisko darbību. Turklāt, lai saglabātu tabakas izstrādājumu ražošanu, neapstrādātas un daļēji apstrādātas tabakas imports Kanāriju salās arī turpmāk būtu jāatbrīvo no muitas nodokļa, nepārsniedzot gada limitu – 20 000 tonnu jēltabakas ar izgrieztu vidējo dzīslu ekvivalenta. |
| --- | --- |

(37)

Tabakas audzēšanai Kanāriju salās ir vēsturiska nozīme. No ekonomikas viedokļa tabakas gatavošana joprojām ir viena no galvenajām šā reģiona rūpnieciskajām darbībām. No sociālā viedokļa tabakas audzēšana ir ļoti darbietilpīga, un to veic mazas saimniecības. Tomēr – tā kā šī kultūra nav pietiekami rentabla – tai draud izzušana. Pašlaik tabaku audzē tikai nelielā teritorijā Lapalmas salā cigāru amatnieciskai ražošanai. Tādēļ būtu jāatļauj Spānijai papildus Savienības atbalstam turpināt piešķirt valsts atbalstu, lai tā varētu saglabāt šo tradicionālo lauksaimniecības kultūru nolūkā atbalstīt ar to saistīto amatniecisko darbību. Turklāt, lai saglabātu tabakas izstrādājumu ražošanu, neapstrādātas un daļēji apstrādātas tabakas imports Kanāriju salās arī turpmāk būtu jāatbrīvo no muitas nodokļa, nepārsniedzot gada limitu – 20 000 tonnu jēltabakas ar izgrieztu vidējo dzīslu ekvivalenta.

| (38) | Šīs regulas īstenošanai nevajadzētu apdraudēt tālākajiem reģioniem līdz šim piešķirtā īpašā atbalsta apmēru. Dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt summām, kas līdzvērtīgas atbalstam, kuru Savienība jau piešķīrusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 247/2006, lai tās varētu īstenot atbilstīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(38)

Šīs regulas īstenošanai nevajadzētu apdraudēt tālākajiem reģioniem līdz šim piešķirtā īpašā atbalsta apmēru. Dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt summām, kas līdzvērtīgas atbalstam, kuru Savienība jau piešķīrusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 247/2006, lai tās varētu īstenot atbilstīgos pasākumus.

| (39) | Ņemot vērā ietekmi, ko uz tālākajiem reģioniem var atstāt turpmākās sarunas par tirdzniecības nolīgumiem un izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš šo reģionu īpatnībām saistībā ar šīm sarunām un izmaiņām veiktās analīzes, pētījumu un novērtējumu kontekstā. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā ietekmi, ko uz tālākajiem reģioniem var atstāt turpmākās sarunas par tirdzniecības nolīgumiem un izmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā, īpaša uzmanība būtu jāpievērš šo reģionu īpatnībām saistībā ar šīm sarunām un izmaiņām veiktās analīzes, pētījumu un novērtējumu kontekstā.

| (40) | Kopš 2006. gada aizvien pieaugošā mājlopu ganāmpulka un demogrāfiskā spiediena rezultātā dažos tālākajos reģionos, jo īpaši Azoru salās un Francijas aizjūras departamentos, ir palielinājies pieprasījums pēc svarīgākajiem produktiem. Tādēļ būtu jāpalielina budžeta īpatsvars, ko dalībvalstis var izmantot īpašajam piegādes režīmam attiecīgajos reģionos. |
| --- | --- |

(40)

Kopš 2006. gada aizvien pieaugošā mājlopu ganāmpulka un demogrāfiskā spiediena rezultātā dažos tālākajos reģionos, jo īpaši Azoru salās un Francijas aizjūras departamentos, ir palielinājies pieprasījums pēc svarīgākajiem produktiem. Tādēļ būtu jāpalielina budžeta īpatsvars, ko dalībvalstis var izmantot īpašajam piegādes režīmam attiecīgajos reģionos.

| (41) | Tālāko reģionu sociāli ekonomiskā vide joprojām ir ļoti nestabila, un dažos reģionos tā nereti ir ļoti atkarīga no banānu nozares, kas pati nepārprotami cieš no konkurētspējas trūkuma un grūtībām reaģēt uz mainīgajiem tirgus apstākļiem. Tādēļ no POSEI programmas budžeta banānu nozarei piešķirtie līdzekļi būtu jāpalielina par vienreizēju ierobežota apjoma summu, ko banānu ražotājiem izmaksātu 2013. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(41)

Tālāko reģionu sociāli ekonomiskā vide joprojām ir ļoti nestabila, un dažos reģionos tā nereti ir ļoti atkarīga no banānu nozares, kas pati nepārprotami cieš no konkurētspējas trūkuma un grūtībām reaģēt uz mainīgajiem tirgus apstākļiem. Tādēļ no POSEI programmas budžeta banānu nozarei piešķirtie līdzekļi būtu jāpalielina par vienreizēju ierobežota apjoma summu, ko banānu ražotājiem izmaksātu 2013. finanšu gadā.

| (42) | Lai nodrošinātu ar šo regulu noteiktā režīma pienācīgu darbību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz dažu šīs regulas nebūtisku elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(42)

Lai nodrošinātu ar šo regulu noteiktā režīma pienācīgu darbību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz dažu šīs regulas nebūtisku elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (43) | Lai nodrošinātu vienādus apstākļus POSEI programmas īstenošanai dalībvalstīs un lai novērstu negodīgu konkurenci un diskrimināciju starp ekonomikas dalībniekiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7). |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu vienādus apstākļus POSEI programmas īstenošanai dalībvalstīs un lai novērstu negodīgu konkurenci un diskrimināciju starp ekonomikas dalībniekiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7).

| (44) | Lai varētu nekavējoties piemērot paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(44)

Lai varētu nekavējoties piemērot paredzētos pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN MĒRĶI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā, lai mazinātu grūtības, ko Līguma 349. pantā minētajiem Savienības reģioniem (“tālākie reģioni”) rada to ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta, izolētība, nelielā platība, reljefs, sarežģītie klimatiskie apstākļi un ekonomiskā atkarība no ierobežota skaita produktu ražošanas.

2. pants

Mērķi

1.   Regulas 1. pantā minētie īpašie pasākumi veicina šādu mērķu sasniegšanu:

| a) | garantēt tālāko reģionu apgādi ar produktiem, kas ir svarīgi cilvēka uzturā vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļi, samazinot papildu izmaksas, kuras rodas šo reģionu ārkārtīgi tālās atrašanās vietas dēļ, nekaitējot to vietējai ražošanai un izaugsmei; |
| --- | --- |

a)

garantēt tālāko reģionu apgādi ar produktiem, kas ir svarīgi cilvēka uzturā vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļi, samazinot papildu izmaksas, kuras rodas šo reģionu ārkārtīgi tālās atrašanās vietas dēļ, nekaitējot to vietējai ražošanai un izaugsmei;

| b) | nodrošināt tālākajos reģionos “lopkopības” un “zemkopības dažādošanas” nozaru ilgtermiņa pastāvēšanu un attīstību, tostarp vietējo produktu ražošanu, pārstrādi un pārdošanu; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt tālākajos reģionos “lopkopības” un “zemkopības dažādošanas” nozaru ilgtermiņa pastāvēšanu un attīstību, tostarp vietējo produktu ražošanu, pārstrādi un pārdošanu;

| c) | saglabāt tālākajos reģionos tradicionālo lauksaimniecisko darbību, tostarp vietējo kultūraugu un produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības attīstību, un stiprināt to konkurētspēju. |
| --- | --- |

c)

saglabāt tālākajos reģionos tradicionālo lauksaimniecisko darbību, tostarp vietējo kultūraugu un produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības attīstību, un stiprināt to konkurētspēju.

2.   Šā panta 1. punktā izklāstītos mērķus īsteno, izmantojot III, IV un V nodaļā minētos pasākumus.

II   NODAĻA

POSEI PROGRAMMAS

3. pants

POSEI programmu izveide

1.   Regulas 1. pantā paredzētos pasākumus nosaka katram tālākajam reģionam, izmantojot attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI) (“POSEI programma”), kurā ietilpst:

| a) | īpašs piegādes režīms, kā noteikts III nodaļā; un |
| --- | --- |

a)

īpašs piegādes režīms, kā noteikts III nodaļā; un

| b) | īpaši pasākumi, lai atbalstītu vietējo lauksaimniecisko ražošanu, kā noteikts IV nodaļā. |
| --- | --- |

b)

īpaši pasākumi, lai atbalstītu vietējo lauksaimniecisko ražošanu, kā noteikts IV nodaļā.

2.   POSEI programmu izveido tādā ģeogrāfiskajā līmenī, kādu attiecīgā dalībvalsts uzskata par vispiemērotāko. To sagatavo kompetentās iestādes, ko izraudzījusies attiecīgā dalībvalsts, kura, apspriedusies ar kompetentajām iestādēm un organizācijām attiecīgajā vietējā līmenī, iesniedz to Komisijai apstiprināšanai saskaņā ar 6. pantu.

3.   Katra dalībvalsts attiecībā uz saviem tālākajiem reģioniem var iesniegt tikai vienu POSEI programmu.

4. pants

Saderība un saskaņotība

1.   Pasākumi, ko veic saskaņā ar POSEI programmām, atbilst Savienības tiesību aktiem. Šādi pasākumi ir saskanīgi ar pārējām Savienības politikas nostādnēm un saskaņā ar šādām politikas nostādnēm veiktajiem pasākumiem.

2.   Ir jānodrošina, ka saskaņā ar POSEI programmām veiktie pasākumi saskan ar pasākumiem, kas tiek īstenoti saistībā ar citiem kopējās lauksaimniecības politikas, jo īpaši kopīgo tirgus organizāciju, lauku attīstības, produktu kvalitātes, dzīvnieku labturības un vides aizsardzības, instrumentiem.

Jo īpaši saskaņā ar šo regulu nevienu pasākumu nefinansē kā:

| a) | papildu atbalstu piemaksu vai atbalsta shēmām, kas izveidoti saistībā ar kopīgu tirgus organizāciju, izņemot ārkārtas gadījumus, kas pamatoti ar objektīviem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

papildu atbalstu piemaksu vai atbalsta shēmām, kas izveidoti saistībā ar kopīgu tirgus organizāciju, izņemot ārkārtas gadījumus, kas pamatoti ar objektīviem kritērijiem;

| b) | atbalstu pētniecības projektiem, pasākumus pētniecības projektu atbalstam vai pasākumus, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu Savienības finansējumu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (2009. gada 25. maijs) par izdevumiem veterinārijas jomā (8); |
| --- | --- |

b)

atbalstu pētniecības projektiem, pasākumus pētniecības projektu atbalstam vai pasākumus, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu Savienības finansējumu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (2009. gada 25. maijs) par izdevumiem veterinārijas jomā (8);

| c) | atbalstu pasākumiem, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

atbalstu pasākumiem, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 darbības jomā.

5. pants

POSEI programmu saturs

POSEI programmā ietilpst:

| a) | pasākumu īstenošanas grafiks un provizoriska vispārējā gada finansējuma tabula, kurā uzrādīti izmantojamie līdzekļi; |
| --- | --- |

a)

pasākumu īstenošanas grafiks un provizoriska vispārējā gada finansējuma tabula, kurā uzrādīti izmantojamie līdzekļi;

| b) | pamatojums tam, ka dažādie programmās paredzētie pasākumi ir savstarpēji saderīgi un saskaņoti, kā arī atbilst kritērijiem un kvantitatīvajiem rādītājiem, kas jāizmanto uzraudzībai un izvērtēšanai; |
| --- | --- |

b)

pamatojums tam, ka dažādie programmās paredzētie pasākumi ir savstarpēji saderīgi un saskaņoti, kā arī atbilst kritērijiem un kvantitatīvajiem rādītājiem, kas jāizmanto uzraudzībai un izvērtēšanai;

| c) | pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu programmu efektīvu un atbilstīgu īstenošanu, tostarp reklāmas, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kā arī detalizēts kvantitatīvu programmas izvērtēšanas rādītāju kopums; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu programmu efektīvu un atbilstīgu īstenošanu, tostarp reklāmas, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kā arī detalizēts kvantitatīvu programmas izvērtēšanas rādītāju kopums;

| d) | to kompetento iestāžu un struktūru izraudzīšana, kuras ir atbildīgas par programmas īstenošanu, un iestāžu vai asociētu struktūru un sociāli ekonomisko partneru izraudzīšana atbilstīgā līmenī, kā arī attiecīgo apspriežu rezultāti. |
| --- | --- |

d)

to kompetento iestāžu un struktūru izraudzīšana, kuras ir atbildīgas par programmas īstenošanu, un iestāžu vai asociētu struktūru un sociāli ekonomisko partneru izraudzīšana atbilstīgā līmenī, kā arī attiecīgo apspriežu rezultāti.

6. pants

POSEI programmu pieņemšana un grozīšana

1.   POSEI programmas izveido ar Regulu (EK) Nr. 247/2006, un tās finansē, izmantojot 30. panta 2. un 3. punktā minēto finanšu piešķīrumu.

Ikviena programma ietver provizorisko piegādes bilanci, kurā norādīti produkti, to daudzumi un piegādei paredzētā Savienības atbalsta summa, un vietējās ražošanas atbalsta programmas projektu.

2.   Atkarībā no POSEI programmās ietverto pasākumu izpildes ikgadējās novērtēšanas dalībvalstis pēc apspriešanās ar attiecīgajiem sociāli ekonomiskajiem partneriem var iesniegt Komisijai pienācīgi pamatotus priekšlikumus minēto pasākumu grozīšanai 30. panta 2. un 3. punktā minētā finanšu piešķīruma kontekstā, lai tās labāk pielāgotu tālāko reģionu prasībām un ierosinātajai stratēģijai. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido procedūras, lai novērtētu, vai ierosinātie grozījumi atbilst Savienības tiesību aktiem, un pieņemtu lēmumus par to apstiprināšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Procedūrās, ko izveido ar 2. punktā minētajiem īstenošanas aktiem, var ņemt vērā šādus elementus: to, cik nozīmīgi ir dalībvalstu ierosinātie grozījumi attiecībā uz jaunu pasākumu ieviešanu; vai pasākumiem piešķirtā budžeta izmaiņas ir būtiskas, vai tiek mainītas produktu atbalsta summas un apmēri provizoriskajās piegādes bilancēs un modificēti kodi un apraksti, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (9).

4.   Īstenošanas akti, kas minēti 2. punktā, ikvienai procedūrai nosaka arī to, cik bieži pieprasāma grozījumu izdarīšana, kā arī termiņu, kurā apstiprinātie grozījumi ir jāīsteno.

7. pants

Grozījumi attiecībā uz piešķirto finansējumu

Dalībvalstis līdz 2013. gada 22. aprīlim iesniedz Komisijai savu POSEI programmu grozījumu projektus, lai atspoguļotu izmaiņas, kas ieviestas ar 30. panta 5. punktu.

Šie grozījumi kļūst piemērojami vienu mēnesi pēc to iesniegšanas, ja Komisija šajā laikā nav izteikusi iebildumus.

Kompetentās iestādes 30. panta 5. punktā minēto atbalstu izmaksā ne vēlāk kā 2013. gada 30. jūnijā.

8. pants

Uzraudzība un turpmākie pasākumi

Dalībvalstis veic pārbaudes, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas. Komisija pieņem īstenošanas aktus par dalībvalstīm veicamo pārbaužu minimālajām prasībām.

Komisija arī pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz procedūrām un fiziskiem un finanšu rādītājiem, lai nodrošinātu programmu īstenošanas efektīvu uzraudzību.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

III   NODAĻA

ĪPAŠAIS PIEGĀDES REŽĪMS

9. pants

Provizoriskā piegādes bilance

1.   Ar šo ievieš īpašu piegādes režīmu attiecībā uz Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem, kam tālākajos reģionos ir būtiska nozīme cilvēka uzturā, citu produktu ražošanā vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursiem.

2.   Attiecīgā dalībvalsts pēc saviem uzskatiem vispiemērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī izveido provizorisku piegādes bilanci, lai skaitliski izteiktu katra tālākā reģiona ikgadējās vajadzības pēc Līguma I pielikumā uzskaitītajiem produktiem.

To uzņēmumu vajadzībām, kuri iepako un pārstrādā produktus, kas paredzēti vietējam tirgum, tradicionālajai nosūtīšanai uz pārējo Savienības teritoriju vai eksportam kā daļai no reģionālās tirdzniecības saskaņā ar 14. panta 3. punktu vai tradicionālo tirdzniecības plūsmu kontekstā, var izstrādāt atsevišķu provizorisko bilanci.

10. pants

Īpašā piegādes režīma darbība

1.   Nepārsniedzot provizoriskajā piegādes bilancē noteiktos daudzumus, to produktu tiešo importu no trešām valstīm uz tālākajiem reģioniem, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu no trešām valstīm, ar nodokļiem neapliek.

Šajā nodaļā produktus, kas ievesti Savienības muitas teritorijā saskaņā ar režīmu, ko piemēro ievešanai pārstrādei, vai muitas noliktavas režīmu, uzskata par tiešo importu no trešām valstīm.

2.   Lai nodrošinātu saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto vajadzību apmierināšanu cenas un kvalitātes ziņā, vienlaikus raugoties, lai piegāžu apjomā tiktu saglabāta Savienības daļa, piešķir atbalstu tādu Savienības produktu piegādei tālākajiem reģioniem, kurus uzglabā noliktavās saistībā ar valsts intervences pasākumiem vai kuri ir pieejami Savienības tirgū.

Šādu atbalstu nosaka katram attiecīgo produktu veidam, lai ņemtu vērā papildu izmaksas, kas rodas, produktus transportējot uz tālākajiem reģioniem, un cenas, kuras piemēro eksportam uz trešām valstīm, kā arī – lauksaimnieciskās ražošanas resursu un pārstrādei paredzēto produktu gadījumā – papildu izmaksas, kas saistītas ar ārkārtīgi tālo atrašanās vietu un jo īpaši – ar to izolētību un nelielo platību.

3.   Atbalstu nepiešķir tādu produktu piegādei, kuriem īpašais piegādes režīms jau ir piemērots citā tālākajā reģionā.

4.   Īpašo piegādes režīmu piemēro tikai produktiem, kuriem ir laba, godīgi nodrošināta un laišanai tirgū piemērota kvalitāte. Attiecībā uz produktiem no trešām valstīm nodrošina tādu pašu garantiju līmeni kā attiecībā uz produktiem, ko ražo atbilstīgi Savienības veterinārijas un augu veselības standartiem.

11. pants

Īstenošana

Īstenojot īpašo piegādes režīmu, jo īpaši ņem vērā:

| a) | tālāko reģionu specifiskās vajadzības un – pārstrādei paredzēto produktu un lauksaimnieciskās ražošanas resursu gadījumā – kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

a)

tālāko reģionu specifiskās vajadzības un – pārstrādei paredzēto produktu un lauksaimnieciskās ražošanas resursu gadījumā – kvalitātes prasības;

| b) | tirdzniecības plūsmas uz pārējo Savienības teritoriju un no tās; |
| --- | --- |

b)

tirdzniecības plūsmas uz pārējo Savienības teritoriju un no tās;

| c) | ierosinātā atbalsta ekonomisko aspektu; |
| --- | --- |

c)

ierosinātā atbalsta ekonomisko aspektu;

| d) | nepieciešamību nodrošināt to, ka vietējā ražošana netiek destabilizēta un netiek radīti šķēršļi tās potenciālai attīstībai. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamību nodrošināt to, ka vietējā ražošana netiek destabilizēta un netiek radīti šķēršļi tās potenciālai attīstībai.

12. pants

Sertifikāti

1.   Atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa vai atbalstu saistībā ar īpašo piegādes režīmu piešķir, uzrādot sertifikātu.

Šos sertifikātus izsniedz tikai tiem ekonomikas dalībniekiem, kas ir reģistrēti kompetento iestāžu uzturētā reģistrā.

Atļaujas un sertifikāti nav nododami tālāk.

2.   Iesniedzot pieteikumu importa atļaujas, atbrīvojuma sertifikāta vai atbalsta sertifikāta saņemšanai, nodrošinājumu neprasa. Tomēr – ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu, – kompetentā iestāde var pieprasīt sniegt nodrošinājumu piešķirtās priekšrocības apmērā, kā minēts 13. pantā. Šādos gadījumos piemēro 34. panta 1., 4., 5., 6., 7. un 8. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 376/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (10).

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 33. pantu, paredzot nosacījumus ekonomikas dalībnieku iekļaušanai attiecīgajā reģistrā un nodrošinot, ka ekonomikas dalībnieki pilnībā izmanto savas tiesības piedalīties īpašajā piegādes režīmā.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus par pasākumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis vienādi piemēro šo pantu, jo īpaši attiecībā uz sertifikātu sistēmas ieviešanu un ekonomikas dalībnieku saistībām, kuras tie uzņēmušies reģistrēšanās brīdī. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

13. pants

Priekšrocības ietekme

1.   Īpašo piegādes režīmu, kas izpaužas kā atbrīvošana no ievedmuitas nodokļa vai atbalsta piešķiršana, piemēro ar nosacījumu, ka tā rezultātā gūtā ekonomiskā priekšrocība tiek nodota tālāk galalietotājam, kurš var būt vai nu patērētājs, ja produkti ir paredzēti tiešajam patēriņam, pēdējais pārstrādātājs vai iepakotājs, ja produkti paredzēti pārstrādes vai iepakošanas rūpniecībai, vai lauksaimnieki, ja produkti paredzēti lopbarībai vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi.

Šā punkta pirmajā daļā minētā priekšrocība ir līdzvērtīga ievedmuitas atbrīvojuma summai vai atbalsta summai.

2.   Lai nodrošinātu 1. punkta vienotu piemērošanu, Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz 1. punktā izklāstīto noteikumu piemērošanu, un konkrētāk – attiecībā uz nosacījumiem uzraudzībai, ko dalībvalstis veic, lai pārbaudītu, vai no attiecīgās priekšrocības gūtais labums patiešām ir nodots tālāk galalietotājam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

14. pants

Eksports uz trešām valstīm un nosūtīšana uz pārējo Savienības teritoriju

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka prasības attiecībā uz to produktu eksportu uz trešām valstīm vai nosūtīšanu uz pārējo Savienības teritoriju, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, un šīs prasības ietver ievedmuitas nodokļa maksāšanu vai 10. pantā minētā saņemtā atbalsta atmaksāšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Eksportējot uz trešām valstīm produktus, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, sertifikāts nav jāuzrāda.

Šā punkta pirmo daļu nepiemēro tirdzniecības plūsmām starp Francijas aizjūras departamentiem.

2.   Šā panta 1. punkta pirmo daļu nepiemēro produktiem, kas iegūti, tālākajos reģionos pārstrādājot produktus, kuriem piemērots īpašais piegādes režīms, ja šos produktus:

| a) | eksportē uz trešām valstīm vai nosūta uz pārējo Savienības teritoriju, ievērojot attiecīgās tradicionālā eksporta vai tradicionālās nosūtīšanas apjoma robežvērtības. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka šīs summas, pamatojoties uz sūtījumu vai eksporta vidējo apjomu, par atskaites vērtību ņemot trīs labāko gadu pārbaudītos vidējos apjomus laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru; |
| --- | --- |

a)

eksportē uz trešām valstīm vai nosūta uz pārējo Savienības teritoriju, ievērojot attiecīgās tradicionālā eksporta vai tradicionālās nosūtīšanas apjoma robežvērtības. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka šīs summas, pamatojoties uz sūtījumu vai eksporta vidējo apjomu, par atskaites vērtību ņemot trīs labāko gadu pārbaudītos vidējos apjomus laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru;

| b) | eksportē uz trešām valstīm saistībā ar reģionālo tirdzniecību; |
| --- | --- |

b)

eksportē uz trešām valstīm saistībā ar reģionālo tirdzniecību;

| c) | nosūta starp Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu reģioniem; |
| --- | --- |

c)

nosūta starp Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu reģioniem;

| d) | nosūta starp Francijas aizjūras departamentiem. |
| --- | --- |

d)

nosūta starp Francijas aizjūras departamentiem.

Par eksportētajiem produktiem, kas minēti šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, nekādu kompensāciju nepiešķir.

Eksportējot uz trešām valstīm produktus, kas minēti šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, sertifikāts nav jāuzrāda.

3.   Šajā nodaļā ar jēdzienu “reģionāla tirdzniecība” ir domāta ikviena tālākā reģiona tirdzniecība ar trešām valstīm, kas atrodas tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā, kurā attiecīgie tālākie reģioni, un ar valstīm, ar ko tālākajiem reģioniem ir vēsturiskas tirdzniecības saiknes. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko izveido minēto valstu sarakstu, ņemot vērā objektīvas prasības, ko dalībvalstis iesniegušas pēc apspriešanās ar attiecīgo nozaru pārstāvjiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   Tos Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai vai Kanāriju salām piegādātos produktus, kuriem piemērots īpašais piegādes režīms un kurus izmanto kuģu un gaisa kuģu apgādei, uzskata par vietēji patērētiem.

5.   Atkāpjoties no 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta, no Azoru salām uz pārējo Savienības teritoriju šādus turpmākos piecus gadus var nosūtīt šādu maksimālo cukura (KN kods 1701) daudzumu:

—   2011. gadā– 3 000 tonnu,

—   2012. gadā– 2 500 tonnu,

—   2013. gadā– 2 000 tonnu,

—   2014. gadā– 1 500 tonnu,

—   2015. gadā– 1 000 tonnu.

6.   Pārstrādes darbības, kas var būt saistītas ar tradicionālo vai reģionālo eksportu vai tradicionālo nosūtīšanu, pēc analoģijas atbilst attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktajiem pārstrādes nosacījumiem, ko piemēro saskaņā ar režīmu ieviešanai pārstrādei, un pārstrādes procedūrai saskaņā ar muitas kontroli, izņemot visus parastos apstrādes veidus.

15. pants

Cukurs

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 204. panta 2. un 3. punktā noteiktajā laikposmā tās pašas regulas 61. pantā minēto ārpuskvotas produkciju atbrīvo no ievedmuitas nodokļa, ievērojot šīs regulas 9. pantā minēto provizorisko piegādes bilanci attiecībā uz cukuru, kurš:

| a) | patēriņam Madeirā vai Kanāriju salās ievests kā baltais cukurs, kas atbilst KN kodam 1701; |
| --- | --- |

a)

patēriņam Madeirā vai Kanāriju salās ievests kā baltais cukurs, kas atbilst KN kodam 1701;

| b) | rafinēts un patērēts Azoru salās kā jēlcukurs, kas atbilst KN kodam 1701 12 10 (biešu jēlcukurs). |
| --- | --- |

b)

rafinēts un patērēts Azoru salās kā jēlcukurs, kas atbilst KN kodam 1701 12 10 (biešu jēlcukurs).

2.   Azoru salās 1. punktā minētos daudzumus, kuri paredzēti rafinēšanai, var papildināt ar jēlcukuru, kas atbilst KN kodam 1701 11 10 (niedru jēlcukurs), ievērojot provizorisko piegādes bilanci.

Nosakot Azoru salu vajadzības pēc jēlcukura, ņem vērā vietējās cukurbiešu ražošanas attīstību. Daudzumus, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, nosaka tā, lai Azoru salās rafinētā cukura gada kopējais apjoms nepārsniegtu 10 000 tonnu.

16. pants

Sausais vājpiens

Atkāpjoties no 9. panta, Kanāriju salas arī turpmāk var saņemt rūpnieciskai pārstrādei paredzēta sausā vājpiena, kas atbilst KN kodam 1901 90 99 (sausais vājpiens, kas satur augu taukus), piegādes, nepārsniedzot 800 tonnu gadā. Atbalsts, kas piešķirts šā produkta piegādei no Savienības, nepārsniedz EUR 210 par tonnu, un to iekļauj 30. pantā noteiktajā maksimālajā apjomā. Šo produktu izmanto tikai vietējam patēriņam.

17. pants

Rīsi

Francijas aizjūras departamentā Reinjonā nekādus ievedmuitas nodokļus neuzliek patēriņam importētiem produktiem, kas atbilst KN kodiem 1006 10, 1006 20 un 1006 40 00.

18. pants

Pārbaudes un sankcijas

1.   Produktus, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, administratīvi pārbauda tad, kad tos importē vai ieved tālākajos reģionos, kā arī tad, kad tos eksportē vai nosūta no šiem reģioniem.

Komisija pieņem īstenošanas aktus par dalībvalstīm veicamo pārbaužu minimālajām prasībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Ja 12. pantā minētais ekonomikas dalībnieks neievēro saistības, ko tas uzņēmies saskaņā ar 12. pantu – izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtējus klimatiskos apstākļus –, kompetentā iestāde, neskarot atbilstīgi dalībvalstu tiesību aktiem piemērojamās sankcijas:

| a) | atņem ekonomikas dalībniekam piešķirtās priekšrocības; |
| --- | --- |

a)

atņem ekonomikas dalībniekam piešķirtās priekšrocības;

| b) | atkarībā no tā, cik nopietns ir pārkāpums, uz laiku aptur vai atsauc šā ekonomikas dalībnieka reģistrāciju. |
| --- | --- |

b)

atkarībā no tā, cik nopietns ir pārkāpums, uz laiku aptur vai atsauc šā ekonomikas dalībnieka reģistrāciju.

3.   Ja 12. pantā minētie ekonomikas dalībnieki neveic plānoto importu vai ievešanu, kompetentā iestāde – izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtējus klimatiskos apstākļus – pārtrauc to tiesības pieteikties uz atļaujām un sertifikātiem uz 60 dienām, sākot no attiecīgās atļaujas vai sertifikāta derīguma termiņa beigām. Pēc apturēšanas laikposma beigām turpmākās atļaujas vai sertifikātus izsniedz, ja ir sniegts nodrošinājums, kas līdzvērtīgs tās priekšrocības skaitliskajai vērtībai, kuru piešķir uz laikposmu, ko nosaka kompetentā iestāde.

Kompetentā iestāde pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai atkārtoti izmantotu jebkuru produktu daudzumu, kuri ir pieejami izsniegto atļauju un sertifikātu neizmantošanas, daļējas izmantošanas vai anulēšanas vai piešķirto priekšrocību atgūšanas rezultātā.

IV   NODAĻA

PASĀKUMI VIETĒJĀS LAUKSAIMNIECISKĀS RAŽOŠANAS ATBALSTAM

19. pants

Pasākumi

1.   POSEI programmas ietver tādus īpašus pasākumus Līguma trešās daļas III sadaļas darbības jomā ietilpstošo lauksaimniecības produktu vietējās ražošanas veicināšanai, kuri ir nepieciešami, lai nodrošinātu vietējās lauksaimnieciskās ražošanas nepārtrauktību un attīstību ikvienā tālākajā reģionā.

2.   Programmas daļas, kurās iekļauti pasākumi vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam un kuras atbilst 2. pantā izklāstītajiem mērķiem, ietver vismaz šādus elementus:

| a) | attiecīgās lauksaimnieciskās ražošanas pašreizējā stāvokļa skaitlisks raksturojums, ņemot vērā pieejamo novērtējumu rezultātus, kurā norādītas attīstības atšķirības, nepilnības un potenciāls, izmantotie finanšu līdzekļi un iepriekš veikto pasākumu galvenie rezultāti; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās lauksaimnieciskās ražošanas pašreizējā stāvokļa skaitlisks raksturojums, ņemot vērā pieejamo novērtējumu rezultātus, kurā norādītas attīstības atšķirības, nepilnības un potenciāls, izmantotie finanšu līdzekļi un iepriekš veikto pasākumu galvenie rezultāti;

| b) | ierosinātās stratēģijas apraksts, atlasītās prioritātes, skaitļos izteikti vispārējie un darbības mērķi un novērtējums, kurā uzrādīta sagaidāmā ietekme uz ekonomiku, vidi un sociālo jomu, tostarp uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

b)

ierosinātās stratēģijas apraksts, atlasītās prioritātes, skaitļos izteikti vispārējie un darbības mērķi un novērtējums, kurā uzrādīta sagaidāmā ietekme uz ekonomiku, vidi un sociālo jomu, tostarp uz nodarbinātību;

| c) | paredzēto pasākumu un jo īpaši to īstenošanai paredzēto atbalsta shēmu apraksts un attiecīgā gadījumā informācija par nepieciešamību pēc pētījumiem, demonstrējumu projektiem, mācībām vai tehniskās palīdzības darbībām saistībā ar attiecīgo pasākumu sagatavošanu, īstenošanu vai pielāgošanu; |
| --- | --- |

c)

paredzēto pasākumu un jo īpaši to īstenošanai paredzēto atbalsta shēmu apraksts un attiecīgā gadījumā informācija par nepieciešamību pēc pētījumiem, demonstrējumu projektiem, mācībām vai tehniskās palīdzības darbībām saistībā ar attiecīgo pasākumu sagatavošanu, īstenošanu vai pielāgošanu;

| d) | to atbalstu saraksts, kuri ir tiešie maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta d) punktu; |
| --- | --- |

d)

to atbalstu saraksts, kuri ir tiešie maksājumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta d) punktu;

| e) | atbalsta apjoms, kas noteikts katram pasākumam, un provizoriskā summa, kas paredzēta katrai darbībai, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmas mērķus. |
| --- | --- |

e)

atbalsta apjoms, kas noteikts katram pasākumam, un provizoriskā summa, kas paredzēta katrai darbībai, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmas mērķus.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus par prasībām attiecībā uz 2. punktā aprakstītā atbalsta sniegšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   Programmā var iekļaut pasākumus lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes vai pārdošanas atbalstam tālākajos reģionos.

Katrs pasākums var ietvert dažādas darbības. Katrai darbībai programmā nosaka vismaz šādus elementus:

| a) | saņēmēji; |
| --- | --- |

a)

saņēmēji;

| b) | atbilstības nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

atbilstības nosacījumi;

| c) | atbalsta vienības summa. |
| --- | --- |

c)

atbalsta vienības summa.

Lai atbalstītu produktu laišanu tirgū ārpus reģiona, kurā tie saražoti, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu attiecībā uz nosacījumiem laišanai tirgū paredzētā atbalsta summas noteikšanai un attiecīgā gadījumā attiecībā uz nosacījumiem to produktu daudzuma noteikšanai, kuriem šo atbalstu piemēro.

20. pants

Pārbaudes un nepamatoti maksājumi

1.   Šajā nodaļā paredzēto pasākumu pārbaudi veic, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas.

2.   Nepamatota maksājuma gadījumā tā saņēmējs atmaksā attiecīgo summu. Pēc analoģijas piemēro 80. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (11).

V   NODAĻA

PAPILDU PASĀKUMI

21. pants

Logotips

1.   Lai uzlabotu informētību par tālākajiem reģioniem raksturīgiem kvalitatīviem pārstrādātiem vai nepārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un veicinātu šo produktu patēriņu, ievieš logotipu.

2.   Šā panta 1. punktā minētā logotipa izmantošanas nosacījumus ierosina attiecīgās tirdzniecības organizācijas. Dalībvalstu iestādes šos priekšlikumus kopā ar atzinumu par tiem nosūta Komisijai.

Šā logotipa izmantošanu uzrauga publiska institūcija vai struktūra, ko apstiprinājušas kompetentās valsts iestādes.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu attiecībā uz nosacījumiem tiesībām izmantot šo logotipu, tā atveidošanai un šāda atveidojuma izmantošanai. Minētos nosacījumus paredz tādus, lai tie uzlabotu informētību par tālāko reģionu kvalitatīviem lauksaimniecības produktiem un palielinātu šādu produktu patēriņu neatkarīgi no tā, vai tie ir pārstrādāti vai nepārstrādāti.

4.   Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par logotipa izmantošanu un dalībvalstu veicamo pārbaužu un uzraudzības minimālajām prasībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

22. pants

Lauku attīstība

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 4. punktu, minētās regulas I pielikumā noteiktos gada maksimālos apjomus, par kuriem var saņemt Savienības atbalstu, var palielināt līdz divkāršam apmēram gadījumā, ja tiek veikti pasākumi ezeru aizsardzībai Azoru salās un pasākumi ainavas, bioloģiskās daudzveidības un lauksaimniecības zemes tradicionālo iezīmju aizsardzībai un akmens sienu saglabāšanai tālākajos reģionos.

2.   Attiecīgā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16. pantā minētajās šiem reģioniem paredzētajās programmās iekļauj to pasākumu aprakstu, kuri ir plānoti saskaņā ar šā panta 1. punktu.

23. pants

Valsts atbalsts

1.   Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas Līguma I pielikums un kuriem piemēro tā 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar Līguma 108. pantu var atļaut darbības atbalstu minēto produktu ražošanai, pārstrādei un tirdzniecībai, lai mazinātu tālāko reģionu lauksaimnieciskās darbības īpašos ierobežojumus, ko rada to izolētība un ārkārtīgi tālā un nomaļā atrašanās vieta.

2.   Dalībvalstis var piešķirt papildu finansējumu POSEI programmu īstenošanai. Šādos gadījumos dalībvalstis par piešķirto valsts atbalstu paziņo Komisijai, un Komisija var to apstiprināt saskaņā ar šo regulu kā daļu no minētajām programmām. Atbalstu, par kuru šādi paziņots, uzskata par tādu, par kuru paziņots Līguma 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.

3.   Francija savu tālāko reģionu cukura nozarei var piešķirt atbalstu, kas nepārsniedz EUR 90 miljonus vienā tirdzniecības gadā.

Francija par faktiski piešķirtā atbalsta apjomu informē Komisiju 30 dienas pirms katra tirdzniecības gada beigām.

4.   Neskarot šā panta 1. un 2. punktu un atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 180. panta pirmās daļas, kā arī no 3. panta Padomes Regulā (EK) Nr. 1184/2006 (2006. gada 24. jūlijs), ar ko konkrētus konkurences noteikumus piemēro dažu lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (12), Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, kurus dalībvalstis veic saskaņā ar šīs regulas IV nodaļu, šā panta 3. punktu un 24. un 28. pantu.

24. pants

Augu veselības programmas

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai to organismu kontroles programmas, kuri ir kaitīgi augiem vai augu produktiem tālākajos reģionos. Šajās programmās jo īpaši nosaka sasniedzamos mērķus, veicamos pasākumus, to ilgumu un izmaksas.

Komisija izvērtē iesniegtās programmas. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai apstiprinātu vai noraidītu minētās programmas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Savienība sniedz ieguldījumu 1. punktā minēto programmu finansēšanā, pamatojoties uz reģionu situācijas tehnisku analīzi.

Šāds ieguldījums var segt līdz pat 75 % no attaisnotajiem izdevumiem. Maksājumu veic, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem dokumentiem. Vajadzības gadījumā Komisija var organizēt pārbaudes, ko tās vārdā veic eksperti, kuri minēti 21. pantā Padomes Direktīvā 2000/29/EK (2000. gada 8. maijs) par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (13).

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz katru reģionu un programmu, ar ko, pamatojoties uz 2. punktā minētajiem kritērijiem un programmu, kas iesniegta saskaņā ar 1. punktu, noteiktu:

| a) | Savienības finansiālo līdzdalību, kā arī atbalsta apjomu; |
| --- | --- |

a)

Savienības finansiālo līdzdalību, kā arī atbalsta apjomu;

| b) | pasākumus, kas atbilst Savienības finansējuma piešķiršanas kritērijiem. |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas atbilst Savienības finansējuma piešķiršanas kritērijiem.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

25. pants

Vīns

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.v, 103.w, 103.x un 182.a pantā minētos pasākumus Azoru salām un Madeirai nepiemēro.

2.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1234/2007 120.a panta 2. punkta otro daļu, vīnogas, kas izaudzētas no minētās daļas b) punktā uzskaitītajām vīnogulāju šķirnēm un kas novāktas Azoru salās un Madeirā, var izmantot vīna ražošanai, ja šis vīns paliek minētajos reģionos.

Portugāle pakāpeniski pārtrauc ievākt ražu no zemes gabaliem, kas apstādīti ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 120.a panta 2. punkta otrās daļas b) apakšpunktā minēto šķirņu vīnogulājiem, vajadzības gadījumā izmantojot minētās regulas 103.q pantā paredzēto atbalstu.

3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.f panta, Kanāriju salām līdz 2012. gada 31. decembrim piemēro stādīšanas tiesību pārejas režīmu.

26. pants

Piens

1.   Regulas (EK) Nr. 1234/2007 79. pantā minētās papildu nodevas sadalīšanas nolūkā par ražotājiem, kas piedalījušies limita pārsniegšanā, uzskata tikai tos ražotājus, kas minētās regulas 65. panta c) punkta nozīmē ir reģistrējuši savu darbību un nodarbojas ar ražošanu Azoru salās, to tirgū laistās produkcijas apjomam pārsniedzot to references daudzumu, kuram pieskaitīts šā punkta trešajā daļā minētais procents.

Papildu nodevu piemēro daudzumiem, kas pārsniedz kvotu, kura tādējādi palielinājusies par trešajā daļā minēto procentu, pēc tam kad neizmantotie daudzumi, nepārsniedzot minētā palielinājuma rezultātā radušās robežvērtības, pārdalīti visiem ražotājiem Regulas (EK) Nr. 1234/2007 65. panta c) punkta nozīmē, kuri ir reģistrējuši savu darbību un nodarbojas ar lauksaimniecību Azoru salās, proporcionāli katram ražotājam pieejamajam references daudzumam.

Pirmajā daļā minētais procents ir attiecība starp 23 000 tonnu daudzumu, sākot no 2005./2006. tirdzniecības gada, un katrai saimniecībai pieejamo references daudzumu kopsummu 2010. gada 31. martā. Tas attiecas tikai uz kvotām, kas pieejamas 2010. gada 31. martā.

2.   Piena vai piena ekvivalenta daudzumus, kuri laisti tirgū, pārsniedzot attiecīgo kvotu, bet kuri atbilst 1. punkta trešajā daļā minētajam procentam, pēc tajā pašā punktā minētās pārdalīšanas neņem vērā, nosakot iespējamu kvotas pārsniegumu Portugālē, kuru aprēķina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 66. pantu.

3.   Piena ražotājiem piemērojamo papildu nodevas režīmu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1234/2007, nepiemēro Francijas aizjūras departamentos un, vietējās produkcijas apjomam nepārsniedzot 4 000 tonnu piena, Madeirā.

4.   Neraugoties uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 114. panta 2. punktu, no Savienības izcelsmes piena pulvera atjaunota īpaši augstā temperatūrā apstrādāta piena ražošana Madeirā un Francijas aizjūras departamentā Reinjonā ir atļauta, nepārsniedzot vietējā patēriņa vajadzības, ar noteikumu, ka šis pasākums nepadraud vietēji saražotā piena savākšanu un realizāciju. Ja Francija pierāda šāda pasākuma lietderību Francijas aizjūras departamentos – Martinikā, Gvadelupā un Francijas Gviānā, Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt nepieciešamos deleģētos aktos saskaņā ar 33. pantu, lai paplašinātu šā pasākuma piemērošanu, attiecinot to arī uz minētajiem departamentiem. Šo produktu izmanto tikai vietējam patēriņam.

Šādi atjaunota ļoti augstā temperatūrā apstrādāta piena iegūšanas metodi skaidri norāda uz pārdošanas etiķetes.

27. pants

Lopkopība

1.   Tikmēr, kamēr bullēnu vietējais skaits nav sasniedzis pietiekamu daudzumu, lai nodrošinātu vietējās liellopu gaļas ražošanas saglabāšanu un attīstību Francijas aizjūras departamentos un Madeirā, nodrošina iespēju liellopus importēt no trešām valstīm nobarošanai uz vietas un patēriņam Francijas aizjūras departamentos un Madeirā, nepiemērojot ievedmuitas nodokli saskaņā ar kopējo muitas tarifu. Komisija pieņem īstenošanas aktus par pasākumiem, kas nepieciešami, lai īstenotu šo panta daļu, un jo īpaši līdzekļus, ar kādiem ievieš atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa attiecībā uz bullēnu importu Francijas aizjūras departamentos un Madeirā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Attiecībā uz dzīvniekiem, kas atbilst šā punkta pirmajā daļā minētā atbrīvojuma piemērošanas kritērijiem, piemēro 13. pantu un 14. panta 1. punktu.

2.   To dzīvnieku skaitu, kuri atbilst 1. punktā minētā atbrīvojuma kritērijiem, nosaka POSEI programmās, ja šāda importa nepieciešamību pamato ar vietējās ražošanas attīstību. Prioritāti attiecībā uz šādiem dzīvniekiem piešķir ražotājiem, no kuru turējumā esošajiem nobarošanai paredzētajiem dzīvniekiem vismaz 50 % ir vietējas izcelsmes dzīvnieki.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu, lai paredzētu nosacījumus, ar kādiem importu atbrīvo no ievedmuitas nodokļa. Minētajos nosacījumos ņem vērā liellopa gaļas ražošanas nozares vietējās īpatnības.

3.   Ja piemēro Regulas (EK) Nr. 73/2009 52. pantu un 53. panta 1. punktu, Portugāle var samazināt tai noteiktā maksimāli pieļaujamā apjoma komponenti, kas atbilst maksājumiem par aitas un kazas gaļu un piemaksu par zīdītājgovīm. Šādā gadījumā Komisija pieņem īstenošanas aktu attiecībā uz atbilstīgo summu no maksimālā pieļaujamā apjoma, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 52. pantu un 53. panta 1. punktu, ko pārnes uz finanšu piešķīrumu, kurš minēts šīs regulas 30. panta 2. punkta otrajā ievilkumā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

28. pants

Valsts atbalsts tabakas ražošanai

Spānijai ir atļauts piešķirt atbalstu tabakas ražošanai Kanāriju salās. Šā atbalsta piešķiršana nedrīkst izraisīt diskrimināciju starp ražotājiem šajās salās.

Atbalsta apjoms nedrīkst pārsniegt EUR 2 980,62 par tonnu. Papildu atbalstu katru gadu piešķir par apjomu, kas nepārsniedz 10 tonnas.

29. pants

Tabakas atbrīvošana no muitas nodokļiem

1.   Muitas nodokļus neuzliek tādas jēltabakas un daļēji apstrādātas tabakas tiešajam importam Kanāriju salās, kura atbilst šādiem KN kodiem:

| a) | KN kods 2401; un |
| --- | --- |

a)

KN kods 2401; un

| b) | apakšpozīcijas:






  — | 2401 10 – jēltabaka ar neizgrieztu vidējo dzīslu, |
| --- | --- | --- |

b)

apakšpozīcijas:

—

2401 10 – jēltabaka ar neizgrieztu vidējo dzīslu,

| — | 2401 20 – jēltabaka ar daļēji vai pilnīgi izgrieztu vidējo dzīslu, |
| --- | --- |

—

2401 20 – jēltabaka ar daļēji vai pilnīgi izgrieztu vidējo dzīslu,

| — | ex 2401 20 – cigāru ārējais apvalks uz turētājiem spolēs, kas paredzētas tabakas ražošanai, |
| --- | --- |

—

ex 2401 20 – cigāru ārējais apvalks uz turētājiem spolēs, kas paredzētas tabakas ražošanai,

| — | 2401 30 – tabakas atkritumi, |
| --- | --- |

—

2401 30 – tabakas atkritumi,

| — | ex 2402 10 – nepabeigti cigāri, neietīti, |
| --- | --- |

—

ex 2402 10 – nepabeigti cigāri, neietīti,

| — | ex 2403 10 – cigarešu materiāls (gatavs tabakas maisījums cigarešu, cigarellu un cigāru ražošanai), |
| --- | --- |

—

ex 2403 10 – cigarešu materiāls (gatavs tabakas maisījums cigarešu, cigarellu un cigāru ražošanai),

| — | ex 2403 91 – homogenizēta vai atjaunota tabaka, kas ir vai nav plāksnēs vai lentēs, |
| --- | --- |

—

ex 2403 91 – homogenizēta vai atjaunota tabaka, kas ir vai nav plāksnēs vai lentēs,

| — | ex 2403 99 – tabaka ar palielinātu apjomu. |
| --- | --- |

—

ex 2403 99 – tabaka ar palielinātu apjomu.

Pirmajā daļā paredzēto atbrīvojumu piešķir ar 12. pantā minētajiem sertifikātiem.

Šo atbrīvojumu piemēro pirmajā daļā minētajiem produktiem, kas paredzēti pārstrādei Kanāriju salās, lai vietējā līmenī ražotu patēriņam domātus gatavus tabakas izstrādājumus, nepārsniedzot importa maksimālo apjomu gadā, proti, 20 000 tonnu jēltabakas ar izgrieztu vidējo dzīslu ekvivalenta.

2.   Komisija pieņem īstenošanas aktus par pasākumiem, kas nepieciešami 1. punkta īstenošanai, un konkrētāk – pasākumus, lai ieviestu tabakas importa atbrīvojumu no ievedmuitas nodokļa Kanāriju salās. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

VI   NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

30. pants

Finanšu līdzekļi

1.   Šajā regulā paredzētie pasākumi ir intervence, kas paredzēta, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgus Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (14) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, izņemot pasākumus, kas noteikti:

| a) | 22. pantā; un |
| --- | --- |

a)

22. pantā; un

| b) | 24. pantā, sākot no 2014.–2020. gada laikposma daudzgadu finanšu shēmas piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

b)

24. pantā, sākot no 2014.–2020. gada laikposma daudzgadu finanšu shēmas piemērošanas dienas.

2.   Attiecībā uz katru finanšu gadu Savienība finansē III un IV nodaļā paredzētos pasākumus, nepārsniedzot šādas ikgadējās summas:

| — | Francijas aizjūras departamentos | EUR 278,41 miljons, |
| --- | --- | --- |
| — | Azoru salās un Madeirā | EUR 106,21 miljons, |
| — | Kanāriju salās | EUR 268,42 miljoni. |

—

Francijas aizjūras departamentos

EUR 278,41 miljons,

—

Azoru salās un Madeirā

EUR 106,21 miljons,

—

Kanāriju salās

EUR 268,42 miljoni.

3.   Summas, ko attiecībā uz katru finanšu gadu piešķir III nodaļā paredzētajiem pasākumiem, nedrīkst pārsniegt šādas summas:

| — | Francijas aizjūras departamentos | EUR 26,9 miljoni, |
| --- | --- | --- |
| — | Azoru salās un Madeirā | EUR 21,2 miljoni, |
| — | Kanāriju salās | EUR 72,7 miljoni. |

—

Francijas aizjūras departamentos

EUR 26,9 miljoni,

—

Azoru salās un Madeirā

EUR 21,2 miljoni,

—

Kanāriju salās

EUR 72,7 miljoni.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka prasības, saskaņā ar kurām dalībvalstis var grozīt to finansējumu, ko katru gadu piešķir dažādajiem produktiem, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu attiecībā uz nosacījumiem tā ikgadējā maksimālā apjoma noteikšanai, kādu var piešķirt pasākumiem pētījumu, demonstrēšanas projektu, mācību un tehniskās palīdzības finansēšanai, ar noteikumu, ka šāds piešķīrums ir saprātīgs un proporcionāls.

5.   Savienība attiecībā uz 2013. finanšu gadu piešķir papildu finansējumu tālāko reģionu banānu nozarei, kura maksimālais apjoms ir šāds:

| — | : | Francijas aizjūras departamentos | : | EUR 18,52 miljoni, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Azoru salās un Madeirā | : | EUR 1,24 miljoni, |
| — | : | Kanāriju salās | : | EUR 20,24 miljoni. |

—

:

Francijas aizjūras departamentos

:

EUR 18,52 miljoni,

—

:

Azoru salās un Madeirā

:

EUR 1,24 miljoni,

—

:

Kanāriju salās

:

EUR 20,24 miljoni.

VII   NODAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

31. pants

Dalībvalstu pasākumi

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, jo īpaši attiecībā uz pārbaudēm un administratīvām sankcijām, un informē par to Komisiju.

32. pants

Paziņojumi un pārskati

1.   Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 15. februārī paziņo Komisijai par apropriācijām, kas tām darītas pieejamas un ko tās ir paredzējušas nākamajā gadā izmantot provizoriskās piegādes bilances īstenošanai un katra POSEI programmās iekļautā vietējās lauksaimnieciskās ražošanas veicināšanas pasākuma īstenošanai.

2.   Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 30. septembrī iesniedz Komisijai pārskatu par šajā regulā paredzēto pasākumu īstenošanu iepriekšējā gadā.

3.   Komisija līdz 2015. gada 30. jūnijam un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju pārskatu, kurā norāda to darbību ietekmi, tostarp banānu un piena nozarē, kuras veiktas saskaņā ar šo regulu, attiecīgā gadījumā pārskatam pievienojot attiecīgus priekšlikumus.

4.   Analīzēs, pētījumos un novērtējumos, ko Komisija veic saistībā ar tirdzniecības nolīgumiem un kopējo lauksaimniecības politiku, tā iekļauj īpašu sadaļu par visiem tiem jautājumiem, kuri ir īpaši svarīgi tālākajiem reģioniem.

33. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 12. panta 2. punktā, 19. panta 4. punkta trešajā daļā, 21. panta 3. punktā, 26. panta 4. punkta pirmajā daļā, 27. panta 2. punkta otrajā daļā un 30. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2013. gada 21. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. panta 2. punktā, 19. panta 4. punkta trešajā daļā, 21. panta 3. punktā, 26. panta 4. punkta pirmajā daļā, 27. panta 2. punkta otrajā daļā un 30. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 12. panta 2. punktu, 19. panta 4. punkta trešo daļu, 21. panta 3. punktu, 26. panta 4. punkta pirmo daļu, 27. panta 2. punkta otro daļu un 30. panta 4. punktu pieņemtie deleģētie akti stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kas minētie akti paziņoti Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

34. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 141. pantu izveidotā Tiešo maksājumu pārvaldības komiteja, izņemot šīs regulas 24. panta īstenošanu, kurā Komisijai palīdz Pastāvīgā augu veselības komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 76/894/EEK (15). Minētās komitejas ir komitejas Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

35. pants

Pārskats

Komisija pārskata šo kārtību līdz 2013. gada beigām, lai novērtētu tās vispārējo efektivitāti un saistībā ar jauno KLP satvaru, un nepieciešamības gadījumā ierosina atbilstīgus priekšlikumus pārskatītai POSEI sistēmai.

36. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 247/2006.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar pielikumā ievietoto atbilstības tabulu.

37. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 13. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 33. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 5. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 25. februāra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 42, 14.2.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

5

(6)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

6

(7)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

7

(8)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

8

(9)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

9

(10)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

10

(11)  OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.

11

(12)  OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.

12

(13)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

13

(14)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

14

(15)  OV L 340, 9.12.1976., 25. lpp.

15

---

PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 247/2006 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 9. pants |
| 3. panta 1. un 2. punkts | 10. panta 1. un 2. punkts |
| — | 10. panta 3. punkts |
| — | 10. panta 4. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 11. pants |
| 3. panta 4. punkts | 13. pants |
| 4. panta 1. un 2. punkts | 14. panta 1. un 2. punkts |
| — | 14. panta 3. punkts |
| — | 14. panta 4. punkts |
| 4. panta 3. punkts | 14. panta 5. punkts |
| 5. pants | 15. pants |
| 6. pants | 16. pants |
| 7. pants | 17. pants |
| 8. panta pēdējais teikums | 12. panta 3. punkts |
| 9. panta 1. punkts un 10. pants | 19. panta 1. punkts |
| 9. panta 2. un 3. punkts | 3. pants |
| 11. pants | 4. pants |
| 12. panta a), b) un c) punkts | 19. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts |
| 12. panta d), e), f) un g) punkts | 5. pants |
| 13. pants | 8. panta otrā daļa |
| 14. pants | 21. pants |
| 15. pants | 22. pants |
| 16. pants | 23. pants |
| 17. pants | 24. pants |
| 18. pants | 25. pants |
| 19. pants | 26. pants |
| 20. pants | 27. pants |
| 21. pants | 28. pants |
| 22. pants | 29. pants |
| 23. pants | 30. pants |
| 24. pants | 6. pants |
| 27. pants | 31. pants |
| 28. pants | 32. pants |
| 29. pants | 36. pants |
| 33. pants | 37. pants |

Regula (EK) Nr. 247/2006

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

9. pants

3. panta 1. un 2. punkts

10. panta 1. un 2. punkts

—

10. panta 3. punkts

—

10. panta 4. punkts

3. panta 3. punkts

11. pants

3. panta 4. punkts

13. pants

4. panta 1. un 2. punkts

14. panta 1. un 2. punkts

—

14. panta 3. punkts

—

14. panta 4. punkts

4. panta 3. punkts

14. panta 5. punkts

5. pants

15. pants

6. pants

16. pants

7. pants

17. pants

8. panta pēdējais teikums

12. panta 3. punkts

9. panta 1. punkts un 10. pants

19. panta 1. punkts

9. panta 2. un 3. punkts

3. pants

11. pants

4. pants

12. panta a), b) un c) punkts

19. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts

12. panta d), e), f) un g) punkts

5. pants

13. pants

8. panta otrā daļa

14. pants

21. pants

15. pants

22. pants

16. pants

23. pants

17. pants

24. pants

18. pants

25. pants

19. pants

26. pants

20. pants

27. pants

21. pants

28. pants

22. pants

29. pants

23. pants

30. pants

24. pants

6. pants

27. pants

31. pants

28. pants

32. pants

29. pants

36. pants

33. pants

37. pants

---

| 20.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 78/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 78/41

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 229/2013

(2013. gada 13. marts),

ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai novērstu grūtības, ko rada dažu Egejas jūras nelielo salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/ (3), ir noteikti īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā. Minētie pasākumi ir īstenoti ar atbalsta programmu, kas ir būtisks instruments šo salu apgādei ar lauksaimniecības produktiem un vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam. Ņemot vērā nepieciešamību atjaunināt pašreizējos pasākumus, tostarp tādēļ, ka stājās spēkā Lisabonas līgums, ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 1405/2006 un jāaizstāj tā ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(1)

Lai novērstu grūtības, ko rada dažu Egejas jūras nelielo salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/ (3), ir noteikti īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā. Minētie pasākumi ir īstenoti ar atbalsta programmu, kas ir būtisks instruments šo salu apgādei ar lauksaimniecības produktiem un vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam. Ņemot vērā nepieciešamību atjaunināt pašreizējos pasākumus, tostarp tādēļ, ka stājās spēkā Lisabonas līgums, ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 1405/2006 un jāaizstāj tā ar jaunu regulu.

| (2) | Jānosaka pamatmērķi, kuru sasniegšanu sekmē Egejas jūras nelielo salu labā izveidotais režīms. |
| --- | --- |

(2)

Jānosaka pamatmērķi, kuru sasniegšanu sekmē Egejas jūras nelielo salu labā izveidotais režīms.

| (3) | Ir arī nepieciešams precizēt Egejas jūras nelielo salu atbalsta programmas saturu (“atbalsta programma”), kura, piemērojot subsidiaritātes principu, Grieķijai būtu jāizstrādā ģeogrāfiski vispiemērotākajā mērogā un jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(3)

Ir arī nepieciešams precizēt Egejas jūras nelielo salu atbalsta programmas saturu (“atbalsta programma”), kura, piemērojot subsidiaritātes principu, Grieķijai būtu jāizstrādā ģeogrāfiski vispiemērotākajā mērogā un jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai.

| (4) | Lai efektīvāk sasniegtu Egejas jūras nelielo salu labā izveidotā režīma mērķus, atbalsta programmā būtu jāiekļauj pasākumi, ar ko garantē lauksaimniecības produktu piegādi, kā arī vietējās lauksaimnieciskās ražošanas saglabāšanu un attīstību. Ir jātuvina plānošanas līmenis un jāsistematizē partnerattiecību pieeja starp Komisiju un Grieķiju. Komisijai būtu jāpieņem procedūras un rādītāji, lai nodrošinātu programmas netraucētu īstenošanu un tās adekvātu pārraudzību. |
| --- | --- |

(4)

Lai efektīvāk sasniegtu Egejas jūras nelielo salu labā izveidotā režīma mērķus, atbalsta programmā būtu jāiekļauj pasākumi, ar ko garantē lauksaimniecības produktu piegādi, kā arī vietējās lauksaimnieciskās ražošanas saglabāšanu un attīstību. Ir jātuvina plānošanas līmenis un jāsistematizē partnerattiecību pieeja starp Komisiju un Grieķiju. Komisijai būtu jāpieņem procedūras un rādītāji, lai nodrošinātu programmas netraucētu īstenošanu un tās adekvātu pārraudzību.

| (5) | Lai ievērotu subsidiaritātes principu un nodrošinātu elastīgumu – divus principus, kas ir pamatā plānošanas pieejai, kura pieņemta režīmam Egejas jūras nelielo salu labā –, Grieķijas izraudzītas iestādes var ierosināt programmas grozījumus, lai to pielāgotu šo salu faktiskajai situācijai. Šajā sakarībā būtu jāveicina, lai vairāk iesaistītos kompetentās vietējās un reģionālās iestādes, kā arī citas ieinteresētās aprindas. Ievērojot šo pašu pieeju, programmas grozīšanas procedūra būtu jāpielāgo tā, lai tā atspoguļotu katra grozījumu veida svarīguma pakāpi. |
| --- | --- |

(5)

Lai ievērotu subsidiaritātes principu un nodrošinātu elastīgumu – divus principus, kas ir pamatā plānošanas pieejai, kura pieņemta režīmam Egejas jūras nelielo salu labā –, Grieķijas izraudzītas iestādes var ierosināt programmas grozījumus, lai to pielāgotu šo salu faktiskajai situācijai. Šajā sakarībā būtu jāveicina, lai vairāk iesaistītos kompetentās vietējās un reģionālās iestādes, kā arī citas ieinteresētās aprindas. Ievērojot šo pašu pieeju, programmas grozīšanas procedūra būtu jāpielāgo tā, lai tā atspoguļotu katra grozījumu veida svarīguma pakāpi.

| (6) | Dažu Egejas jūras salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis rada papildu transporta izmaksas, piegādājot produktus, kas nepieciešami patēriņam cilvēka uzturā, pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi. Turklāt citi objektīvi faktori, ko rada salu izolētība un attālinātība no tirgiem, rada uzņēmējiem un ražotājiem Egejas jūras nelielajās salās papildu grūtības, kas būtiski apgrūtina viņu darbību. Dažos gadījumos uzņēmējiem un ražotājiem salu situācijas dēļ slogs ir vēl lielāks, jo to piegādes ķēdi veido vairākas salas. Minētos apgrūtinājumus var mazināt, pazeminot minēto būtiski svarīgo produktu cenas. Tādēļ ir lietderīgi ieviest īpašu piegādes režīmu, lai garantētu piegādi Egejas jūras salām un kompensētu papildu izmaksas, ko rada to izolētība, nelielā platība un attālinātība no tirgiem. |
| --- | --- |

(6)

Dažu Egejas jūras salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis rada papildu transporta izmaksas, piegādājot produktus, kas nepieciešami patēriņam cilvēka uzturā, pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi. Turklāt citi objektīvi faktori, ko rada salu izolētība un attālinātība no tirgiem, rada uzņēmējiem un ražotājiem Egejas jūras nelielajās salās papildu grūtības, kas būtiski apgrūtina viņu darbību. Dažos gadījumos uzņēmējiem un ražotājiem salu situācijas dēļ slogs ir vēl lielāks, jo to piegādes ķēdi veido vairākas salas. Minētos apgrūtinājumus var mazināt, pazeminot minēto būtiski svarīgo produktu cenas. Tādēļ ir lietderīgi ieviest īpašu piegādes režīmu, lai garantētu piegādi Egejas jūras salām un kompensētu papildu izmaksas, ko rada to izolētība, nelielā platība un attālinātība no tirgiem.

| (7) | Egejas jūras nelielajās salās novērotās problēmas pastiprina salu mazā platība. Lai nodrošinātu paredzēto pasākumu efektivitāti, šādi pasākumi būtu piemērojami visām Egejas jūras salām, izņemot Krētas un Eibojas salu. |
| --- | --- |

(7)

Egejas jūras nelielajās salās novērotās problēmas pastiprina salu mazā platība. Lai nodrošinātu paredzēto pasākumu efektivitāti, šādi pasākumi būtu piemērojami visām Egejas jūras salām, izņemot Krētas un Eibojas salu.

| (8) | Lai sasniegtu mērķi pazemināt cenas Egejas jūras nelielajās salās, mazinātu papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība un attālinātība no tirgiem, vienlaikus saglabājot Savienības produktu konkurētspēju, būtu jāpiešķir atbalsts par Savienības produktu piegādi Egejas jūras nelielajām salām. Piešķirot šādu atbalstu, būtu jāņem vērā papildu izmaksas, kas rodas, transportējot produktus uz Egejas jūras nelielajām salām, un – attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas resursiem un pārstrādei paredzētiem produktiem – ar izolētību, nelielo platību un attālinātību no tirgiem saistītās papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(8)

Lai sasniegtu mērķi pazemināt cenas Egejas jūras nelielajās salās, mazinātu papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība un attālinātība no tirgiem, vienlaikus saglabājot Savienības produktu konkurētspēju, būtu jāpiešķir atbalsts par Savienības produktu piegādi Egejas jūras nelielajām salām. Piešķirot šādu atbalstu, būtu jāņem vērā papildu izmaksas, kas rodas, transportējot produktus uz Egejas jūras nelielajām salām, un – attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas resursiem un pārstrādei paredzētiem produktiem – ar izolētību, nelielo platību un attālinātību no tirgiem saistītās papildu izmaksas.

| (9) | Lai novērstu spekulācijas, kas kaitētu galalietotājiem Egejas jūras nelielajās salās, ir svarīgi precizēt, ka īpašo piegādes režīmu piemēro tikai produktiem, kuriem ir laba, godīgi nodrošināta un laišanai tirgū piemērota kvalitāte. |
| --- | --- |

(9)

Lai novērstu spekulācijas, kas kaitētu galalietotājiem Egejas jūras nelielajās salās, ir svarīgi precizēt, ka īpašo piegādes režīmu piemēro tikai produktiem, kuriem ir laba, godīgi nodrošināta un laišanai tirgū piemērota kvalitāte.

| (10) | Tā kā daudzumi, uz ko attiecas īpašais piegādes režīms, ir tikai daudzumi, kas atbilst Egejas jūras nelielo salu piegādes vajadzībām, šim režīmam nebūtu jātraucē iekšējā tirgus pareiza darbība. Īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām nebūtu arī jārada novirzes attiecīgo produktu tirdzniecībā. Tādēļ būtu jāaizliedz šādu produktu nosūtīšana vai eksportēšana no Egejas jūras nelielajām salām. Tomēr būtu jāatļauj šādu produktu nosūtīšana vai eksportēšana, ja īpašā piegādes režīma rezultātā gūtais labums tiek atmaksāts. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā daudzumi, uz ko attiecas īpašais piegādes režīms, ir tikai daudzumi, kas atbilst Egejas jūras nelielo salu piegādes vajadzībām, šim režīmam nebūtu jātraucē iekšējā tirgus pareiza darbība. Īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām nebūtu arī jārada novirzes attiecīgo produktu tirdzniecībā. Tādēļ būtu jāaizliedz šādu produktu nosūtīšana vai eksportēšana no Egejas jūras nelielajām salām. Tomēr būtu jāatļauj šādu produktu nosūtīšana vai eksportēšana, ja īpašā piegādes režīma rezultātā gūtais labums tiek atmaksāts.

| (11) | Attiecībā uz pārstrādātiem produktiem būtu jāatļauj tirdzniecība starp nelielajām salām un būtu jāsamazina minēto produktu transporta izmaksas, lai nodrošinātu tirdzniecību starp minētajām salām. Būtu jāņem vērā arī tirdzniecības plūsmas reģionālās tirdzniecības kontekstā un tradicionālais eksports un preču sūtījumi uz Savienību vai trešām valstīm un būtu jāatļauj pārstrādātu produktu eksportēšana, kas atbilst tradicionālajai tirdzniecībai visos minētajos reģionos. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz pārstrādātiem produktiem būtu jāatļauj tirdzniecība starp nelielajām salām un būtu jāsamazina minēto produktu transporta izmaksas, lai nodrošinātu tirdzniecību starp minētajām salām. Būtu jāņem vērā arī tirdzniecības plūsmas reģionālās tirdzniecības kontekstā un tradicionālais eksports un preču sūtījumi uz Savienību vai trešām valstīm un būtu jāatļauj pārstrādātu produktu eksportēšana, kas atbilst tradicionālajai tirdzniecībai visos minētajos reģionos.

| (12) | Lai sasniegtu īpašā piegādes režīma mērķus, šāda režīma ekonomiskajām priekšrocībām būtu jāatspoguļojas ražošanas izmaksās un cenu samazinājumā līdz pat galalietotāja posmam. Tādēļ minētās priekšrocības būtu jāpiešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tās tiek reāli nodotas tālāk, un būtu jāveic atbilstīgas pārbaudes. |
| --- | --- |

(12)

Lai sasniegtu īpašā piegādes režīma mērķus, šāda režīma ekonomiskajām priekšrocībām būtu jāatspoguļojas ražošanas izmaksās un cenu samazinājumā līdz pat galalietotāja posmam. Tādēļ minētās priekšrocības būtu jāpiešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tās tiek reāli nodotas tālāk, un būtu jāveic atbilstīgas pārbaudes.

| (13) | Būtu jāparedz režīma darbības noteikumi, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas dalībnieku reģistra un sertifikātu sistēmas radīšanu, par paraugu ņemot sertifikātus, kas minēti 161. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (4). |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāparedz režīma darbības noteikumi, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas dalībnieku reģistra un sertifikātu sistēmas radīšanu, par paraugu ņemot sertifikātus, kas minēti 161. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (4).

| (14) | Ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 noteiktā Savienības politika vietējās ražošanas atbalstam Egejas jūras nelielajās salās attiecas uz visdažādākajiem produktiem un pasākumiem, kas veicina to ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi. Minētie pasākumi ir apliecinājuši savu efektivitāti un ir nodrošinājuši lauksaimniecisko darbību nepārtrauktību un attīstību. Savienībai būtu jāturpina atbalstīt minēto ražošanu, kas ir Egejas jūras nelielo salu ekoloģiskā, sociālā un saimnieciskā līdzsvara pamatelements. Pieredze rāda, ka, tāpat kā attiecībā uz lauku attīstības politiku, ciešāka sadarbība ar vietējām iestādēm var palīdzēt mērķtiecīgāk pievērsties attiecīgo salu problēmām. Tādēļ būtu jāturpina vietējās ražošanas atbalsts, izmantojot atbalsta programmu, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006. Šajā sakarībā īpaši būtu jāuzsver tradicionālā lauksaimniecības mantojuma un vietējo un bioloģisko produktu ražošanas paņēmienu tehnisko un tradicionālo īpatnību saglabāšana. |
| --- | --- |

(14)

Ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 noteiktā Savienības politika vietējās ražošanas atbalstam Egejas jūras nelielajās salās attiecas uz visdažādākajiem produktiem un pasākumiem, kas veicina to ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi. Minētie pasākumi ir apliecinājuši savu efektivitāti un ir nodrošinājuši lauksaimniecisko darbību nepārtrauktību un attīstību. Savienībai būtu jāturpina atbalstīt minēto ražošanu, kas ir Egejas jūras nelielo salu ekoloģiskā, sociālā un saimnieciskā līdzsvara pamatelements. Pieredze rāda, ka, tāpat kā attiecībā uz lauku attīstības politiku, ciešāka sadarbība ar vietējām iestādēm var palīdzēt mērķtiecīgāk pievērsties attiecīgo salu problēmām. Tādēļ būtu jāturpina vietējās ražošanas atbalsts, izmantojot atbalsta programmu, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006. Šajā sakarībā īpaši būtu jāuzsver tradicionālā lauksaimniecības mantojuma un vietējo un bioloģisko produktu ražošanas paņēmienu tehnisko un tradicionālo īpatnību saglabāšana.

| (15) | Būtu jānosaka minimālie elementi, kas būtu jāparedz saskaņā ar atbalsta programmu, lai noteiktu pasākumus vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, proti, vietas, ierosinātās stratēģijas, mērķu un pasākumu apraksts. Būtu jānosaka arī principi, kas paredz šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības politiskajām nostādnēm, lai novērstu jebkādu atbalsta nesaderību un pārklāšanos. |
| --- | --- |

(15)

Būtu jānosaka minimālie elementi, kas būtu jāparedz saskaņā ar atbalsta programmu, lai noteiktu pasākumus vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, proti, vietas, ierosinātās stratēģijas, mērķu un pasākumu apraksts. Būtu jānosaka arī principi, kas paredz šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības politiskajām nostādnēm, lai novērstu jebkādu atbalsta nesaderību un pārklāšanos.

| (16) | Piemērojot šo regulu, vajadzētu būt iespējai atbalsta programmā iekļaut arī pasākumus pētījumu, demonstrēšanas projektu, mācību un tehniskās palīdzības finansēšanai. |
| --- | --- |

(16)

Piemērojot šo regulu, vajadzētu būt iespējai atbalsta programmā iekļaut arī pasākumus pētījumu, demonstrēšanas projektu, mācību un tehniskās palīdzības finansēšanai.

| (17) | Egejas jūras nelielo salu lauksaimnieki būtu jāmudina piegādāt kvalitatīvus produktus, un būtu jāsekmē šādu produktu tirdzniecība. |
| --- | --- |

(17)

Egejas jūras nelielo salu lauksaimnieki būtu jāmudina piegādāt kvalitatīvus produktus, un būtu jāsekmē šādu produktu tirdzniecība.

| (18) | Lai mazinātu Egejas jūras nelielo salu lauksaimnieciskās ražošanas darbības īpašās grūtības, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība, kalnainais reljefs un klimata īpatnības, ekonomikas atkarība no maza skaita produktu un to attālinātība no tirgiem, var noteikt atkāpi no Komisijas konsekventās politikas neatļaut darbības valsts atbalstu tādu lauksaimniecības produktu ražošanai, pārstrādei, tirdzniecībai un transportam, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) I pielikums. |
| --- | --- |

(18)

Lai mazinātu Egejas jūras nelielo salu lauksaimnieciskās ražošanas darbības īpašās grūtības, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība, kalnainais reljefs un klimata īpatnības, ekonomikas atkarība no maza skaita produktu un to attālinātība no tirgiem, var noteikt atkāpi no Komisijas konsekventās politikas neatļaut darbības valsts atbalstu tādu lauksaimniecības produktu ražošanai, pārstrādei, tirdzniecībai un transportam, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) I pielikums.

| (19) | Šīs regulas īstenošanai nebūtu jāietekmē tā īpašā atbalsta apjoms, ko līdz šim ir saņēmušas Egejas jūras nelielās salas. Tādēļ, lai izpildītu attiecīgos pasākumus, Grieķijas rīcībā arī turpmāk vajadzētu būt summām, kas līdzvērtīgas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 jau piešķirtajam Savienības atbalstam. |
| --- | --- |

(19)

Šīs regulas īstenošanai nebūtu jāietekmē tā īpašā atbalsta apjoms, ko līdz šim ir saņēmušas Egejas jūras nelielās salas. Tādēļ, lai izpildītu attiecīgos pasākumus, Grieķijas rīcībā arī turpmāk vajadzētu būt summām, kas līdzvērtīgas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 jau piešķirtajam Savienības atbalstam.

| (20) | Kopš 2007. gada pieprasījums pēc pirmās nepieciešamības produktiem Egejas jūras nelielajās salās ir pieaudzis ganāmpulka palielināšanās un demogrāfiskā spiediena pieauguma dēļ. Tāpēc būtu jāpalielina tā Grieķijas budžeta daļa, kuru tā būtu spējīga izmantot īpašajam piegādes režīmam Egejas jūras nelielajās salās. |
| --- | --- |

(20)

Kopš 2007. gada pieprasījums pēc pirmās nepieciešamības produktiem Egejas jūras nelielajās salās ir pieaudzis ganāmpulka palielināšanās un demogrāfiskā spiediena pieauguma dēļ. Tāpēc būtu jāpalielina tā Grieķijas budžeta daļa, kuru tā būtu spējīga izmantot īpašajam piegādes režīmam Egejas jūras nelielajās salās.

| (21) | Lai ļautu Grieķijai novērtēt visus aspektus saistībā ar atbalsta programmas īstenošanu iepriekšējā gadā un tādējādi ļaujot tai iesniegt Komisijai pilnīgu ikgadējo novērtējuma ziņojumu, minētā ziņojuma iesniegšanas termiņš būtu jāpārceļ no pārskata gadam sekojošā gada 30. jūnija uz 30. septembri. |
| --- | --- |

(21)

Lai ļautu Grieķijai novērtēt visus aspektus saistībā ar atbalsta programmas īstenošanu iepriekšējā gadā un tādējādi ļaujot tai iesniegt Komisijai pilnīgu ikgadējo novērtējuma ziņojumu, minētā ziņojuma iesniegšanas termiņš būtu jāpārceļ no pārskata gadam sekojošā gada 30. jūnija uz 30. septembri.

| (22) | No Komisijas būtu jāprasa ne vēlāk kā līdz 2016. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju ziņojumu par to pasākumu ietekmi, kas veikti, lai īstenotu šo regulu, attiecīgā gadījumā pievienojot piemērotus ieteikumus. |
| --- | --- |

(22)

No Komisijas būtu jāprasa ne vēlāk kā līdz 2016. gada 31. decembrim un pēc tam reizi piecos gados iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju ziņojumu par to pasākumu ietekmi, kas veikti, lai īstenotu šo regulu, attiecīgā gadījumā pievienojot piemērotus ieteikumus.

| (23) | Ar šo regulu ieviestā režīma pienācīgas darbības nodrošināšanai Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz dažu šīs regulas nebūtisku elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(23)

Ar šo regulu ieviestā režīma pienācīgas darbības nodrošināšanai Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz dažu šīs regulas nebūtisku elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (24) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus programmas īstenošanai Egejas jūras nelielajās salās un citos līdzīgos režīmos un lai novērstu konkurences izkropļojumus vai diskrimināciju starp ekonomikas dalībniekiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5). |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus programmas īstenošanai Egejas jūras nelielajās salās un citos līdzīgos režīmos un lai novērstu konkurences izkropļojumus vai diskrimināciju starp ekonomikas dalībniekiem, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5).

| (25) | Lai padarītu iespējamu šajā regulā paredzēto pasākumu ātru piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(25)

Lai padarītu iespējamu šajā regulā paredzēto pasākumu ātru piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN MĒRĶI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā, lai mazinātu grūtības, kas rodas Egejas jūras nelielo salu (“nelielās salas”) izolētības, nelielās platības un attālinātības no tirgiem dēļ.

2.   Šajā regulā “nelielās salas” nozīmē jebkuru Egejas jūras salu, izņemot Krētas un Eibojas salu.

2. pants

Mērķi

1.   Regulas 1. pantā paredzētie īpašie pasākumi veicina šādu mērķu sasniegšanu:

| a) | nodrošināt nelielo salu apgādi ar produktiem, kas būtiski cilvēka uzturam vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi, tādējādi mazinot papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība un attālinātība no tirgiem; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt nelielo salu apgādi ar produktiem, kas būtiski cilvēka uzturam vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi, tādējādi mazinot papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība un attālinātība no tirgiem;

| b) | saglabāt un attīstīt nelielo salu lauksaimniecisko ražošanu, tostarp vietējo nepārstrādāto un pārstrādāto produktu ražošanu, pārstrādi, laišanu tirdzniecībā un transportu. |
| --- | --- |

b)

saglabāt un attīstīt nelielo salu lauksaimniecisko ražošanu, tostarp vietējo nepārstrādāto un pārstrādāto produktu ražošanu, pārstrādi, laišanu tirdzniecībā un transportu.

2.   Šā panta 1. punktā izklāstītos mērķus īsteno, izmantojot III, IV un V nodaļā minētos pasākumus.

II   NODAĻA

ATBALSTA PROGRAMMA

3. pants

Atbalsta programmas izveide

1.   Regulas 1. pantā paredzētos pasākumus nosaka, izveidojot atbalsta programmu, kurā ietilpst:

| a) | īpašs piegādes režīms, kā paredzēts III nodaļā; un |
| --- | --- |

a)

īpašs piegādes režīms, kā paredzēts III nodaļā; un

| b) | īpaši pasākumi vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, kā paredzēts IV nodaļā. |
| --- | --- |

b)

īpaši pasākumi vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, kā paredzēts IV nodaļā.

2.   Atbalsta programmu izstrādā ģeogrāfiskajā līmenī, ko Grieķija uzskata par visvairāk piemēroto. To sagatavo kompetentās vietējās un reģionālās iestādes, ko izraudzījusies Grieķija, kura, apspriedusies ar kompetentām iestādēm un organizācijām attiecīgajā teritoriālajā līmenī, iesniedz to Komisijai apstiprināšanai saskaņā ar 6. pantu.

4. pants

Savstarpēja atbilstība un saskaņotība

1.   Pasākumi, ko veic saskaņā ar atbalsta programmu, atbilst Savienības tiesību aktiem. Šādi pasākumi ir saskanīgi ar citām Savienības politiskajām nostādnēm un pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar šādām politiskajām nostādnēm.

2.   Nodrošina to pasākumu saderību, kas veikti atbilstīgi atbalsta programmai, ar pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar citiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, un jo īpaši ar kopējām tirgus organizācijām, lauku attīstību, produktu kvalitāti, dzīvnieku labturību un vides aizsardzību.

Jo īpaši saskaņā ar šo regulu nevienu pasākumu nefinansē kā:

| a) | papildu atbalstu piemaksu vai atbalsta shēmām, kas izveidotas saistībā ar kopīgu tirgus organizāciju, izņemot ārkārtas gadījumus, kas pamatoti ar objektīviem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

papildu atbalstu piemaksu vai atbalsta shēmām, kas izveidotas saistībā ar kopīgu tirgus organizāciju, izņemot ārkārtas gadījumus, kas pamatoti ar objektīviem kritērijiem;

| b) | atbalstu pētniecības projektiem, pasākumus pētniecības projektu atbalstam vai pasākumus, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu Savienības finansējumu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (2009. gada 25. maijs) par izdevumiem veterinārijas jomā (6); |
| --- | --- |

b)

atbalstu pētniecības projektiem, pasākumus pētniecības projektu atbalstam vai pasākumus, kas atbilst kritērijiem, lai saņemtu Savienības finansējumu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (2009. gada 25. maijs) par izdevumiem veterinārijas jomā (6);

| c) | atbalstu pasākumiem, kas ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (7) darbības jomā. |
| --- | --- |

c)

atbalstu pasākumiem, kas ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (7) darbības jomā.

5. pants

Atbalsta programmas saturs

Atbalsta programmā ietilpst:

| a) | pasākumu īstenošanas grafiks un provizoriska vispārējā gada finansējuma tabula, kurā uzrādīti izmantojamie līdzekļi; |
| --- | --- |

a)

pasākumu īstenošanas grafiks un provizoriska vispārējā gada finansējuma tabula, kurā uzrādīti izmantojamie līdzekļi;

| b) | pamatojums tam, ka dažādie programmas pasākumi ir savstarpēji atbilstīgi un saskaņoti, kā arī kritēriji un kvantitatīvie rādītāji, kas jāizmanto uzraudzībai un izvērtēšanai; |
| --- | --- |

b)

pamatojums tam, ka dažādie programmas pasākumi ir savstarpēji atbilstīgi un saskaņoti, kā arī kritēriji un kvantitatīvie rādītāji, kas jāizmanto uzraudzībai un izvērtēšanai;

| c) | pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu programmas efektīvu un atbilstīgu īstenošanu, tostarp reklāmas, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kā arī detalizēts kvantitatīvu programmas izvērtēšanas rādītāju kopums; |
| --- | --- |

c)

pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu programmas efektīvu un atbilstīgu īstenošanu, tostarp reklāmas, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kā arī detalizēts kvantitatīvu programmas izvērtēšanas rādītāju kopums;

| d) | to kompetento iestāžu un struktūru izraudzīšana, kuras ir atbildīgas par programmas īstenošanu, un iestāžu vai asociētu struktūru un sociāli ekonomisko partneru izraudzīšana atbilstīgā līmenī, kā arī attiecīgo apspriežu rezultāti. |
| --- | --- |

d)

to kompetento iestāžu un struktūru izraudzīšana, kuras ir atbildīgas par programmas īstenošanu, un iestāžu vai asociētu struktūru un sociāli ekonomisko partneru izraudzīšana atbilstīgā līmenī, kā arī attiecīgo apspriežu rezultāti.

6. pants

Programmas apstiprināšana un grozīšana

1.   Atbalsta programma ir izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006, un to finansē, izmantojot 18. panta 2. un 3. punktā minēto finanšu piešķīrumu.

Programma ietver provizorisko piegādes bilanci, kurā norādīti produkti, to daudzumi un piegādei paredzētā Savienības atbalsta summa, un vietējās ražošanas atbalsta programmas projektu.

2.   Atkarībā no atbalsta programmā ietverto pasākumu izpildes ikgadējās novērtēšanas Grieķija var iesniegt Komisijai pienācīgi pamatotus priekšlikumus minēto pasākumu grozīšanai saistībā ar 18. panta 2. un 3. punktā minēto finanšu piešķīrumu, lai labāk pielāgotu to nelielo salu prasībām un ierosinātajai stratēģijai. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka procedūras, lai novērtētu, vai ierosinātie grozījumi atbilst Savienības tiesību aktiem, un nolemtu, vai tos apstiprināt. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 22. panta 2. punktā.

3.   Panta 2. punktā minētajos īstenošanas aktos noteiktās procedūras var ņemt vērā šādus elementus: grozījumu nozīmīgumu, kurus Grieķija ierosinājusi, lai ieviestu jaunus pasākumus, to, vai pasākumiem piešķirtā finansējuma grozījums ir būtisks, vai mainītu produktu atbalsta summas un apmēru provizoriskajās piegādes bilancēs un jebkādā veidā modificētu kodus un aprakstus, kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (8).

4.   Panta 2. punktā minētajos īstenošanas aktos ikvienai procedūrai nosaka arī grozījumu izdarīšanas pieprasījumu biežumu, kā arī termiņu, kurā apstiprinātie grozījumi ir jāīsteno.

7. pants

Uzraudzība un turpmāki pasākumi

Grieķija veic pārbaudes, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas. Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz to pārbaužu minimālajām prasībām, kas Grieķijai jāveic.

Komisija pieņem arī īstenošanas aktus attiecībā uz procedūrām un fiziskiem un finanšu rādītājiem, lai nodrošinātu programmas īstenošanas efektīvu uzraudzību.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

III   NODAĻA

ĪPAŠAIS PIEGĀDES REŽĪMS

8. pants

Provizoriskā piegādes bilance

1.   Ar šo ievieš īpašu piegādes režīmu attiecībā uz Savienības lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma I pielikumā (“lauksaimniecības produkti”) un kam nelielajās salās attālākajos reģionos ir būtiska nozīme cilvēku uzturā, citu produktu ražošanā vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursiem

2.   Grieķija tādā ģeogrāfiskā mērogā, kādu tā uzskata par vispiemērotāko, izveido provizorisku piegādes bilanci, lai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem noteiktu nelielo salu gada piegāžu vajadzīgo daudzumu.

Iepakošanas un pārstrādes uzņēmumu vajadzībām, kuru produkti paredzēti vietējam tirgum, tiek nosūtīti uz pārējo Savienību vai eksportēti uz trešām valstīm tradicionālās tirdzniecības kontekstā 13. panta 2. un 3. punkta nozīmē, var izstrādāt atsevišķu provizorisko bilanci.

9. pants

Īpašā piegādes režīma darbība

1.   Atbalstu piešķir par lauksaimniecības produktu piegādi nelielajām salām.

Atbalsta apmēru nosaka par katru attiecīgo produktu, ņemot vērā papildu izmaksas, kuras saistītas ar šo produktu tirdzniecību nelielajās salās un kuras aprēķina, ņemot vērā attālumu no parastajām nosūtīšanas ostām kontinentālajā Grieķijā un attālumu no tranzīta vai iekraušanas salu ostām līdz galamērķa salām. Ražošanas resursu vai pārstrādei paredzētu produktu gadījumā atbalstu nosaka, ņemot vērā papildu izmaksas, kas saistītas ar izolētību, nelielo platību un attālinātību no tirgiem.

2.   Īpašo piegādes režīmu piemēro tikai produktiem, kuriem ir laba, godīgi nodrošināta un laišanai tirgū piemērota kvalitāte.

10. pants

Īstenošana

Īstenojot īpašo piegādes režīmu, jo īpaši ņem vērā:

| a) | nelielo salu īpašās vajadzības un kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

a)

nelielo salu īpašās vajadzības un kvalitātes prasības;

| b) | tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz kontinentālās Grieķijas ostām un starp Egejas jūras salām; |
| --- | --- |

b)

tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz kontinentālās Grieķijas ostām un starp Egejas jūras salām;

| c) | ierosinātā atbalsta ekonomisko aspektu; |
| --- | --- |

c)

ierosinātā atbalsta ekonomisko aspektu;

| d) | attiecīgā gadījumā – vajadzību neradīt šķēršļus vietējās ražošanas attīstībai. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā – vajadzību neradīt šķēršļus vietējās ražošanas attīstībai.

11. pants

Sertifikāti

1.   Šīs regulas 9. panta 1. punktā paredzēto atbalstu piešķir, uzrādot sertifikātu.

Sertifikātus izsniedz tikai tiem ekonomikas dalībniekiem, kas ir reģistrēti kompetento iestāžu uzturētā reģistrā.

Minētie sertifikāti nav nododami tālāk.

2.   Iesniedzot pieteikumu sertifikāta saņemšanai, nodrošinājumu neprasa. Tomēr – ciktāl tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu, – kompetentā iestāde var pieprasīt sniegt nodrošinājumu piešķirtās priekšrocības apmērā, kā minēts 12. pantā. Šādos gadījumos piemēro 34. panta 1., 4., 5., 6., 7. un 8. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 376/2008 (2008. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (9).

Komisija saskaņā ar 21. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz nosacījumiem ekonomikas dalībnieku iekļaušanai reģistrā un nodrošinot, ka ekonomikas dalībnieki pilnībā izmanto savas tiesības piedalīties īpašajā piegādes režīmā.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz vajadzīgajiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka Grieķija vienādi piemēro šo pantu, jo īpaši attiecībā uz sertifikātu režīma ieviešanu un attiecībā uz saistībām, ko ekonomikas dalībnieki uzņēmās reģistrējoties. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

12. pants

Priekšrocību ietekme

1.   Īpašo piegādes režīmu, kas izpaužas kā atbalsta piešķiršana, piemēro ar nosacījumu, ka tā rezultātā gūtā ekonomiskā priekšrocība tiek nodota tālāk galalietotājam, kurš var būt vai nu patērētājs, ja produkti ir paredzēti tiešajam patēriņam, pēdējais pārstrādātājs vai iepakotājs, ja produkti paredzēti pārstrādes vai iepakošanas rūpniecībai, vai lauksaimnieki, ja produkti paredzēti lopbarībai vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi.

Pirmajā daļā minētā priekšrocība ir līdzvērtīga atbalsta summai.

2.   Lai nodrošinātu 1. punkta vienotu piemērošanu, Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz 1. punktā izklāstīto noteikumu piemērošanu, un konkrētāk – attiecībā uz nosacījumiem uzraudzībai, ko dalībvalstis veic, lai pārbaudītu, vai no attiecīgās priekšrocības gūtais labums patiešām ir nodots tālāk galalietotājam. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

13. pants

Eksports uz trešām valstīm un nosūtīšana uz pārējo Savienību

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu prasības, saskaņā ar kurām produktus, uz ko attiecas īpašais piegādes režīms, var eksportēt uz trešām valstīm vai nosūtīt uz pārējo Savienību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Minētās prasības jo īpaši ietver tā atbalsta atmaksāšanu, kas saņemts saskaņā ar īpašo piegādes režīmu.

Eksportējot uz trešām valstīm produktus, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, sertifikāts nav jāuzrāda.

2.   Šā panta 1. punkta pirmo daļu nepiemēro produktiem, kas iegūti, nelielajās salās pārstrādājot produktus, kuriem piemērots īpašais piegādes režīms, ja šos produktus:

| a) | eksportē uz trešām valstīm vai nosūta uz pārējo Savienību, nepārsniedzot tradicionālajiem sūtījumiem un tradicionālajam eksportam atbilstīgos daudzumus; |
| --- | --- |

a)

eksportē uz trešām valstīm vai nosūta uz pārējo Savienību, nepārsniedzot tradicionālajiem sūtījumiem un tradicionālajam eksportam atbilstīgos daudzumus;

| b) | eksportē uz trešām valstīm saistībā ar reģionālo tirdzniecību, ievērojot galamērķus un sīki izstrādātus noteikumus, kas jānosaka Komisijai; |
| --- | --- |

b)

eksportē uz trešām valstīm saistībā ar reģionālo tirdzniecību, ievērojot galamērķus un sīki izstrādātus noteikumus, kas jānosaka Komisijai;

| c) | nosūta starp nelielajām salām. |
| --- | --- |

c)

nosūta starp nelielajām salām.

Eksportējot uz trešām valstīm produktus, kas minēti pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, sertifikāts nav jāuzrāda.

Par produktiem, kas minēti pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, eksporta kompensāciju nepiešķir.

Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz a) apakšpunktā minēto produktu kvantitātes ierobežojumiem un b) apakšpunktā minētajiem sīki izstrādātiem noteikumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Pārstrādes darbības, kas var būt saistītas ar tradicionālo eksportu vai tradicionālo nosūtīšanu, pēc analoģijas atbilst attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteiktajiem pārstrādes nosacījumiem, ko piemēro saskaņā ar muitas kontroli, izņemot visus parastos apstrādes veidus.

14. pants

Pārbaudes un sankcijas

1.   Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, veic administratīvu pārbaudi, kad tos ieved nelielajās salās, kā arī tad, kad tos izved vai nosūta no tām.

Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz to pārbaužu minimālajām prasībām, kas Grieķijai jāveic. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Ja 11. pantā norādītais ekonomikas dalībnieks neievēro saistības, ko tas uzņēmies saskaņā ar minēto pantu – izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtējus klimatiskos apstākļus –, kompetentā iestāde, neskarot atbilstīgi dalībvalstu tiesību aktiem piemērojamās sankcijas:

| a) | atņem ekonomikas dalībniekam piešķirtās priekšrocības; |
| --- | --- |

a)

atņem ekonomikas dalībniekam piešķirtās priekšrocības;

| b) | atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes uz laiku aptur vai atsauc šā ekonomikas dalībnieka reģistrāciju. |
| --- | --- |

b)

atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes uz laiku aptur vai atsauc šā ekonomikas dalībnieka reģistrāciju.

3.   Ja 11. pantā norādītie ekonomikas dalībnieki neveic plānoto ievešanu, kompetentā iestāde – izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtējus klimatiskos apstākļus – pārtrauc to tiesības pieteikties uz sertifikātiem uz 60 dienām, sākot no attiecīgā sertifikāta derīguma termiņa beigām. Pēc pārtraukuma laikposma beigām turpmākus sertifikātus izsniedz, ja ir sniegts nodrošinājums, kas līdzvērtīgs tās priekšrocības skaitliskajai vērtībai, kuru piešķir uz laikposmu, ko nosaka kompetentā iestāde.

Kompetentā iestāde pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai atkārtoti izmantotu jebkuru produktu daudzumu, kuri ir pieejami izsniegto sertifikātu neizmantošanas, daļējas izmantošanas vai anulēšanas vai piešķirto priekšrocību atgūšanas rezultātā.

IV   NODAĻA

PASĀKUMI VIETĒJĀS LAUKSAIMNIECISKĀS RAŽOŠANAS ATBALSTAM

15. pants

Pasākumi

1.   Atbalsta programmā ietver pasākumus, kas vajadzīgi, lai nelielajās salās nodrošinātu vietējās lauksaimnieciskās ražošanas nepārtrauktību un attīstību Līguma trešās daļas III sadaļas piemērošanas jomā.

2.   Programmas daļā, kurā ietverti pasākumi vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam, ir vismaz šādi elementi:

| a) | lauksaimnieciskās ražošanas pašreizējā stāvokļa skaitlisks raksturojums, ņemot vērā pieejamo novērtējumu rezultātus, kurā norādītas attīstības atšķirības, nepilnības un potenciāls, kā arī izmantotie finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

a)

lauksaimnieciskās ražošanas pašreizējā stāvokļa skaitlisks raksturojums, ņemot vērā pieejamo novērtējumu rezultātus, kurā norādītas attīstības atšķirības, nepilnības un potenciāls, kā arī izmantotie finanšu līdzekļi;

| b) | ierosinātās stratēģijas apraksts, atlasītās prioritātes, skaitļos izteikti vispārējie un darbības mērķi un novērtējums, kurā uzrādīta sagaidāmā ietekme uz ekonomiku, vidi un sociālo jomu, tostarp uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

b)

ierosinātās stratēģijas apraksts, atlasītās prioritātes, skaitļos izteikti vispārējie un darbības mērķi un novērtējums, kurā uzrādīta sagaidāmā ietekme uz ekonomiku, vidi un sociālo jomu, tostarp uz nodarbinātību;

| c) | paredzēto pasākumu un jo īpaši to īstenošanai paredzēto atbalsta shēmu apraksts un attiecīgā gadījumā informācija par nepieciešamību pēc pētījumiem, demonstrējumu projektiem, mācībām vai tehniskās palīdzības darbībām saistībā ar attiecīgo pasākumu sagatavošanu, īstenošanu vai pielāgošanu; |
| --- | --- |

c)

paredzēto pasākumu un jo īpaši to īstenošanai paredzēto atbalsta shēmu apraksts un attiecīgā gadījumā informācija par nepieciešamību pēc pētījumiem, demonstrējumu projektiem, mācībām vai tehniskās palīdzības darbībām saistībā ar attiecīgo pasākumu sagatavošanu, īstenošanu vai pielāgošanu;

| d) | to atbalstu saraksts, kuri ir tiešie maksājumi atbilstīgi 2. panta d) punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (10); |
| --- | --- |

d)

to atbalstu saraksts, kuri ir tiešie maksājumi atbilstīgi 2. panta d) punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (10);

| e) | atbalsta apjoms, kas noteikts katram pasākumam, un provizoriskā summa, kas paredzēta katrai darbībai, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmas mērķus. |
| --- | --- |

e)

atbalsta apjoms, kas noteikts katram pasākumam, un provizoriskā summa, kas paredzēta katrai darbībai, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmas mērķus.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz prasībām attiecībā uz 2. punktā aprakstītā atbalsta sniegšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   Programmā var iekļaut pasākumus nelielo salu lauksaimniecības nepārstrādātu un pārstrādātu produktu ražošanas, pārstrādes, tirdzniecības un transporta atbalstam.

Katrs pasākums var ietvert dažādas darbības. Katrai darbībai programmā nosaka vismaz šādus elementus:

| a) | saņēmēji; |
| --- | --- |

a)

saņēmēji;

| b) | atbilstības nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

atbilstības nosacījumi;

| c) | atbalsta vienības summa. |
| --- | --- |

c)

atbalsta vienības summa.

Komisija saskaņā ar 21. pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz nosacījumiem tā atbalsta summas noteikšanai, kuru piešķir, lai atbalstītu nepārstrādātu un pārstrādātu produktu tirdzniecību un transportu ārpus reģiona, kur tos ražo, un, ja vajadzīgs, attiecībā uz nosacījumiem to produktu daudzumu noteikšanai, kuriem minēto atbalstu piemēro.

16. pants

Pārbaudes un nepamatoti maksājumi

1.   Šajā nodaļā paredzēto pasākumu pārbaudi veic, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas.

2.   Nepamatota maksājuma gadījumā tā saņēmējam pieprasa atmaksāt attiecīgo summu. Pēc analoģijas piemēro 80. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1122/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu saskaņā ar minētajā regulā paredzētajām tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem, kā arī lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz savstarpēju atbilstību saskaņā ar vīna nozarē paredzēto atbalsta shēmu (11).

V   NODAĻA

PAPILDU PASĀKUMI

17. pants

Valsts atbalsts

1.   Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas Līguma I pielikums un kuriem piemēro tā 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar Līguma 108. pantu var atļaut darbības atbalstu minēto produktu ražošanas, pārstrādes, tirdzniecības un transportēšanas nozarei, lai mazinātu tās konkrētās grūtības nelielo salu lauksaimniecībā, ko rada šo teritoriju izolētība, nelielā platība, kalnainais reljefs un klimatiskie apstākļi, to ekonomikas atkarība no neliela produktu skaita un to attālinātība no tirgiem.

2.   Grieķija var piešķirt papildu finansējumu atbalsta programmas īstenošanai. Šādā gadījumā Grieķija paziņo Komisijai par valsts atbalstu, un Komisija saskaņā ar šo regulu to var apstiprināt kā atbalsta programmas daļu. Šādi paziņotu atbalstu uzskata par paziņotu Līguma 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.

3.   Neskarot šā panta 1. un 2. punktu un atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 180. panta, kā arī no 3. panta Padomes Regulā (EK) Nr. 1184/2006 (2006. gada 24. jūlijs), ar ko konkrētus konkurences noteikumus piemēro dažu lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (12), Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, kurus Grieķija veic saskaņā ar šo regulu, piemērojot šīs regulas III un IV nodaļu.

VI   NODAĻA

FINANŠU NOTEIKUMI

18. pants

Finanšu līdzekļi

1.   Šajā regulā paredzētie pasākumi ir intervence, kas paredzēta, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgus Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (13) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

2.   Savienība finansē III un IV nodaļā paredzētos pasākumus, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 23,93 miljonus gadā.

3.   Summa, ko gadā piešķir, lai finansētu III nodaļā minēto īpašo piegādes režīmu, nepārsniedz EUR 7,11 miljonus.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka prasības, saskaņā ar kurām Grieķija var grozīt finansējumu, ko katru gadu piešķir dažādiem produktiem, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   Komisija saskaņā ar 21. pantu pieņem deleģētos aktus attiecībā uz nosacījumiem tā ikgadējā maksimālā apjoma noteikšanai, kādu var piešķirt pasākumiem, lai finansētu pētījumus, demonstrēšanas projektus, apmācību un tehnisko palīdzību, ar noteikumu, ka šāds piešķīrums ir saprātīgs un proporcionāls.

VII   NODAĻA

VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Valstu pasākumi

Grieķija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, jo īpaši attiecībā uz pārbaudēm un administratīvām sankcijām, un informē par to Komisiju.

20. pants

Paziņojumi un pārskati

1.   Grieķija katru gadu ne vēlāk kā 15. februārī paziņo Komisijai par apropriācijām, kas ir tās rīcībā un ko tā ir paredzējusi nākamajā gadā izmantot provizoriskās piegādes bilances īstenošanai un katra atbalsta programmā iekļautā lauksaimnieciskās ražošanas pasākuma īstenošanai.

2.   Grieķija katru gadu ne vēlāk kā 30. septembrī iesniedz Komisijai pārskatu par šajā regulā paredzēto pasākumu īstenošanu iepriekšējā gadā.

3.   Komisija līdz 2016. gada 31. decembrim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju pārskatu, kurā norāda saskaņā ar šo regulu veikto darbību ietekmi, vajadzības gadījumā tam pievienojot attiecīgus priekšlikumus.

21. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kuras minētas 11. panta 2. punktā, 15. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2013. gada 21. marta. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 11. panta 2. punktā, 15. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktu, 15. panta 4. punktu un 18. panta 4. punktu pieņemtie deleģētie akti stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

22. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Tiešo maksājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 141. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

23. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1405/2006.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar pielikumā ievietoto atbilstības tabulu.

24. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2013. gada 13. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

L. CREIGHTON

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 82. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 5. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2013. gada 25. februāra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

5

(6)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

6

(7)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

7

(8)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

8

(9)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp.

9

(10)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

10

(11)  OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.

11

(12)  OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.

12

(13)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

13

---

PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1405/2006 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 3. panta 1. punkts |
| 3. pants | 8. pants |
| 4. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkts | 10. pants |
| 4. panta 3. punkts | 12. panta 1. punkts |
| 5. pants | 13. pants |
| 7. panta 1. punkts | 15. panta 1. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 8. pants | 4. pants |
| 9. panta a) un b) punkts | 15. panta 2. punkts |
| 9. panta c), d), e) un f) punkts | 5. pants |
| 10. pants | 7. panta otrā daļa |
| 11. pants | 17. pants |
| 12. pants | 18. pants |
| 13. pants | 6. panta 1. punkts |
| 14. panta a) punkts | 6. panta 2. līdz 4. punkts |
| 14. panta b) punkts | 7. panta pirmā daļa un 14. panta 1. punkta otrā daļa un 2. un 3. punkts |
| 16. pants | 19. pants |
| 17. pants | 20. pants |
| 18. pants | 23. pants |
| 21. pants | 24. pants |

Regula (EK) Nr. 1405/2006

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

3. panta 1. punkts

3. pants

8. pants

4. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts

10. pants

4. panta 3. punkts

12. panta 1. punkts

5. pants

13. pants

7. panta 1. punkts

15. panta 1. punkts

7. panta 2. punkts

3. panta 2. punkts

8. pants

4. pants

9. panta a) un b) punkts

15. panta 2. punkts

9. panta c), d), e) un f) punkts

5. pants

10. pants

7. panta otrā daļa

11. pants

17. pants

12. pants

18. pants

13. pants

6. panta 1. punkts

14. panta a) punkts

6. panta 2. līdz 4. punkts

14. panta b) punkts

7. panta pirmā daļa un 14. panta 1. punkta otrā daļa un 2. un 3. punkts

16. pants

19. pants

17. pants

20. pants

18. pants

23. pants

21. pants

24. pants

---