# Eiropas Savienības L 49/2013

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2013.049.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 49 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 56. sējums2013. gada 22. februāris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2013.049.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 49

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

56. sējums2013. gada 22. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2013/100/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 10. maijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 1 |
| Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 2 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 157/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importam | 10 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 158/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam | 29 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 159/2013 (2013. gada 21. februāris) par atļauju izmantot nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu kā barības piedevu cūkām, mājputniem, liellopiem, aitām, kazām, trušiem un zirgiem un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1876/2006 un (EK) Nr. 757/2007 (
  1
  ) | 47 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 160/2013 (2013. gada 21. februāris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 888/2011 attiecībā uz tās atļaujas turētāja nosaukumu, kura piešķirta diklazurila lietošanai dzīvnieku barībā (
  1
  ) | 50 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 161/2013 (2013. gada 21. februāris) par atļauju izmantot nātrija hidroksīda preparātu kā barības piedevu kaķiem, suņiem un dekoratīvajām zivīm (
  1
  ) | 52 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 162/2013 (2013. gada 21. februāris), ar ko groza pielikumu Regulai (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa | 55 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 163/2013 (2013. gada 21. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 62 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 164/2013 (2013. gada 21. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam | 64 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2013/7/ES (2013. gada 21. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā darbīgo vielu alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (
  1
  ) | 66 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2013/101/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2013. gada 18. februāris), ar ko ieceļ vienu Reģionu komitejas locekli no Francijas un divus locekļu aizstājējus no Francijas | 70 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2013/100/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 10. maijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

2

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 157/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importam

10

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 158/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam

29

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 159/2013 (2013. gada 21. februāris) par atļauju izmantot nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu kā barības piedevu cūkām, mājputniem, liellopiem, aitām, kazām, trušiem un zirgiem un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1876/2006 un (EK) Nr. 757/2007 (
  1
  )

1

47

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 160/2013 (2013. gada 21. februāris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 888/2011 attiecībā uz tās atļaujas turētāja nosaukumu, kura piešķirta diklazurila lietošanai dzīvnieku barībā (
  1
  )

1

50

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 161/2013 (2013. gada 21. februāris) par atļauju izmantot nātrija hidroksīda preparātu kā barības piedevu kaķiem, suņiem un dekoratīvajām zivīm (
  1
  )

1

52

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 162/2013 (2013. gada 21. februāris), ar ko groza pielikumu Regulai (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa

55

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 163/2013 (2013. gada 21. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

62

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 164/2013 (2013. gada 21. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

64

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2013/7/ES (2013. gada 21. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā darbīgo vielu alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu (
  1
  )

12-16

1

66

LĒMUMI

2013/101/ES

*

Padomes Lēmums (2013. gada 18. februāris), ar ko ieceļ vienu Reģionu komitejas locekli no Francijas un divus locekļu aizstājējus no Francijas

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 10. maijs)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2013/100/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome ar 2003. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai dažus noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar nolīgumu Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar 2003. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai dažus noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar nolīgumu Savienības līmenī.

| (2) | Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par Nolīgumu par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (“nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādēm Padomes 2003. gada 5. jūnija lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par Nolīgumu par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (“nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādēm Padomes 2003. gada 5. jūnija lēmuma pielikumā.

| (3) | Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai, |
| --- | --- |

(3)

Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai perosnas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski saskaņā ar nolīguma 7. panta 2. punktu no tā parakstīšanas dienas (1).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 10. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

U. ELBÆK

---

(1)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

EIROPAS SAVIENĪBA

(turpmāk “Savienība”),

no vienas puses, un

ŠRILANKAS DEMOKRĀTISKĀS SOCIĀLISTISKĀS REPUBLIKAS VALDĪBA

(turpmāk “Šrilanka”),

no otras puses,

(turpmāk “Puses”),

ATZĪMĒJOT, ka starp vairākām Savienības dalībvalstīm un Šrilanku ir noslēgti divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi,

ATZĪSTOT, ka daži noteikumi, kas iekļauti starp Savienības dalībvalstīm un Šrilanku noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos un kas ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktiem, lai izveidotu labu juridisko pamatu gaisa pārvadājumiem starp Savienību un Šrilanku un saglabājot šādu gaisa pārvadājumu nepārtrauktību,

ATZĪMĒJOT, ka Savienībai ir ekskluzīva kompetence vairākos aspektos, uz ko var attiekties divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi, kuri noslēgti starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm,

ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības bez diskriminācijas piekļūt lidojuma maršrutiem starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm,

ŅEMOT VĒRĀ, ka nolīgumi starp Savienību un atsevišķām trešām valstīm (šīs valstis uzskaitītas 3. pielikumā) šo trešo valstu valstspiederīgajiem dod iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam piešķirta licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem,

ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem gaisa pārvadātājiem principā ir aizliegts slēgt vienošanās, kuras var ietekmēt tirdzniecību starp Savienības dalībvalstīm un kuru mērķis vai sekas ir konkurences nepieļaušana, ierobežošana vai traucēšana,

ATZĪSTOT, ka ar noteikumiem, kas iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Savienības dalībvalstīm un Šrilanku un kas i) paredz pieņemt vai atbalsta vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos; vai ii) pastiprina jebkādas šādas vienošanās, lēmuma vai saskaņotas darbības ietekmi; vai iii) deleģē gaisa pārvadātājiem vai citiem privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar ko nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, var padarīt neefektīvus uzņēmumiem piemērojamos konkurences noteikumus,

ATZĪSTOT, ka gadījumā, ja kāda dalībvalsts ir izraudzījusies gaisa pārvadātāju, kura regulatīvu kontroli attiecībā uz drošības uzraudzību veic vai uztur cita dalībvalsts, Šrilankas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kura izraudzījusi gaisa pārvadātāju, un Šrilanku vienlīdz attiecas arī uz šo citu dalībvalsti,

ATZĪMĒJOT, ka 1. pielikumā minēto divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu pamatā ir vispārīgs princips, ka nolīguma pušu izraudzītajām aviokompānijām ir taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas veikt saskaņotus pakalpojumus konkrētos maršrutos,

ATZĪMĒJOT, ka šā nolīguma mērķis nav palielināt kopējo gaisa satiksmes kopējo apjomu starp Savienību un Šrilanku, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Šrilankas gaisa pārvadātājiem vai risināt sarunas par grozījumiem spēkā esošo divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu noteikumos, kas attiecas uz satiksmes tiesībām,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Vispārēji noteikumi

1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Savienības dalībvalstis un “ES līgumi” ir Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību.

2.   Visos 1. pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir šā nolīguma Puse, saprot kā atsauces uz dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3.   Visos 1. pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviokompānijām, kas ir šā nolīguma puse, saprot kā atsauces uz konkrētās dalībvalsts izraudzītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviokompānijām.

4.   Satiksmes tiesības turpinās piešķirt, izmantojot divpusējas vienošanās.

2. pants

Pārvadātāja izraudzīšana dalībvalstī

1.   Noteikumi šā panta 2. un 3. punktā aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas minēti attiecīgi 2. pielikuma a) un b) punktā, proti, attiecībā uz gaisa pārvadātāja izraudzīšanu, ko veikusi attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tam piešķīrusi Šrilanka, un attiecīgi par gaisa pārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

2.   Saņemot dalībvalsts norādījumu par izraudzīšanu, Šrilanka ar minimālu procesuālu kavēšanos piešķir atbilstošas pilnvaras un atļaujas ar noteikumu, ka:

| a) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar ES līgumiem veic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar ES līgumiem veic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; un

| b) | gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvu kontroli veic un uztur dalībvalsts, kas atbild par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, un izraudzīšanas dokumentā ir skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvu kontroli veic un uztur dalībvalsts, kas atbild par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, un izraudzīšanas dokumentā ir skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

| c) | gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi pieder un to faktiski kontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas 3. pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie, un tas pastāvīgi atrodas attiecīgās valsts un/vai attiecīgo valstspiederīgo faktiskā kontrolē. |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi pieder un to faktiski kontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas 3. pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie, un tas pastāvīgi atrodas attiecīgās valsts un/vai attiecīgo valstspiederīgo faktiskā kontrolē.

3.   Šrilankai ir tiesības atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts izraudzītā gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

| a) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar ES līgumiem neveic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusies, vai tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; vai |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar ES līgumiem neveic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusies, vai tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; vai

| b) | gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvu kontroli neveic vai neuztur dalībvalsts, kas atbild par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, vai izraudzīšanas dokumentā nav skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvu kontroli neveic vai neuztur dalībvalsts, kas atbild par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, vai izraudzīšanas dokumentā nav skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

| c) | gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi nepieder vai to faktiski nekontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas 3. pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie; vai |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi nepieder vai to faktiski nekontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas 3. pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie; vai

| d) | gaisa pārvadātājam ar divpusēju nolīgumu starp Šrilanku un citu dalībvalsti jau ir piešķirta darbības atļauja un, izmantojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kas iekļauj kādu punktu minētajā citā dalībvalstī, tas apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, kas noteikti minētajā citā nolīgumā; vai |
| --- | --- |

d)

gaisa pārvadātājam ar divpusēju nolīgumu starp Šrilanku un citu dalībvalsti jau ir piešķirta darbības atļauja un, izmantojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kas iekļauj kādu punktu minētajā citā dalībvalstī, tas apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, kas noteikti minētajā citā nolīgumā; vai

| e) | izraudzītajam gaisa pārvadātājam ir gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kuru izsniegusi dalībvalsts, ar kuru Šrilankai nav divpusēja gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma, un minētā dalībvalsts ir liegusi satiksmes tiesības Šrilankai. |
| --- | --- |

e)

izraudzītajam gaisa pārvadātājam ir gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kuru izsniegusi dalībvalsts, ar kuru Šrilankai nav divpusēja gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma, un minētā dalībvalsts ir liegusi satiksmes tiesības Šrilankai.

Īstenojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Šrilanka nediskriminē Kopienas gaisa pārvadātājus pēc to valstspiederības.

3. pants

Drošums

1.   Ar šā panta 2. punkta noteikumiem papildina atbilstīgos noteikumus 2. pielikuma c) daļā uzskaitītajos pantos.

2.   Ja dalībvalsts ir izraudzījusies gaisa pārvadātāju, kura regulatīvu kontroli veic un uztur cita dalībvalsts, tad Šrilankas tiesības saskaņā ar drošuma noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kura izraudzījusi attiecīgo gaisa pārvadātāju, un Šrilanku vienlīdz attiecas gan uz šīs citas dalībvalsts veikto drošuma standartu pieņemšanu, izpildi vai uzturēšanu, gan arī uz minētā gaisa pārvadātāja darbības atļaujas piešķiršanu.

4. pants

Atbilstība konkurences noteikumiem

1.   Neatkarīgi no jebkādiem citiem pretējiem noteikumiem nekas 1. pielikumā uzskaitītajos nolīgumos i) nepieprasa vai neveicina pieņemt tādas vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj vai traucē konkurenci, ii) nepastiprina jebkādas šādas vienošanās, lēmuma vai saskaņotas darbības ietekmi, vai iii) nedeleģē privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar ko nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci.

2.   Nepiemēro 1. pielikumā uzskaitīto nolīgumu noteikumus, kuri nav saderīgi ar šā panta 1. punktu.

5. pants

Nolīguma pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

6. pants

Pārskatīšana, pārstrādāšana vai grozīšana

Puses jebkurā laikā var pārskatīt, pārstrādāt vai grozīt šo nolīgumu, pamatojoties uz abpusēju piekrišanu.

7. pants

Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta Puses vienojas šo nolīgumu piemērot provizoriski no tā parakstīšanas dienas līdz dienai, kad tas stājas spēkā.

3.   Šo nolīgumu piemēro attiecībā uz visiem 1. pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem un vienošanās dokumentiem, tostarp tiem, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski.

8. pants

Darbības izbeigšana

1.   Izbeidzot kādu no 1. pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus tiek izbeigti visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo 1. pielikumā uzskaitīto nolīgumu.

2.   Ja tiek izbeigti visi 1. pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus spēku zaudē arī šis nolīgums.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un singāļu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка

Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka

Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky

For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering

Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka

Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα

For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka

Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka

Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka

Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –

Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu

A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka

Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka

W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki

Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca

Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka

Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky

Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke

Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta

För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

Image

Image

1. PIELIKUMS

ŠĀ NOLĪGUMA 1. PANTĀ MINĒTO NOLĪGUMU SARAKSTS

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citas vienošanās starp Šrilanku un dalībvalstīm, ar izmaiņām vai grozījumiem, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgtas, parakstītas vai parafētas:

| — | Austrijas federālās valdības un Šrilankas Republikas gaisa transporta nolīgums, kas noslēgts Kolombo 1978. gada 15. februārī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Austrijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Austrijas federālās valdības un Šrilankas Republikas gaisa transporta nolīgums, kas noslēgts Kolombo 1978. gada 15. februārī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Austrijas nolīgums”,

| — | Beļģijas Karalistes valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa transportu, kas noslēgts Briselē 1998. gada 15. decembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Beļģijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Beļģijas Karalistes valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa transportu, kas noslēgts Briselē 1998. gada 15. decembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Beļģijas nolīgums”,

| — | Bulgārijas Tautas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1970. gada 27. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Bulgārijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Bulgārijas Tautas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1970. gada 27. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Bulgārijas nolīgums”,

| — | Kipras Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, kas parafēts Kolombo 2002. gada 15. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Kipras nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Kipras Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, kas parafēts Kolombo 2002. gada 15. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Kipras nolīgums”,

| — | Čehijas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Prāgā 2004. gada 20. aprīlī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Čehijas Republikas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Prāgā 2004. gada 20. aprīlī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Čehijas Republikas nolīgums”,

| — | Dānijas Karalistes valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 29. decembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Dānijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Dānijas Karalistes valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 29. decembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Dānijas nolīgums”,

| — | Francijas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa transportu, kas noslēgts Kolombo 1966. gada 18. aprīlī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Francijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Francijas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa transportu, kas noslēgts Kolombo 1966. gada 18. aprīlī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Francijas nolīgums”,

| — | Vācijas Federatīvās Republikas un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas gaisa transporta nolīgums, kas noslēgts Kolombo 1973. gada 24. jūlijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Vācijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Vācijas Federatīvās Republikas un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas gaisa transporta nolīgums, kas noslēgts Kolombo 1973. gada 24. jūlijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Vācijas nolīgums”,

| — | Grieķijas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, kas parafēts Atēnās 2002. gada 5. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Grieķijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Grieķijas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, kas parafēts Atēnās 2002. gada 5. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Grieķijas nolīgums”,

| — | Itālijas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 1. jūnijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Itālijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Itālijas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 1. jūnijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Itālijas nolīgums”,

| — | Nīderlandes Karalistes valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1953. gada 14. septembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Nīderlandes nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Karalistes valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1953. gada 14. septembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Nīderlandes nolīgums”,

| — | Polijas Tautas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1982. gada 26. janvārī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Polijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Polijas Tautas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1982. gada 26. janvārī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Polijas nolīgums”,

| — | Zviedrijas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 29. maijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Zviedrijas nolīgums”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 29. maijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Zviedrijas nolīgums”,

| — | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Kolombo 1998. gada 22. aprīlī, ar grozījumiem, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīgums”. |
| --- | --- |

—

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Kolombo 1998. gada 22. aprīlī, ar grozījumiem, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.

2. PIELIKUMS

ŠĀ NOLĪGUMA 1. PIELIKUMĀ UZSKAITĪTO UN 2. LĪDZ 4. PANTĀ MINĒTO NOLĪGUMU PANTU SARAKSTS

| a) | Pārvadātāja izraudzīšana, ko veic dalībvalsts:






  — | Šrilankas un Austrijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- | --- |

a)

Pārvadātāja izraudzīšana, ko veic dalībvalsts:

—

Šrilankas un Austrijas nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Beļģijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Beļģijas nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Kipras nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Kipras nolīguma 4. pants,

| — | Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Dānijas nolīguma 2. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Dānijas nolīguma 2. pants,

| — | Šrilankas un Francijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Francijas nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Vācijas nolīguma 3. panta 4. punkts, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Vācijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

| — | Šrilankas un Grieķijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Grieķijas nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Itālijas nolīguma 4. panta 1. līdz 3. punkts, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Itālijas nolīguma 4. panta 1. līdz 3. punkts,

| — | Šrilankas un Nīderlandes nolīguma 2. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Nīderlandes nolīguma 2. pants,

| — | Šrilankas un Polijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Polijas nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 2. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 2. pants,

| — | Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants; |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants;

| b) | pilnvaru vai atļauju atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:






  — | Šrilankas un Austrijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- | --- |

b)

pilnvaru vai atļauju atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

—

Šrilankas un Austrijas nolīguma 4. pants,

| — | Šrilankas un Beļģijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Beļģijas nolīguma 5. pants,

| — | Šrilankas un Bulgārijas nolīguma 3. panta 4. punkts, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Bulgārijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

| — | Šrilankas un Kipras nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Kipras nolīguma 5. pants,

| — | Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants,

| — | Šrilankas un Dānijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Dānijas nolīguma 6. pants,

| — | Šrilankas un Francijas nolīguma 3. panta 4. punkts un 4. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Francijas nolīguma 3. panta 4. punkts un 4. pants,

| — | Šrilankas un Vācijas nolīguma 4. panta 1. punkts, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Vācijas nolīguma 4. panta 1. punkts,

| — | Šrilankas un Grieķijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Grieķijas nolīguma 4. pants,

| — | Šrilankas un Itālijas nolīguma 4. panta 4. līdz 6. punkts, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Itālijas nolīguma 4. panta 4. līdz 6. punkts,

| — | Šrilankas un Nīderlandes nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Nīderlandes nolīguma 3. pants,

| — | Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 6. pants,

| — | Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants; |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants;

| c) | drošums:






  — | Šrilankas un Austrijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- | --- |

c)

drošums:

—

Šrilankas un Austrijas nolīguma 7. pants,

| — | Šrilankas un Beļģijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Beļģijas nolīguma 7. pants,

| — | Šrilankas un Kipras nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Kipras nolīguma 10. pants,

| — | Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 7. pants,

| — | Šrilankas un Dānijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Dānijas nolīguma 4. pants,

| — | Šrilankas un Grieķijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Grieķijas nolīguma 7. pants,

| — | Šrilankas un Polijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Polijas nolīguma 7. pants,

| — | Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 4. pants. |
| --- | --- |

—

Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 4. pants.

3. PIELIKUMS

ŠĀ NOLĪGUMA 2. PANTĀ MINĒTO CITU VALSTU SARAKSTS

| a) | Islandes Republika (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu); |
| --- | --- |

a)

Islandes Republika (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

| b) | Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu); |
| --- | --- |

b)

Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

| c) | Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu); |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

| d) | Šveices Konfederācija (saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu). |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācija (saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu).

---

REGULAS

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/10

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 157/2013

(2013. gada 18. februāris),

ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk – “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras ierosināšana

| (1) | Eiropas Komisija (turpmāk – “Komisija”) 2011. gada 25. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), informēja par antidempinga procedūras (turpmāk – “AD procedūra” jeb “procedūra”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (turpmāk – “ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes bioetanola importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (turpmāk – “Komisija”) 2011. gada 25. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), informēja par antidempinga procedūras (turpmāk – “AD procedūra” jeb “procedūra”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (turpmāk – “ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes bioetanola importu Savienībā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (turpmāk – “AS procedūra”). Šī procedūra tika pabeigta 2012. gada 21. decembrī, neparedzot kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (turpmāk – “AS procedūra”). Šī procedūra tika pabeigta 2012. gada 21. decembrī, neparedzot kompensācijas pasākumus.

| (3) | AD procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju asociācija (ePURE) (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas saražo vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās bioetanola produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas ierosināšanu. |
| --- | --- |

(3)

AD procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju asociācija (ePURE) (turpmāk – “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas saražo vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās bioetanola produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un tie tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas ierosināšanu.

1.2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (4) | Komisija par procedūras ierosināšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ASV eksportētājus/ražotājus, importētājus un citas zināmās iesaistītās personas, kā arī ASV iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija par procedūras ierosināšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ASV eksportētājus/ražotājus, importētājus un citas zināmās iesaistītās personas, kā arī ASV iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (5) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.2.1.   ASV eksportētāju/ražotāju pārbaude izlases veidā

| (6) | Ņemot vērā to, ka ASV eksportētāju/ražotāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts veikt pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, ka ASV eksportētāju/ražotāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēts veikt pārbaudi izlases veidā.

| (7) | Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, ASV eksportētāji/ražotāji tika aicināti pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas ierosināšanas datuma un atbilstīgi paziņojumam atbildēt uz atlases anketā uzdotajiem jautājumiem, sniedzot pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar bioetanola ražošanu un pārdošanu laikposmā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (turpmāk – “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(7)

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, ASV eksportētāji/ražotāji tika aicināti pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas ierosināšanas datuma un atbilstīgi paziņojumam atbildēt uz atlases anketā uzdotajiem jautājumiem, sniedzot pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar bioetanola ražošanu un pārdošanu laikposmā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (turpmāk – “izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

| (8) | Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika arī apspriedes ar attiecīgajām ASV iestādēm. |
| --- | --- |

(8)

Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika arī apspriedes ar attiecīgajām ASV iestādēm.

| (9) | Noteiktajā 15 dienu termiņā pieteicās un prasīto informāciju sniedza vairāk nekā 60 eksportētāji/ražotāji. |
| --- | --- |

(9)

Noteiktajā 15 dienu termiņā pieteicās un prasīto informāciju sniedza vairāk nekā 60 eksportētāji/ražotāji.

| (10) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izveidoja izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo bioetanola eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē tika iekļauti seši ASV bioetanola ražotāji (“ASV izlase”). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izveidoja izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo bioetanola eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē tika iekļauti seši ASV bioetanola ražotāji (“ASV izlase”).

| (11) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viena ASV izlasē iekļautā ražotāja produkciju izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja. Tāpēc šo uzņēmumu no izlases izslēdza. |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka viena ASV izlasē iekļautā ražotāja produkciju izmeklēšanas periodā uz Savienību neeksportēja. Tāpēc šo uzņēmumu no izlases izslēdza.

| (12) | Lai gan pārējie izlasē iekļautie ražotāji atlases anketā norādīja bioetanola eksportu uz Savienību, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka neviens no atlasītajiem ražotājiem neeksportēja bioetanolu uz Savienības tirgu. Patiesībā tie pārdeva bioetanolu nesaistītiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem vietējā tirgū, kuri pēc tam to sajauca ar benzīnu un pārdeva tālāk vietējā tirgū vai eksportam jo īpaši uz Savienību. Veicot izmeklēšanu uz vietas, tika noskaidrots, ka pretēji priekšstatam, ko radīja izlasē iekļauto ASV ražotāju atlases anketās sniegtā informācija, šie ražotāji ne vienmēr bija informēti par to, vai to produkcija bija paredzēta Savienības tirgum vai arī kādam citam galamērķim, tostarp ASV tirgum, un nezināja tirgotāju/maisījumu izgatavotāju noteiktās pārdošanas cenas. Būtībā tas nozīmē, ka attiecīgie ASV bioetanola ražotāji nav attiecīgā ražojuma eksportētāji uz Savienību. Eksportētāji patiesībā ir tirgotāji/maisījumu izgatavotāji. Tāpēc, izmantojot procedūras sākumposmā savāktos un apstiprinātos datus par ASV izlasi, nebija iespējams noteikt, vai ASV izcelsmes bioetanolu izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan pārējie izlasē iekļautie ražotāji atlases anketā norādīja bioetanola eksportu uz Savienību, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka neviens no atlasītajiem ražotājiem neeksportēja bioetanolu uz Savienības tirgu. Patiesībā tie pārdeva bioetanolu nesaistītiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem vietējā tirgū, kuri pēc tam to sajauca ar benzīnu un pārdeva tālāk vietējā tirgū vai eksportam jo īpaši uz Savienību. Veicot izmeklēšanu uz vietas, tika noskaidrots, ka pretēji priekšstatam, ko radīja izlasē iekļauto ASV ražotāju atlases anketās sniegtā informācija, šie ražotāji ne vienmēr bija informēti par to, vai to produkcija bija paredzēta Savienības tirgum vai arī kādam citam galamērķim, tostarp ASV tirgum, un nezināja tirgotāju/maisījumu izgatavotāju noteiktās pārdošanas cenas. Būtībā tas nozīmē, ka attiecīgie ASV bioetanola ražotāji nav attiecīgā ražojuma eksportētāji uz Savienību. Eksportētāji patiesībā ir tirgotāji/maisījumu izgatavotāji. Tāpēc, izmantojot procedūras sākumposmā savāktos un apstiprinātos datus par ASV izlasi, nebija iespējams noteikt, vai ASV izcelsmes bioetanolu izmeklēšanas periodā uz Savienību eksportēja par dempinga cenām.

| (13) | Tādējādi tobrīd nevarēja noteikt nekādus antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(13)

Tādējādi tobrīd nevarēja noteikt nekādus antidempinga pasākumus.

| (14) | Lai noteiktu bioetanola eksportu uz Savienību, dati par ASV izlasi galvenokārt balstījās uz informāciju, ko tiem sniedza nesaistītie maisījumu izgatavotāji/tirgotāji, uz kuriem procedūras sākumposmā izmeklēšana neattiecās. Lai gan izmeklēšanas sākumposmā viens šāds tirgotājs sadarbojās un sniedza papildu datus, šie dati nebija pietiekami precīzi un uzticami, lai tos izmantotu dempinga starpību aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(14)

Lai noteiktu bioetanola eksportu uz Savienību, dati par ASV izlasi galvenokārt balstījās uz informāciju, ko tiem sniedza nesaistītie maisījumu izgatavotāji/tirgotāji, uz kuriem procedūras sākumposmā izmeklēšana neattiecās. Lai gan izmeklēšanas sākumposmā viens šāds tirgotājs sadarbojās un sniedza papildu datus, šie dati nebija pietiekami precīzi un uzticami, lai tos izmantotu dempinga starpību aprēķināšanai.

| (15) | Tāpēc, lai varētu pabeigt dempinga izmeklēšanu, tika nolemts, ka jāpamatojas uz datiem, ko sniedza tirgotāji un maisījumu izgatavotāji, kuri patiešām eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc, lai varētu pabeigt dempinga izmeklēšanu, tika nolemts, ka jāpamatojas uz datiem, ko sniedza tirgotāji un maisījumu izgatavotāji, kuri patiešām eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību.

| (16) | Tāpēc astoņiem lielākajiem ASV tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kurus noteica ASV izlases izmeklēšanā, tika nosūtītas dempinga aptaujas anketas. Šie tirgotāji/maisījumu izgatavotāji eksportē vairāk nekā 90 % no kopējā uz Savienību eksportētā bioetanola. Divi tirgotāji/maisījumu izgatavotāji piekrita sadarboties izmeklēšanā, un izmeklēšanas periodā tie eksportēja aptuveni 51 % no kopējā uz Savienību eksportētā bioetanola. |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc astoņiem lielākajiem ASV tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kurus noteica ASV izlases izmeklēšanā, tika nosūtītas dempinga aptaujas anketas. Šie tirgotāji/maisījumu izgatavotāji eksportē vairāk nekā 90 % no kopējā uz Savienību eksportētā bioetanola. Divi tirgotāji/maisījumu izgatavotāji piekrita sadarboties izmeklēšanā, un izmeklēšanas periodā tie eksportēja aptuveni 51 % no kopējā uz Savienību eksportētā bioetanola.

1.2.2.   Savienības ražotāju pārbaude izlases veidā

| (17) | Ņemot vērā to, ka Savienības ražotāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka Savienības ražotāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā.

| (18) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi (“ES izlase”). No 19 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas ierosināšanas, šajā izlasē iekļāva piecus uzņēmumus un grupas. Izlasi izveidoja, ņemot vērā bioetanola ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā un zināmo ražotāju atrašanās vietu. Izlasē iekļautie ražotāji izmeklēšanas periodā ražoja 48 % no kopējā aplēstā Savienības produkcijas apjoma. |
| --- | --- |

(18)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi (“ES izlase”). No 19 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas ierosināšanas, šajā izlasē iekļāva piecus uzņēmumus un grupas. Izlasi izveidoja, ņemot vērā bioetanola ražošanas apjomu izmeklēšanas periodā un zināmo ražotāju atrašanās vietu. Izlasē iekļautie ražotāji izmeklēšanas periodā ražoja 48 % no kopējā aplēstā Savienības produkcijas apjoma.

| (19) | Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ES izlasē iekļautās grupas sastāv no daudziem uzņēmumiem vai atsevišķiem saimnieciskās darbības veicējiem, kas ražo un pārdod līdzīgo ražojumu. Šajā lietā tas nozīmēja, ka būtu jāpārbauda 13 uzņēmumi, taču izmeklēšanai atvēlētajā laikā nebija iespējams veikt pārbaudi visos uzņēmumos. Tāpēc tika nolemts atkārtoti pārbaudīt pieejamos datus reprezentatīvas izlases veidošanai. Tika uzskatīts, ka izlasē galvenokārt būtu jāiekļauj lielākie Savienības ražošanas uzņēmumi un grupas, ņemot vērā arī noteiktu Savienības ražotāju ģeogrāfisko izplatību. |
| --- | --- |

(19)

Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ES izlasē iekļautās grupas sastāv no daudziem uzņēmumiem vai atsevišķiem saimnieciskās darbības veicējiem, kas ražo un pārdod līdzīgo ražojumu. Šajā lietā tas nozīmēja, ka būtu jāpārbauda 13 uzņēmumi, taču izmeklēšanai atvēlētajā laikā nebija iespējams veikt pārbaudi visos uzņēmumos. Tāpēc tika nolemts atkārtoti pārbaudīt pieejamos datus reprezentatīvas izlases veidošanai. Tika uzskatīts, ka izlasē galvenokārt būtu jāiekļauj lielākie Savienības ražošanas uzņēmumi un grupas, ņemot vērā arī noteiktu Savienības ražotāju ģeogrāfisko izplatību.

| (20) | Tādējādi beigās tika izveidota galīga ES izlase, kurā iekļāva sešus individuālus ražotājus, ko izvēlējās, ņemot vērā bioetanola ražošanas un pārdošanas apmēru reprezentativitāti izmeklēšanas periodā un ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šie ražotāji, kuri atrodas Beļģijā, Nīderlandē, Francijā, Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā un Vācijā, saražo 36 % no kopējā aplēstā Savienības produkcijas apjoma un 44 % no kopējā produkcijas apjoma, par ko paziņoja tie uzņēmumi, kuri iesniedza datus izlases izveidei. Šī izlase tika uzskatīta par pietiekami reprezentatīvu, lai novērtētu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(20)

Tādējādi beigās tika izveidota galīga ES izlase, kurā iekļāva sešus individuālus ražotājus, ko izvēlējās, ņemot vērā bioetanola ražošanas un pārdošanas apmēru reprezentativitāti izmeklēšanas periodā un ražotāju ģeogrāfisko atrašanās vietu. Šie ražotāji, kuri atrodas Beļģijā, Nīderlandē, Francijā, Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā un Vācijā, saražo 36 % no kopējā aplēstā Savienības produkcijas apjoma un 44 % no kopējā produkcijas apjoma, par ko paziņoja tie uzņēmumi, kuri iesniedza datus izlases izveidei. Šī izlase tika uzskatīta par pietiekami reprezentatīvu, lai novērtētu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (21) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja komentēt izveidotās izlases atbilstību. |
| --- | --- |

(21)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja komentēt izveidotās izlases atbilstību.

| (22) | Dažas personas apgalvoja, ka ES izlase nav tik reprezentatīva kā sākotnējā izlase, kurā bija iekļautas veselas uzņēmumu grupas. Tās uzskatīja, ka objektīvu analīzi par situāciju Savienības ražošanas nozarē varētu sagatavot tikai tad, ja izlasē būtu iekļauti visi uzņēmumi, kas ir uzņēmumu grupu daļas. Šīs personas īpaši norādīja, ka izmaksas un ieņēmumi varētu tikt saistīti ar konkrētiem grupas uzņēmumiem, kuri nav apmeklēti, un tādējādi tie var nebūt iekļauti kaitējuma analīzē. |
| --- | --- |

(22)

Dažas personas apgalvoja, ka ES izlase nav tik reprezentatīva kā sākotnējā izlase, kurā bija iekļautas veselas uzņēmumu grupas. Tās uzskatīja, ka objektīvu analīzi par situāciju Savienības ražošanas nozarē varētu sagatavot tikai tad, ja izlasē būtu iekļauti visi uzņēmumi, kas ir uzņēmumu grupu daļas. Šīs personas īpaši norādīja, ka izmaksas un ieņēmumi varētu tikt saistīti ar konkrētiem grupas uzņēmumiem, kuri nav apmeklēti, un tādējādi tie var nebūt iekļauti kaitējuma analīzē.

| (23) | Šajā ziņā būtu jānorāda, ka Komisija rūpīgi izskatīja un pārbaudīja datus, ko sniedza visi izlasē iekļautie un neiekļautie uzņēmumi, jo īpaši uzņēmumi, kuri pieder grupām, lai nodrošinātu, ka visas izmaksas un ieņēmumi, ar ko saistītas izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas un pārdošanas darbības, būtu pilnīgi atspoguļoti kaitējuma analīzē. |
| --- | --- |

(23)

Šajā ziņā būtu jānorāda, ka Komisija rūpīgi izskatīja un pārbaudīja datus, ko sniedza visi izlasē iekļautie un neiekļautie uzņēmumi, jo īpaši uzņēmumi, kuri pieder grupām, lai nodrošinātu, ka visas izmaksas un ieņēmumi, ar ko saistītas izlasē iekļauto uzņēmumu ražošanas un pārdošanas darbības, būtu pilnīgi atspoguļoti kaitējuma analīzē.

| (24) | Dažas personas iebilda pret to Savienības ražotāju iekļaušanu ES izlasē, kuri ir savas darbības sākumposmā. Tās arī apgalvoja, ka izlasē nebija jāiekļauj uzņēmums, kam 2011. gadā bija ievērojama rezerves jauda un kas atrodas dalībvalstī, kura nav īstenojusi Atjaunojamo energoresursu direktīvu (“AED”) (4). Tika arī apgalvots, ka, ja šos uzņēmumus tomēr iekļautu izlasē, Komisijai būtu jākoriģē to dati, lai ņemtu vērā attiecīgos izņēmuma apstākļus. |
| --- | --- |

(24)

Dažas personas iebilda pret to Savienības ražotāju iekļaušanu ES izlasē, kuri ir savas darbības sākumposmā. Tās arī apgalvoja, ka izlasē nebija jāiekļauj uzņēmums, kam 2011. gadā bija ievērojama rezerves jauda un kas atrodas dalībvalstī, kura nav īstenojusi Atjaunojamo energoresursu direktīvu (“AED”) (4). Tika arī apgalvots, ka, ja šos uzņēmumus tomēr iekļautu izlasē, Komisijai būtu jākoriģē to dati, lai ņemtu vērā attiecīgos izņēmuma apstākļus.

| (25) | Uzskatāms, ka izlasē drīkst iekļaut arī tādus uzņēmumus, kas ir nesen sākuši vai atsākuši darbību. Iekļaujot šos uzņēmumus izlasē, netiek pārkāpti pamatregulas 17. pantā noteiktie izlases veidošanas kritēriji. Attiecībā uz šo uzņēmumu datu koriģēšanu personas nenorādīja konkrētu iemeslu vai pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu, un nenorādīja arī šādas koriģēšanas metodi. |
| --- | --- |

(25)

Uzskatāms, ka izlasē drīkst iekļaut arī tādus uzņēmumus, kas ir nesen sākuši vai atsākuši darbību. Iekļaujot šos uzņēmumus izlasē, netiek pārkāpti pamatregulas 17. pantā noteiktie izlases veidošanas kritēriji. Attiecībā uz šo uzņēmumu datu koriģēšanu personas nenorādīja konkrētu iemeslu vai pierādījumus, kas pamatotu to apgalvojumu, un nenorādīja arī šādas koriģēšanas metodi.

| (26) | Turklāt izmeklēšanā netika konstatētas nekādas izmaksas, piemēram, paātrināta nolietojuma izmaksas, kas būtu jākoriģē, lai novērstu jebkādas novirzes, kuru pamatojums ir uzņēmuma darbības sākšana. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(26)

Turklāt izmeklēšanā netika konstatētas nekādas izmaksas, piemēram, paātrināta nolietojuma izmaksas, kas būtu jākoriģē, lai novērstu jebkādas novirzes, kuru pamatojums ir uzņēmuma darbības sākšana. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts.

| (27) | Dažas personas arī iebilda pret to, ka no ES izlases izslēdza ES pagaidu izlasē iekļautu uzņēmumu, kas atrodas dalībvalstī, kurā ir augsts bioetanola patēriņš un ražošanas apjoms. Tās apgalvoja, ka šā uzņēmuma ekonomiskā situācija bija laba un ka tieši tāpēc to izslēdza no izlases. Tās arī norādīja, ka izlases veidošana bija tendēta par labu kaitējuma konstatēšanai. Kā norādīja minētās personas, Komisijai būtu vajadzējis nosūtīt tā sauktās minianketas visiem ražotājiem, lai savāktu izlases izveidei vajadzīgos datus. |
| --- | --- |

(27)

Dažas personas arī iebilda pret to, ka no ES izlases izslēdza ES pagaidu izlasē iekļautu uzņēmumu, kas atrodas dalībvalstī, kurā ir augsts bioetanola patēriņš un ražošanas apjoms. Tās apgalvoja, ka šā uzņēmuma ekonomiskā situācija bija laba un ka tieši tāpēc to izslēdza no izlases. Tās arī norādīja, ka izlases veidošana bija tendēta par labu kaitējuma konstatēšanai. Kā norādīja minētās personas, Komisijai būtu vajadzējis nosūtīt tā sauktās minianketas visiem ražotājiem, lai savāktu izlases izveidei vajadzīgos datus.

| (28) | Attiecībā uz minianketu nosūtīšanu jānorāda, ka pirms izlases izveides Komisija prasīja visiem zināmajiem iesaistītajiem Savienības ražotājiem sniegt informāciju, lai varētu savākt attiecīgos izlases izveidei vajadzīgos datus. Kā minēts paziņojuma 5.2.1. punktā, šī informācija ieinteresētajām personām paredzētos materiālos bija pieejama no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, un tajā nebija sniegtas ziņas par respondentu ekonomisko situāciju. Tāpēc Komisijas rīcībā bija pietiekama atbilstīgā informācija, lai izveidotu pamatregulas 17. pantā noteiktajiem kritērijiem atbilstīgu reprezentatīvu izlasi, taču tā nevarēja atlasīt uzņēmumus pēc darbības rezultātiem. Tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz minianketu nosūtīšanu jānorāda, ka pirms izlases izveides Komisija prasīja visiem zināmajiem iesaistītajiem Savienības ražotājiem sniegt informāciju, lai varētu savākt attiecīgos izlases izveidei vajadzīgos datus. Kā minēts paziņojuma 5.2.1. punktā, šī informācija ieinteresētajām personām paredzētos materiālos bija pieejama no izmeklēšanas ierosināšanas dienas, un tajā nebija sniegtas ziņas par respondentu ekonomisko situāciju. Tāpēc Komisijas rīcībā bija pietiekama atbilstīgā informācija, lai izveidotu pamatregulas 17. pantā noteiktajiem kritērijiem atbilstīgu reprezentatīvu izlasi, taču tā nevarēja atlasīt uzņēmumus pēc darbības rezultātiem. Tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti.

| (29) | Visbeidzot, tika apgalvots, ka izlasē vajadzēja iekļaut uzņēmumus, kas ražo bioetanolu no cukurbietēm, jo, izmantojot šo izejmateriālu, var gūt daudz lielāku peļņu, nekā izmantojot, piemēram, kviešus. Lai gan šis iebildums netika pamatots, pieejamā informācija liecina, ka no cukurbietēm ražots bioetanols veido tikai nelielu daļu no kopējā Savienības produkcijas apjoma – aptuveni 12 % 2011. gadā – un ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi daļēji izmanto cukurbietes kā bioetanola ražošanas izejvielu. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(29)

Visbeidzot, tika apgalvots, ka izlasē vajadzēja iekļaut uzņēmumus, kas ražo bioetanolu no cukurbietēm, jo, izmantojot šo izejmateriālu, var gūt daudz lielāku peļņu, nekā izmantojot, piemēram, kviešus. Lai gan šis iebildums netika pamatots, pieejamā informācija liecina, ka no cukurbietēm ražots bioetanols veido tikai nelielu daļu no kopējā Savienības produkcijas apjoma – aptuveni 12 % 2011. gadā – un ka divi izlasē iekļautie uzņēmumi daļēji izmanto cukurbietes kā bioetanola ražošanas izejvielu. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts.

| (30) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka izlase, kas, kā iepriekš paskaidrots, izveidota, lai analizētu nodarīto kaitējumu, reprezentatīvi raksturo Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka izlase, kas, kā iepriekš paskaidrots, izveidota, lai analizētu nodarīto kaitējumu, reprezentatīvi raksturo Savienības ražošanas nozari.

1.2.3.   Nesaistīto importētāju pārbaude izlases veidā

| (31) | Ņemot vērā to, ka procedūrā iesaistīto importētāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju pārbaude izlases veidā. |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā to, ka procedūrā iesaistīto importētāju skaits varētu būt liels, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju pārbaude izlases veidā.

| (32) | Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tikai trīs importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā sadarbojās neliels importētāju skaits, pārbaude izlases veidā netika uzskatīta par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(32)

Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tikai trīs importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā sadarbojās neliels importētāju skaits, pārbaude izlases veidā netika uzskatīta par vajadzīgu.

1.2.4.   Atbildes uz anketas jautājumiem un to pārbaudes

| (33) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām. Tādējādi anketas tika nosūtītas izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Savienības nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās, un visiem lietotājiem, par ko bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(33)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām. Tādējādi anketas tika nosūtītas izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Savienības nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās, un visiem lietotājiem, par ko bija zināms, ka uz tiem attiecas izmeklēšana.

| (34) | Atbildes tika saņemtas no izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem importētājiem un četriem lietotājiem. |
| --- | --- |

(34)

Atbildes tika saņemtas no izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem importētājiem un četriem lietotājiem.

| (35) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko sniedza ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai galīgi konstatētu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(35)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko sniedza ieinteresētās personas un ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai galīgi konstatētu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Savienības intereses.

| (36) | Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos. | Eksportētāji/ražotāji ASV







  — | Marquis Energy LLC, Hanepina (Hennepin), Ilinoisa (Illinois), |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

Pārbaudes apmeklējumi notika šādos uzņēmumos.

Eksportētāji/ražotāji ASV

—

Marquis Energy LLC, Hanepina (Hennepin), Ilinoisa (Illinois),

| — | Patriot Renewable Fuels LLC, Anavana (Annawan), Ilinoisa, |
| --- | --- |

—

Patriot Renewable Fuels LLC, Anavana (Annawan), Ilinoisa,

| — | Platinum Ethanol LLC, Artūra (Arthur), Aiova (Iowa), |
| --- | --- |

—

Platinum Ethanol LLC, Artūra (Arthur), Aiova (Iowa),

| — | Plymouth Energy Company LLC, Merila (Merrill), Aiova, |
| --- | --- |

—

Plymouth Energy Company LLC, Merila (Merrill), Aiova,

| — | POET LLC, Vičita (Wichita), Kanzasa (Kansas) un Sūfolsa (Sioux Falls), Dienviddakota (South Dakota). |
| --- | --- |

—

POET LLC, Vičita (Wichita), Kanzasa (Kansas) un Sūfolsa (Sioux Falls), Dienviddakota (South Dakota).

| | Nesaistītais tirgotājs ASV







  — | Bio Urja Trading LLC, Hjūstona (Houston), Teksasa (Texas). |
| --- | --- | --- |

Nesaistītais tirgotājs ASV

—

Bio Urja Trading LLC, Hjūstona (Houston), Teksasa (Texas).

| | Saistītais tirgotājs Šveicē







  — | Cargill International SA, Ženēva. |
| --- | --- | --- |

Saistītais tirgotājs Šveicē

—

Cargill International SA, Ženēva.

| | Ražotāji Savienībā







  — | Abengoa Energy Netherlands B.V., Roterdama, Nīderlande, |
| --- | --- | --- |

Ražotāji Savienībā

—

Abengoa Energy Netherlands B.V., Roterdama, Nīderlande,

| — | BioWanze S.A., Wanze, Beļģija, |
| --- | --- |

—

BioWanze S.A., Wanze, Beļģija,

| — | Crop Energies Bioethanol GmbH, Manheima, Vācija, |
| --- | --- |

—

Crop Energies Bioethanol GmbH, Manheima, Vācija,

| — | Ensus, Jarma, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Ensus, Jarma, Apvienotā Karaliste,

| — | Lantmännen Energi / Agroetanol, Norčēpinga, Zviedrija, |
| --- | --- |

—

Lantmännen Energi / Agroetanol, Norčēpinga, Zviedrija,

| — | Tereos BENP, Lilbona, Francija. |
| --- | --- |

—

Tereos BENP, Lilbona, Francija.

| | Nesaistītie importētāji Savienībā







  — | Shell Trading Rotterdam B.V., Roterdama, Nīderlande, |
| --- | --- | --- |

Nesaistītie importētāji Savienībā

—

Shell Trading Rotterdam B.V., Roterdama, Nīderlande,

| — | Greenergy Fuels Limited, Londona, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Greenergy Fuels Limited, Londona, Apvienotā Karaliste.

| | Lietotāji Savienībā







  — | Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Roterdama, Nīderlande. |
| --- | --- | --- |

Lietotāji Savienībā

—

Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Roterdama, Nīderlande.

1.3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (37) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim. Ar kaitējuma novērtēšanu saistīto tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk – “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(37)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim. Ar kaitējuma novērtēšanu saistīto tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk – “attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (38) | Attiecīgais ražojums ir bioetanols, reizēm saukts par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturēts vai nedenaturēts, izņemot tādus ražojumus, kuru sastāvā ūdens pārsniedz 0,3 % (m/m), ko mēra saskaņā ar standartu EN 15376, bet ieskaitot etilspirtu, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) un kurš atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), un kura izcelsmes valsts ir ASV, un kuru pašreiz klasificē ar šādiem KN kodiem: ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97. |
| --- | --- |

(38)

Attiecīgais ražojums ir bioetanols, reizēm saukts par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturēts vai nedenaturēts, izņemot tādus ražojumus, kuru sastāvā ūdens pārsniedz 0,3 % (m/m), ko mēra saskaņā ar standartu EN 15376, bet ieskaitot etilspirtu, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) un kurš atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), un kura izcelsmes valsts ir ASV, un kuru pašreiz klasificē ar šādiem KN kodiem: ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97.

| (39) | Bioetanolu var ražot no dažādām lauksaimniecības izejvielām, piemēram, cukurniedrēm, cukurbietēm, kartupeļiem, maniokas un kukurūzas. Kā aprakstīts turpmāk, ASV bioetanolu nošķir pēc dažādajām tā ražošanā izmantotajām izejvielām:






  a) | parastā biodegviela (galvenā ražošanas izejviela ir kukurūza, un to parasti sauc par kukurūzas etanolu) – to definē kā atjaunojamu degvielu, kuru iegūst no kukurūzas cietes, kas izgatavota ražotnēs, kuru būvniecība sākta pēc Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likuma (Energy Independence and Security Act) spēkā stāšanās dienas 2007. gada decembrī (5), un kuras izmantošanai nākotnē par 20 % jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas (“SEG”) salīdzinājumā ar benzīna un dīzeļdegvielas SEG emisiju pamatlīmeni visā aprites ciklā; |
| --- | --- | --- |

(39)

Bioetanolu var ražot no dažādām lauksaimniecības izejvielām, piemēram, cukurniedrēm, cukurbietēm, kartupeļiem, maniokas un kukurūzas. Kā aprakstīts turpmāk, ASV bioetanolu nošķir pēc dažādajām tā ražošanā izmantotajām izejvielām:

a)

parastā biodegviela (galvenā ražošanas izejviela ir kukurūza, un to parasti sauc par kukurūzas etanolu) – to definē kā atjaunojamu degvielu, kuru iegūst no kukurūzas cietes, kas izgatavota ražotnēs, kuru būvniecība sākta pēc Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likuma (Energy Independence and Security Act) spēkā stāšanās dienas 2007. gada decembrī (5), un kuras izmantošanai nākotnē par 20 % jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas (“SEG”) salīdzinājumā ar benzīna un dīzeļdegvielas SEG emisiju pamatlīmeni visā aprites ciklā;

| b) | uzlabotā biodegviela – to definē kā tādu atjaunojamu degvielu, kas nav no kukurūzas cietes ražots etanols, un tā iegūta no atjaunojamas biomasas, kuras SEG emisijas visā aprites ciklā, kā noteikusi par Enerģētikas likuma (Energy Policy Act, EPA) īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 50 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis. Šis jēdziens ietver “celulozes biodegvielu”, piemēram, bioetanolu, un “dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes”. Likuma normas par uzlaboto biodegvielas veidu attiecas arī uz celulozes biodegvielu, dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes un nediferencētu uzlabotu biodegvielu. |
| --- | --- |

b)

uzlabotā biodegviela – to definē kā tādu atjaunojamu degvielu, kas nav no kukurūzas cietes ražots etanols, un tā iegūta no atjaunojamas biomasas, kuras SEG emisijas visā aprites ciklā, kā noteikusi par Enerģētikas likuma (Energy Policy Act, EPA) īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 50 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis. Šis jēdziens ietver “celulozes biodegvielu”, piemēram, bioetanolu, un “dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes”. Likuma normas par uzlaboto biodegvielas veidu attiecas arī uz celulozes biodegvielu, dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes un nediferencētu uzlabotu biodegvielu.

| (40) | Celulozes biodegvielu (6) konkrētāk definē kā atjaunojamu degvielu, ko iegūst no jebkuras celulozes, hemicelulozes vai lignīna, kuru savukārt iegūst no atjaunojamas biomasas, un kam SEG emisijas visā aprites ciklā, kā noteikusi par EPA īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 60 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis aprites ciklā. Celulozes biodegviela ietver celulozes bioetanolu. Notiek izpēte un izmēģinājuma projekti, ko pārsvarā atbalsta ASV Federālā valdība, saistībā ar uzlabotas biodegvielas, jo īpaši celulozes bioetanola, ražošanu galvenokārt no lauksaimniecības un mežsaimniecības atkritumiem. Saskaņā ar ASV amatpersonu teikto un publiski pieejamiem datiem (7) šā veida bioetanola produkcijas apjoms 2014. gadā sasniegs aptuveni četrus miljardus litru un līdz 2021. gadam – vairāk nekā 50 miljardus litru. Izmeklēšanas periodā celulozes bioetanola ražošanas apjomi bija nelieli. |
| --- | --- |

(40)

Celulozes biodegvielu (6) konkrētāk definē kā atjaunojamu degvielu, ko iegūst no jebkuras celulozes, hemicelulozes vai lignīna, kuru savukārt iegūst no atjaunojamas biomasas, un kam SEG emisijas visā aprites ciklā, kā noteikusi par EPA īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 60 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis aprites ciklā. Celulozes biodegviela ietver celulozes bioetanolu. Notiek izpēte un izmēģinājuma projekti, ko pārsvarā atbalsta ASV Federālā valdība, saistībā ar uzlabotas biodegvielas, jo īpaši celulozes bioetanola, ražošanu galvenokārt no lauksaimniecības un mežsaimniecības atkritumiem. Saskaņā ar ASV amatpersonu teikto un publiski pieejamiem datiem (7) šā veida bioetanola produkcijas apjoms 2014. gadā sasniegs aptuveni četrus miljardus litru un līdz 2021. gadam – vairāk nekā 50 miljardus litru. Izmeklēšanas periodā celulozes bioetanola ražošanas apjomi bija nelieli.

| (41) | Izmeklēšanas periodā un līdz šim galvenā izejviela ASV ir bijusi kukurūza, savukārt Savienībā – kvieši. |
| --- | --- |

(41)

Izmeklēšanas periodā un līdz šim galvenā izejviela ASV ir bijusi kukurūza, savukārt Savienībā – kvieši.

| (42) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolu parasti pārdod tīrā veidā maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem, kas to sajauc (8) ar benzīnu, jo īpaši, lai iegūtu augsta līmeņa maisījumus, ko eksportē vai pārdod vietējā tirgū tālākai sajaukšanai un izmanto kā degvielu. Jaukšana nav īpaši sarežģīta darbība, un to var izdarīt, sajaucot produktus īpašās tvertnēs un vēlamās procentuālās daļās pievienojot bioetanolu un benzīnu. |
| --- | --- |

(42)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolu parasti pārdod tīrā veidā maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem, kas to sajauc (8) ar benzīnu, jo īpaši, lai iegūtu augsta līmeņa maisījumus, ko eksportē vai pārdod vietējā tirgū tālākai sajaukšanai un izmanto kā degvielu. Jaukšana nav īpaši sarežģīta darbība, un to var izdarīt, sajaucot produktus īpašās tvertnēs un vēlamās procentuālās daļās pievienojot bioetanolu un benzīnu.

| (43) | Lai identificētu dažādos bioetanola un bioetanola maisījumu veidus, ko izmanto visā pasaulē, etanola degvielas maisījumus apzīmē ar burtu “E” un ciparu, kas norāda etanola degvielas procentuālo saturu maisījumā no kopējā tilpuma. Piemēram, E85 nozīmē, ka tā sastāvā ir 85 % bezūdens etanola un 15 % benzīna. Maisījumi ar zemu etanola saturu no E5 līdz E25 tiek saukti arī par gazoholu, lai gan starptautiski jēdziens “gazohols” visbiežāk tiek lietots attiecībā uz E10 maisījumiem. E10 vai zemākas pakāpes maisījumi līdz 2011. gadam ir izmantoti vairāk nekā divdesmit valstīs visā pasaulē, visvairāk – ASV, kur gandrīz viss 2010. gadā mazumtirdzniecībā pārdotais benzīns bija sajaukts ar 10 % bioetanola. |
| --- | --- |

(43)

Lai identificētu dažādos bioetanola un bioetanola maisījumu veidus, ko izmanto visā pasaulē, etanola degvielas maisījumus apzīmē ar burtu “E” un ciparu, kas norāda etanola degvielas procentuālo saturu maisījumā no kopējā tilpuma. Piemēram, E85 nozīmē, ka tā sastāvā ir 85 % bezūdens etanola un 15 % benzīna. Maisījumi ar zemu etanola saturu no E5 līdz E25 tiek saukti arī par gazoholu, lai gan starptautiski jēdziens “gazohols” visbiežāk tiek lietots attiecībā uz E10 maisījumiem. E10 vai zemākas pakāpes maisījumi līdz 2011. gadam ir izmantoti vairāk nekā divdesmit valstīs visā pasaulē, visvairāk – ASV, kur gandrīz viss 2010. gadā mazumtirdzniecībā pārdotais benzīns bija sajaukts ar 10 % bioetanola.

| (44) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka jebkuru bioetanolu uzskata par biodegvielu saskaņā ar pašreizējo Valsts atjaunojamās degvielas standarta programmu (RFS1), kas izveidota atbilstīgi 2005. gada Enerģētikas likumam (Energy Policy Act), ar kuru tika grozīts Tīra gaisa likums (Clean Air Act), ieviešot pirmo atjaunojamās degvielas valsts standartu. ASV Kongress noteica, ka ASV Vides aizsardzības aģentūrai (EPA) programmas izstrādē un īstenošanā jāsadarbojas ar ASV Enerģētikas ministriju, ASV Lauksaimniecības ministriju un ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(44)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka jebkuru bioetanolu uzskata par biodegvielu saskaņā ar pašreizējo Valsts atjaunojamās degvielas standarta programmu (RFS1), kas izveidota atbilstīgi 2005. gada Enerģētikas likumam (Energy Policy Act), ar kuru tika grozīts Tīra gaisa likums (Clean Air Act), ieviešot pirmo atjaunojamās degvielas valsts standartu. ASV Kongress noteica, ka ASV Vides aizsardzības aģentūrai (EPA) programmas izstrādē un īstenošanā jāsadarbojas ar ASV Enerģētikas ministriju, ASV Lauksaimniecības ministriju un ieinteresētajām personām.

| (45) | Īstenojot savu enerģētikas politiku, ASV no 2005. gada kļuva par pasaulē lielāko bioetanola ražotāju, saražojot 57,5 % no vispasaules produkcijas. Īstenojot EPA paredzētās prasības, 2009. gadā tika saražoti vismaz 11 miljardi ASV galonu atjaunojamās degvielas, jo īpaši, lai izpildītu 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumā noteiktos mērķus. Lielapjoma ražošana ASV ražotājiem arī sniedza iespēju eksportēt bioetanolu uz citiem tirgiem, tostarp Savienību. |
| --- | --- |

(45)

Īstenojot savu enerģētikas politiku, ASV no 2005. gada kļuva par pasaulē lielāko bioetanola ražotāju, saražojot 57,5 % no vispasaules produkcijas. Īstenojot EPA paredzētās prasības, 2009. gadā tika saražoti vismaz 11 miljardi ASV galonu atjaunojamās degvielas, jo īpaši, lai izpildītu 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumā noteiktos mērķus. Lielapjoma ražošana ASV ražotājiem arī sniedza iespēju eksportēt bioetanolu uz citiem tirgiem, tostarp Savienību.

| (46) | Saskaņā ar oficiāliem informācijas avotiem, tirgus datiem un publiski pieejamo informāciju (9) jebkuru bioetanolu un bioetanolu maisījumos, proti, bioetanola un minerālā benzīna maisījumus, kā paskaidrots iepriekš 43. apsvērumā, ko saražo ASV un pārdod ASV vai arī eksportē, uzskata par bioetanola degvielu un uz tiem attiecas tiesību aktu kopums par energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un alternatīviem degvielas veidiem ASV. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar oficiāliem informācijas avotiem, tirgus datiem un publiski pieejamo informāciju (9) jebkuru bioetanolu un bioetanolu maisījumos, proti, bioetanola un minerālā benzīna maisījumus, kā paskaidrots iepriekš 43. apsvērumā, ko saražo ASV un pārdod ASV vai arī eksportē, uzskata par bioetanola degvielu un uz tiem attiecas tiesību aktu kopums par energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un alternatīviem degvielas veidiem ASV.

| (47) | Ir konstatēts, ka visiem izmeklējamiem bioetanola veidiem un bioetanoliem maisījumos neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Iespējamās attiecīgā ražojuma minimālās variācijas nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(47)

Ir konstatēts, ka visiem izmeklējamiem bioetanola veidiem un bioetanoliem maisījumos neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Iespējamās attiecīgā ražojuma minimālās variācijas nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

| (48) | Dažas personas apgalvoja, ka nav skaidra attiecīgā ražojuma definīcija, jo īpaši tāpēc, ka tajā netiek nošķirts degvielā izmantojamais bioetanols no citiem mērķiem paredzētā bioetanola. Tās norādīja, ka tādēļ izmeklēšanā būtu jāiekļauj visi lietojuma veidi un no visiem avotiem iegūtais etanols, tostarp sintētiskais etanols, kas konkurē ar rūpnieciski izmantojamo etanolu. |
| --- | --- |

(48)

Dažas personas apgalvoja, ka nav skaidra attiecīgā ražojuma definīcija, jo īpaši tāpēc, ka tajā netiek nošķirts degvielā izmantojamais bioetanols no citiem mērķiem paredzētā bioetanola. Tās norādīja, ka tādēļ izmeklēšanā būtu jāiekļauj visi lietojuma veidi un no visiem avotiem iegūtais etanols, tostarp sintētiskais etanols, kas konkurē ar rūpnieciski izmantojamo etanolu.

| (49) | Kāda cita persona apgalvoja pretējo, proti, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj tikai degvielā izmantojamais bioetanols un ka rūpnieciski izmantojamais bioetanols tāpēc nebūtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(49)

Kāda cita persona apgalvoja pretējo, proti, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj tikai degvielā izmantojamais bioetanols un ka rūpnieciski izmantojamais bioetanols tāpēc nebūtu jāņem vērā.

| (50) | Šajā ziņā tiek norādīts, ka attiecīgais ražojums būtu jādefinē, galvenokārt ņemot vērā tā fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, nevis lietojuma veidus. Ražojumam, kam ir dažādi lietojuma veidi, patiešām var būt vienādas vai līdzīgas pamatīpašības neatkarīgi no tā turpmākās izmantošanas, un konkrētos apstākļos var būt vajadzība padziļināt ražojuma definīcijas un ražojuma veida analīzi, ņemot vērā ražošanas nozares un tirgus specifiku. |
| --- | --- |

(50)

Šajā ziņā tiek norādīts, ka attiecīgais ražojums būtu jādefinē, galvenokārt ņemot vērā tā fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, nevis lietojuma veidus. Ražojumam, kam ir dažādi lietojuma veidi, patiešām var būt vienādas vai līdzīgas pamatīpašības neatkarīgi no tā turpmākās izmantošanas, un konkrētos apstākļos var būt vajadzība padziļināt ražojuma definīcijas un ražojuma veida analīzi, ņemot vērā ražošanas nozares un tirgus specifiku.

| (51) | Šajā lietā bija skaidrs, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nebija paredzēts ražojuma definīcijā iekļaut sintētisko etanolu. Sintētiskā etanola īpašības atšķiras no bioetanola īpašībām, un tas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma definīciju. Neviens no ražotājiem, kas piedalījās šajā izmeklēšanā, nav pievērsies šā ražojuma ražošanai. Tāpēc sintētisko etanolu nevar iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā un izmeklēšana uz to neattiecas. Pretēji dažu personu apgalvojumam šis paskaidrojums nerada izmeklēšanas darbības jomas vai attiecīgā ražojuma definīcijas izmaiņas un tas neietekmēja izmantoto datu kvalitāti. |
| --- | --- |

(51)

Šajā lietā bija skaidrs, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nebija paredzēts ražojuma definīcijā iekļaut sintētisko etanolu. Sintētiskā etanola īpašības atšķiras no bioetanola īpašībām, un tas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma definīciju. Neviens no ražotājiem, kas piedalījās šajā izmeklēšanā, nav pievērsies šā ražojuma ražošanai. Tāpēc sintētisko etanolu nevar iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā un izmeklēšana uz to neattiecas. Pretēji dažu personu apgalvojumam šis paskaidrojums nerada izmeklēšanas darbības jomas vai attiecīgā ražojuma definīcijas izmaiņas un tas neietekmēja izmantoto datu kvalitāti.

| (52) | Degvielā izmantojamam bioetanolam un citiem mērķiem paredzētajam bioetanolam var būt līdzīgas īpašības. Tomēr izmeklēšana attiecās uz dempingu, ko radīja ASV uzņēmēji, kuri ražoja vai samaisīja degvielā izmantojamo bioetanolu, proti, degvielas maisījuma sastāvā iekļaujamo bioetanolu. Arī izmeklēšana, kas attiecās uz Savienības ražotājiem, bija vērsta uz degvielā izmantojamu, nevis citiem lietošanas veidiem paredzētu bioetanolu. Tāpēc izmeklēšanā būtu jāietver tikai tie bioetanola veidi, kas paredzēti izmantošanai degvielā. |
| --- | --- |

(52)

Degvielā izmantojamam bioetanolam un citiem mērķiem paredzētajam bioetanolam var būt līdzīgas īpašības. Tomēr izmeklēšana attiecās uz dempingu, ko radīja ASV uzņēmēji, kuri ražoja vai samaisīja degvielā izmantojamo bioetanolu, proti, degvielas maisījuma sastāvā iekļaujamo bioetanolu. Arī izmeklēšana, kas attiecās uz Savienības ražotājiem, bija vērsta uz degvielā izmantojamu, nevis citiem lietošanas veidiem paredzētu bioetanolu. Tāpēc izmeklēšanā būtu jāietver tikai tie bioetanola veidi, kas paredzēti izmantošanai degvielā.

| (53) | Importētāji, kas importēto ASV izcelsmes bioetanolu neizmantos degvielā, var sagatavot deklarāciju saskaņā ar Savienības Muitas kodeksa (10) 291.–300. pantā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem par galapatēriņu. |
| --- | --- |

(53)

Importētāji, kas importēto ASV izcelsmes bioetanolu neizmantos degvielā, var sagatavot deklarāciju saskaņā ar Savienības Muitas kodeksa (10) 291.–300. pantā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem par galapatēriņu.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (54) | Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares ražotajam bioetanolam, ko pārdod Savienības tirgū, un bioetanolam, ko Savienībā eksportē no ASV, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. |
| --- | --- |

(54)

Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares ražotajam bioetanolam, ko pārdod Savienības tirgū, un bioetanolam, ko Savienībā eksportē no ASV, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības.

| (55) | Kā aprakstīts iepriekš 39. apsvērumā, bioetanolu var ražot no dažādām izejvielām. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts, ka izmantotās izejvielas radītu kādas galaprodukta īpašību atšķirības. Tika noskaidrots, ka attiecīgais ražojums, ko ASV ražo galvenokārt no kukurūzas un ko eksportē uz Savienību, ir savstarpēji aizstājams ar ražojumu, ko Savienības ražotāji ražo galvenokārt no kviešiem un pārdod Savienībā. Turklāt izmantošanas veidu atšķirības un atšķirības attiecībā uz to, kā šo ražojumu uztver uzņēmēji un lietotāji bioetanola tirgū, ja tādas vispār ir, nav lielas. |
| --- | --- |

(55)

Kā aprakstīts iepriekš 39. apsvērumā, bioetanolu var ražot no dažādām izejvielām. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts, ka izmantotās izejvielas radītu kādas galaprodukta īpašību atšķirības. Tika noskaidrots, ka attiecīgais ražojums, ko ASV ražo galvenokārt no kukurūzas un ko eksportē uz Savienību, ir savstarpēji aizstājams ar ražojumu, ko Savienības ražotāji ražo galvenokārt no kviešiem un pārdod Savienībā. Turklāt izmantošanas veidu atšķirības un atšķirības attiecībā uz to, kā šo ražojumu uztver uzņēmēji un lietotāji bioetanola tirgū, ja tādas vispār ir, nav lielas.

| (56) | Tāpēc tiek apstiprināts, ka bioetanols, ko ražo un pārdod Savienībā, un attiecīgais ražojums, ko eksportē no ASV, būtu jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(56)

Tāpēc tiek apstiprināts, ka bioetanols, ko ražo un pārdod Savienībā, un attiecīgais ražojums, ko eksportē no ASV, būtu jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

| (57) | Daži izlasē iekļautie ASV ražotāji apgalvoja, ka ASV ražotais un ASV tirgū pārdotais bioetanols nav līdzīgs attiecīgajam ražojumam, jo tas tikai daļēji atbilst paziņojumā par procedūras sākšanu sniegtajam ražojuma aprakstam. Proti, ASV tirgū pārdoto bioetanola veidu sastāvā ūdens pārsniedz noteikto 0,3 % robežvērtību un tie atbilst ASV standartam (ASTM), nevis standartam EN 15376. |
| --- | --- |

(57)

Daži izlasē iekļautie ASV ražotāji apgalvoja, ka ASV ražotais un ASV tirgū pārdotais bioetanols nav līdzīgs attiecīgajam ražojumam, jo tas tikai daļēji atbilst paziņojumā par procedūras sākšanu sniegtajam ražojuma aprakstam. Proti, ASV tirgū pārdoto bioetanola veidu sastāvā ūdens pārsniedz noteikto 0,3 % robežvērtību un tie atbilst ASV standartam (ASTM), nevis standartam EN 15376.

| (58) | Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolam, ko ražo pārdošanai ASV tirgū, un attiecīgajam ražojumam lielā mērā ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības. Pamatregulas 1. panta 4. punktā noteikts, ka līdzīgajam ražojumam nav obligāti jābūt visos aspektos vienādam ar attiecīgo ražojumu, bet tas var būt ražojums, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgā ražojuma īpašībām, kaut arī tie nav identiski visos aspektos. Tas ir attiecināms uz ASV tirgū pārdoto bioetanolu un bioetanolu, ko eksportē uz Savienību. Ir bijuši precedenti, kad ražojumi tika uzskatīti par līdzīgiem attiecīgajam ražojumam, neņemot vērā konkrētas atšķirības (11). |
| --- | --- |

(58)

Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolam, ko ražo pārdošanai ASV tirgū, un attiecīgajam ražojumam lielā mērā ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības. Pamatregulas 1. panta 4. punktā noteikts, ka līdzīgajam ražojumam nav obligāti jābūt visos aspektos vienādam ar attiecīgo ražojumu, bet tas var būt ražojums, kura īpašības ir ļoti līdzīgas attiecīgā ražojuma īpašībām, kaut arī tie nav identiski visos aspektos. Tas ir attiecināms uz ASV tirgū pārdoto bioetanolu un bioetanolu, ko eksportē uz Savienību. Ir bijuši precedenti, kad ražojumi tika uzskatīti par līdzīgiem attiecīgajam ražojumam, neņemot vērā konkrētas atšķirības (11).

| (59) | Tāpēc tika nolemts mainīt provizorisko konstatējumu un uzskatīt, ka ASTM bioetanols, ko pārdod ASV tirgū, ir attiecīgajam ražojumam līdzīgs ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(59)

Tāpēc tika nolemts mainīt provizorisko konstatējumu un uzskatīt, ka ASTM bioetanols, ko pārdod ASV tirgū, ir attiecīgajam ražojumam līdzīgs ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Ievads

| (60) | Kā paskaidrots 6.–16. apsvērumā, lai izmeklētu iespējama dempinga pastāvēšanu, izmeklēšana attiecās, pirmkārt, uz bioetanola ražotājiem un, otrkārt, uz tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(60)

Kā paskaidrots 6.–16. apsvērumā, lai izmeklētu iespējama dempinga pastāvēšanu, izmeklēšana attiecās, pirmkārt, uz bioetanola ražotājiem un, otrkārt, uz tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas eksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu.

| (61) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu ar regulu, ar ko piemēro maksājumu, nosaka katra piegādātāja maksājumu vai arī, ja tas nav iespējams, nosaka attiecīgās piegādātājas valsts maksājumu. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu ar regulu, ar ko piemēro maksājumu, nosaka katra piegādātāja maksājumu vai arī, ja tas nav iespējams, nosaka attiecīgās piegādātājas valsts maksājumu.

| (62) | Daži ražotāji iebilda, ka ir iespējams identificēt un izsekot, kuri no to ražojumiem tiek pārdoti ASV uzņēmējiem, kas tos plāno eksportēt, it īpaši uz Savienību. Tie norādīja uz AED paredzēto sertifikāciju, bet nevarēja pierādīt saikni starp saviem pārdošanas darījumiem ASV tirgū un citu uzņēmēju eksportu uz ES. Kā minēts iepriekš 12. un turpmāk 63. apsvērumā, minētie ražotāji arī nebija informēti par eksporta uz Savienību cenu apmēru. |
| --- | --- |

(62)

Daži ražotāji iebilda, ka ir iespējams identificēt un izsekot, kuri no to ražojumiem tiek pārdoti ASV uzņēmējiem, kas tos plāno eksportēt, it īpaši uz Savienību. Tie norādīja uz AED paredzēto sertifikāciju, bet nevarēja pierādīt saikni starp saviem pārdošanas darījumiem ASV tirgū un citu uzņēmēju eksportu uz ES. Kā minēts iepriekš 12. un turpmāk 63. apsvērumā, minētie ražotāji arī nebija informēti par eksporta uz Savienību cenu apmēru.

| (63) | Šajā lietā tika konstatēts, ka, ņemot vērā bioetanola ražošanas nozares struktūru un veidu, kā attiecīgo ražojumu ražoja un pārdeva ASV tirgū, kā arī eksportēja uz Savienību, ASV ražotājiem nebija iespējams noteikt atsevišķas dempinga starpības. Konkrētāk izsakoties, ASV izlasē iekļautie ražotāji neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, un tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, uz ko attiecās izmeklēšana, iegādājās bioetanolu no dažādiem ražotājiem, izgatavoja tā maisījumus un to pārdeva, jo īpaši, lai eksportētu uz Savienību, tāpēc – pretēji iepriekš minēto personu apgalvojumiem – nebija iespējams atsevišķi izsekot visus pirkumus un salīdzināt normālās vērtības ar attiecīgajām eksporta cenām, kā arī nav iespējams noteikt ražotāju brīdī, kad ražojums tiek eksportēts uz Savienību. Citiem vārdiem sakot, katrs sūtījums uz ES satur bioetanolu, ko ASV ražojuši dažādi ASV ražotāji, ne tikai ASV izlasē iekļautie ražotāji. Turklāt izmeklēšana liecināja arī to, ka cenas apmērs, ko ASV izlasē iekļautie ražotāji prasīja no saviem ASV klientiem ASV, neatbilda faktiskajām samaksātajām vai maksājamajām cenām par attiecīgo ražojumu, to eksportējot uz Savienību. |
| --- | --- |

(63)

Šajā lietā tika konstatēts, ka, ņemot vērā bioetanola ražošanas nozares struktūru un veidu, kā attiecīgo ražojumu ražoja un pārdeva ASV tirgū, kā arī eksportēja uz Savienību, ASV ražotājiem nebija iespējams noteikt atsevišķas dempinga starpības. Konkrētāk izsakoties, ASV izlasē iekļautie ražotāji neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, un tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, uz ko attiecās izmeklēšana, iegādājās bioetanolu no dažādiem ražotājiem, izgatavoja tā maisījumus un to pārdeva, jo īpaši, lai eksportētu uz Savienību, tāpēc – pretēji iepriekš minēto personu apgalvojumiem – nebija iespējams atsevišķi izsekot visus pirkumus un salīdzināt normālās vērtības ar attiecīgajām eksporta cenām, kā arī nav iespējams noteikt ražotāju brīdī, kad ražojums tiek eksportēts uz Savienību. Citiem vārdiem sakot, katrs sūtījums uz ES satur bioetanolu, ko ASV ražojuši dažādi ASV ražotāji, ne tikai ASV izlasē iekļautie ražotāji. Turklāt izmeklēšana liecināja arī to, ka cenas apmērs, ko ASV izlasē iekļautie ražotāji prasīja no saviem ASV klientiem ASV, neatbilda faktiskajām samaksātajām vai maksājamajām cenām par attiecīgo ražojumu, to eksportējot uz Savienību.

| (64) | Tāpēc tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka valsts līmeņa dempinga starpība. |
| --- | --- |

(64)

Tāpēc tiek uzskatīts, ka būtu jānosaka valsts līmeņa dempinga starpība.

3.2.   Normālā vērtība

| (65) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai diviem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvs, t. i., vai kopējais šā ražojuma pārdošanas apjoms bija vismaz 5 % no kopējā eksportam uz Savienību paredzētā pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(65)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai diviem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvs, t. i., vai kopējais šā ražojuma pārdošanas apjoms bija vismaz 5 % no kopējā eksportam uz Savienību paredzētā pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā.

| (66) | Tā kā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija pietiekami liels, normālo vērtību noteica, ņemot vērā cenu, kādu ASV abiem minētajiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem parastā tirdzniecības apritē maksāja vai maksā neatkarīgi klienti. |
| --- | --- |

(66)

Tā kā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija pietiekami liels, normālo vērtību noteica, ņemot vērā cenu, kādu ASV abiem minētajiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem parastā tirdzniecības apritē maksāja vai maksā neatkarīgi klienti.

3.3.   Eksporta cena

| (67) | Tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas sadarbojās, sniedza datus, ko varēja izmantot, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteiktu eksporta cenu, ņemot vērā tiem faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu par tiem darījumiem, kurus īstenojot ražojumu Savienībā importēja attiecīgs tirdzniecības uzņēmums, eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, par kādu attiecīgais tirgotājs ražojumu pirmoreiz pārdeva tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā. |
| --- | --- |

(67)

Tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas sadarbojās, sniedza datus, ko varēja izmantot, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteiktu eksporta cenu, ņemot vērā tiem faktiski samaksātās vai maksājamās cenas. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu par tiem darījumiem, kurus īstenojot ražojumu Savienībā importēja attiecīgs tirdzniecības uzņēmums, eksporta cenu noteica, ņemot vērā cenu, par kādu attiecīgais tirgotājs ražojumu pirmoreiz pārdeva tālāk neatkarīgiem klientiem Savienībā.

| (68) | Attiecībā uz pārdošanas darījumiem, ko veica, sadarbojoties ar attiecīgo tirgotāju, kura mītnes vieta bija Šveicē, no eksporta cenas netika atņemtas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņa, jo uzskatīja, ka laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai Savienībā šādas izmaksas neradās. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka attiecīgā tirgotāja pamatdarbība bija pārvaldīt naudas plūsmu ar “cukuru” saistītā uzņēmuma struktūrā, kas darbojas arī biodegvielas jomā, un ierobežot ar lauksaimniecības uzņēmējdarbību saistītos riskus, slēdzot atvasinātos līgumus gan ārpusbiržas tirgos, gan organizētajos finanšu tirgos. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz pārdošanas darījumiem, ko veica, sadarbojoties ar attiecīgo tirgotāju, kura mītnes vieta bija Šveicē, no eksporta cenas netika atņemtas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī peļņa, jo uzskatīja, ka laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai Savienībā šādas izmaksas neradās. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka attiecīgā tirgotāja pamatdarbība bija pārvaldīt naudas plūsmu ar “cukuru” saistītā uzņēmuma struktūrā, kas darbojas arī biodegvielas jomā, un ierobežot ar lauksaimniecības uzņēmējdarbību saistītos riskus, slēdzot atvasinātos līgumus gan ārpusbiržas tirgos, gan organizētajos finanšu tirgos.

| (69) | Daži ASV ražotāji apgalvoja, ka iestādes kā eksporta cenu, kas izmantojama ar dempingu saistītos aprēķinos, pastāvīgi piemēro to cenu, par kuru eksportētājs pārdod ražojumu pirmajam neatkarīgajam klientam. Šajā lietā attiecīgā cena būtu cena, par kādu ASV ražotāji pārdod ražojumu ASV nesaistītajiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem. Tomēr, kā norādīts iepriekš 62. un 63. apsvērumā, neviens no attiecīgajiem ASV bioetanola ražotājiem neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, un tie nebija informēti par eksporta uz Savienību cenu apmēru. Tāpēc šo ražotāju iekšzemes cenu nevar izmantot, jo tā nav par attiecīgo ražojumu samaksātā vai maksājamā cena eksportam uz Savienību. Tādējādi šis iebildums nav pieņemams. |
| --- | --- |

(69)

Daži ASV ražotāji apgalvoja, ka iestādes kā eksporta cenu, kas izmantojama ar dempingu saistītos aprēķinos, pastāvīgi piemēro to cenu, par kuru eksportētājs pārdod ražojumu pirmajam neatkarīgajam klientam. Šajā lietā attiecīgā cena būtu cena, par kādu ASV ražotāji pārdod ražojumu ASV nesaistītajiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem. Tomēr, kā norādīts iepriekš 62. un 63. apsvērumā, neviens no attiecīgajiem ASV bioetanola ražotājiem neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, un tie nebija informēti par eksporta uz Savienību cenu apmēru. Tāpēc šo ražotāju iekšzemes cenu nevar izmantot, jo tā nav par attiecīgo ražojumu samaksātā vai maksājamā cena eksportam uz Savienību. Tādējādi šis iebildums nav pieņemams.

3.4.   Salīdzinājums

| (70) | To vidējo svērto eksporta cenu, ko katram ražojuma veidam noteica tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kuri sadarbojās, salīdzināja ar vidējo svērto normālo vērtību, pamatojoties uz EXW cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņemot vērā dažādos faktorus, par kuriem pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilst, ka dati par pārdošanas apjomu vietējā tirgū nav reprezentatīvi. Tā kā tirgotājs/maisījumu izgatavotājs nesniedza datus par visiem pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, aprēķinu pamatā ir dati no atbildēm uz anketas jautājumiem un apmeklējumu uz vietas laikā iegūti dati. |
| --- | --- |

(70)

To vidējo svērto eksporta cenu, ko katram ražojuma veidam noteica tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kuri sadarbojās, salīdzināja ar vidējo svērto normālo vērtību, pamatojoties uz EXW cenu un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņemot vērā dažādos faktorus, par kuriem pierādīts, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilst, ka dati par pārdošanas apjomu vietējā tirgū nav reprezentatīvi. Tā kā tirgotājs/maisījumu izgatavotājs nesniedza datus par visiem pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, aprēķinu pamatā ir dati no atbildēm uz anketas jautājumiem un apmeklējumu uz vietas laikā iegūti dati.

| (71) | Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilst, ka vietējā tirgus pārdošanas cenas aprēķini jābalsta uz tiešajiem tirgus datiem, ko sniedz NYMEX. Komisija uzskata, ka pārbaudītie abu tirgotāju/maisījumu izgatavotāju sniegtie dati ir ticamāki. |
| --- | --- |

(71)

Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilst, ka vietējā tirgus pārdošanas cenas aprēķini jābalsta uz tiešajiem tirgus datiem, ko sniedz NYMEX. Komisija uzskata, ka pārbaudītie abu tirgotāju/maisījumu izgatavotāju sniegtie dati ir ticamāki.

| (72) | Tāpēc attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksu un palīgizmaksu atšķirībām veica atbilstošas korekcijas. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksu un palīgizmaksu atšķirībām veica atbilstošas korekcijas.

| (73) | Īpašs ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu saistīts aspekts ir fakts, ka tirgotāji/maisījumu izgatavotāji izmeklēšanas periodā saņēma subsīdiju galvenokārt akcīzes nodokļa kredīta veidā attiecībā uz to pārdotajiem bioetanola maisījumiem. Normālo vērtību un eksporta cenu nosaka, izmantojot metodi, kurā pilnīgi ņem vērā attiecīgo tirgotāju/maisījumu izgatavotāju faktisko pārdošanas cenu gan vietējā tirgū, gan eksportējot. Tāpēc, salīdzinot tirgotāju/maisījumu izgatavotāju pārdošanas apjomu ASV tirgū un tirgotāju/maisījumu izgatavotāju eksporta uz ES cenu, lai aprēķinātu attiecīgā ražojuma dempinga līmeni, tiek izslēgta jebkāda iespējamā subsidēšanas ietekme uz cenām, jo izmeklēšanas periodā tā vienādi ietekmēja gan pārdošanas apjomu vietējā tirgū, gan eksporta pārdošanas apjomu. Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilda, ka nav saņēmis subsīdijas attiecībā uz pārdošanas apjomiem vietējā tirgū. Tomēr tas šo iebildumu nav pamatojis ar pierādījumiem; šis iebildums ir pretrunā ASV iestāžu sniegtajai informācijai par subsīdiju izmantošanu. |
| --- | --- |

(73)

Īpašs ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu saistīts aspekts ir fakts, ka tirgotāji/maisījumu izgatavotāji izmeklēšanas periodā saņēma subsīdiju galvenokārt akcīzes nodokļa kredīta veidā attiecībā uz to pārdotajiem bioetanola maisījumiem. Normālo vērtību un eksporta cenu nosaka, izmantojot metodi, kurā pilnīgi ņem vērā attiecīgo tirgotāju/maisījumu izgatavotāju faktisko pārdošanas cenu gan vietējā tirgū, gan eksportējot. Tāpēc, salīdzinot tirgotāju/maisījumu izgatavotāju pārdošanas apjomu ASV tirgū un tirgotāju/maisījumu izgatavotāju eksporta uz ES cenu, lai aprēķinātu attiecīgā ražojuma dempinga līmeni, tiek izslēgta jebkāda iespējamā subsidēšanas ietekme uz cenām, jo izmeklēšanas periodā tā vienādi ietekmēja gan pārdošanas apjomu vietējā tirgū, gan eksporta pārdošanas apjomu. Viens tirgotājs/maisījumu izgatavotājs iebilda, ka nav saņēmis subsīdijas attiecībā uz pārdošanas apjomiem vietējā tirgū. Tomēr tas šo iebildumu nav pamatojis ar pierādījumiem; šis iebildums ir pretrunā ASV iestāžu sniegtajai informācijai par subsīdiju izmantošanu.

3.5.   Dempings

| (74) | Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, tika secināts, ka nesaistītie tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas sadarbojās, īsteno dempingu. |
| --- | --- |

(74)

Kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, tika secināts, ka nesaistītie tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas sadarbojās, īsteno dempingu.

| (75) | Pamatojoties uz apkopotajiem datiem par tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās, tika noteikts, ka vidējā svērtā dempinga starpība ir 9,5 % un ka šī starpība ir valsts līmeņa dempinga starpība attiecībā uz ASV. |
| --- | --- |

(75)

Pamatojoties uz apkopotajiem datiem par tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās, tika noteikts, ka vidējā svērtā dempinga starpība ir 9,5 % un ka šī starpība ir valsts līmeņa dempinga starpība attiecībā uz ASV.

| (76) | Daži izlasē iekļautie ASV ražotāji norādīja, ka, ja tiks paredzēti galīgie antidempinga pasākumi, tie vēlas, lai tiem noteiktu individuālu maksājuma starpību. Ņemot vērā 6. līdz 16. apsvēruma tekstu un iepriekš 60. līdz 64. apsvērumā izklāstītos argumentus, šī prasība nav pieņemama, jo, kā tika apstiprināts izmeklēšanā, šie uzņēmēji nespēj izsekot savu ražojumu eksportam uz Savienību un tiem nav informācijas par eksportēšanas laika grafiku, kā arī par Savienības importētāju maksāto vai maksājamo cenu, tādēļ šiem ražotājiem nav iespējams noteikt ticamu eksporta cenu vai dempinga starpību, it īpaši tā iemesla dēļ, ka tie izmeklēšanas periodā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību. |
| --- | --- |

(76)

Daži izlasē iekļautie ASV ražotāji norādīja, ka, ja tiks paredzēti galīgie antidempinga pasākumi, tie vēlas, lai tiem noteiktu individuālu maksājuma starpību. Ņemot vērā 6. līdz 16. apsvēruma tekstu un iepriekš 60. līdz 64. apsvērumā izklāstītos argumentus, šī prasība nav pieņemama, jo, kā tika apstiprināts izmeklēšanā, šie uzņēmēji nespēj izsekot savu ražojumu eksportam uz Savienību un tiem nav informācijas par eksportēšanas laika grafiku, kā arī par Savienības importētāju maksāto vai maksājamo cenu, tādēļ šiem ražotājiem nav iespējams noteikt ticamu eksporta cenu vai dempinga starpību, it īpaši tā iemesla dēļ, ka tie izmeklēšanas periodā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību.

| (77) | Daži ražotāji pieprasīja papildu informāciju par dempinga aprēķiniem attiecībā uz abiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās. Bet, pirmkārt, jāņem vērā, ka pieprasītā informācija satur ar komercnoslēpumu saistītu informāciju un tādēļ nav izpaužama trešām personām. Otrkārt, iestādes parasti visām personām, par kurām aprēķinos netika izmantoti individuāli dati, izpauž vispārīgo metodi, ko izmanto dempinga konstatēšanai. Šī metode ir aprakstīta galvenajā informācijas dokumentā, kas nosūtīts visām iesaistītajām personām. |
| --- | --- |

(77)

Daži ražotāji pieprasīja papildu informāciju par dempinga aprēķiniem attiecībā uz abiem tirgotājiem/maisījumu izgatavotājiem, kas sadarbojās. Bet, pirmkārt, jāņem vērā, ka pieprasītā informācija satur ar komercnoslēpumu saistītu informāciju un tādēļ nav izpaužama trešām personām. Otrkārt, iestādes parasti visām personām, par kurām aprēķinos netika izmantoti individuāli dati, izpauž vispārīgo metodi, ko izmanto dempinga konstatēšanai. Šī metode ir aprakstīta galvenajā informācijas dokumentā, kas nosūtīts visām iesaistītajām personām.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

| (78) | Savienības ražošanas apjoms tika noteikts, ņemot vērā tirgus pārskatu, ko izmeklēšanas laikā darīja pieejamu sūdzības iesniedzējs. Šajā pārskatā norādīto līdzīgā ražojuma kopējo ražošanas apjomu Savienībā salīdzināja ar informāciju, ko sniedza 17 Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Tika secināts, ka abos datu kopumos norādītie rādītāji nedaudz atšķiras (aptuveni par 5 %). Tas izskaidrojams ar to, ka informāciju par ražošanas apjomu neiesniedza vairāki, salīdzinoši nelieli Savienības ražotāji, kas nesadarbojās. Ņemot to vērā, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 3,42 miljoni tonnu. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu par Savienības ražošanas nozari uzskatāmi tie Savienības ražotāji, kas veido Savienības kopējo ražošanas apjomu, tāpēc tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(78)

Savienības ražošanas apjoms tika noteikts, ņemot vērā tirgus pārskatu, ko izmeklēšanas laikā darīja pieejamu sūdzības iesniedzējs. Šajā pārskatā norādīto līdzīgā ražojuma kopējo ražošanas apjomu Savienībā salīdzināja ar informāciju, ko sniedza 17 Savienības ražotāji, kuri sadarbojās. Tika secināts, ka abos datu kopumos norādītie rādītāji nedaudz atšķiras (aptuveni par 5 %). Tas izskaidrojams ar to, ka informāciju par ražošanas apjomu neiesniedza vairāki, salīdzinoši nelieli Savienības ražotāji, kas nesadarbojās. Ņemot to vērā, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 3,42 miljoni tonnu. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu par Savienības ražošanas nozari uzskatāmi tie Savienības ražotāji, kas veido Savienības kopējo ražošanas apjomu, tāpēc tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

4.2.   Patēriņš Savienībā

| (79) | Patēriņu Savienībā noteica, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu Savienībā, pievienojot importa apjomu no trešām valstīm, kas noteikts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem statistikas datiem, un atņemot Savienības ražošanas nozares krājumu pārmaiņu un eksporta rādītājus, par kuriem informēja Savienības ražošanas nozare. Dažas personas apgalvoja, ka patēriņa noteikšanai izmantotie statistikas dati nav pilnvērtīgi, jo tajā nav ņemts vērā ievērojams bioetanola importa apjoms no citām trešām valstīm, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Tās arī uzskatīja, ka Komisija pārvērtēja importa apjomu no ASV un ka tāpēc patēriņa un tirgus daļas rādītāji ir neuzticami. |
| --- | --- |

(79)

Patēriņu Savienībā noteica, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu Savienībā, pievienojot importa apjomu no trešām valstīm, kas noteikts, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem statistikas datiem, un atņemot Savienības ražošanas nozares krājumu pārmaiņu un eksporta rādītājus, par kuriem informēja Savienības ražošanas nozare. Dažas personas apgalvoja, ka patēriņa noteikšanai izmantotie statistikas dati nav pilnvērtīgi, jo tajā nav ņemts vērā ievērojams bioetanola importa apjoms no citām trešām valstīm, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Tās arī uzskatīja, ka Komisija pārvērtēja importa apjomu no ASV un ka tāpēc patēriņa un tirgus daļas rādītāji ir neuzticami.

| (80) | Šie apgalvojumi tika analizēti un izvērtēti, ņemot vērā pieejamo informāciju. Attiecībā uz importu no citām valstīm šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus par attiecīgā ražojuma importa apjomu. Tomēr, aprēķinot importa apjomu, tika ņemts vērā imports no citām valstīm. Attiecībā uz importa apjomu no ASV tika konstatēts, ka aprēķinā par importu no ASV izmeklēšanas periodā ir pārrakstīšanās kļūdas. Tāpēc importa apjomu aprēķināja vēlreiz un vajadzības gadījumā koriģēja. Tomēr tas neietekmēja kaitējuma un cēloņsakarības novērtējumu secinājumus. |
| --- | --- |

(80)

Šie apgalvojumi tika analizēti un izvērtēti, ņemot vērā pieejamo informāciju. Attiecībā uz importu no citām valstīm šīs personas neiesniedza nekādus pierādījumus par attiecīgā ražojuma importa apjomu. Tomēr, aprēķinot importa apjomu, tika ņemts vērā imports no citām valstīm. Attiecībā uz importa apjomu no ASV tika konstatēts, ka aprēķinā par importu no ASV izmeklēšanas periodā ir pārrakstīšanās kļūdas. Tāpēc importa apjomu aprēķināja vēlreiz un vajadzības gadījumā koriģēja. Tomēr tas neietekmēja kaitējuma un cēloņsakarības novērtējumu secinājumus.

| (81) | Saistībā ar attiecīgā ražojuma importu būtu jānorāda, ka attiecīgajam ražojumam nav piešķirti īpaši muitas kombinētās nomenklatūras kodi. Turklāt tie KN kodi, kurus var izmantot, deklarējot attiecīgo ražojumu muitas dienestos, attiecas arī uz citiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(81)

Saistībā ar attiecīgā ražojuma importu būtu jānorāda, ka attiecīgajam ražojumam nav piešķirti īpaši muitas kombinētās nomenklatūras kodi. Turklāt tie KN kodi, kurus var izmantot, deklarējot attiecīgo ražojumu muitas dienestos, attiecas arī uz citiem ražojumiem.

| (82) | Pārbaudītajās nesaistīto importētāju atbildēs uz anketas jautājumiem norādīts, ka, importējot bioetanola maisījumus, ražojumu muitā galvenokārt deklarēja ar Taric kodu 3824909799. Tomēr importa apjomu nevar noteikt, izmantojot tikai Eurostat datus, jo šis Taric kods attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet arī uz citiem ķīmiskiem produktiem. |
| --- | --- |

(82)

Pārbaudītajās nesaistīto importētāju atbildēs uz anketas jautājumiem norādīts, ka, importējot bioetanola maisījumus, ražojumu muitā galvenokārt deklarēja ar Taric kodu 3824909799. Tomēr importa apjomu nevar noteikt, izmantojot tikai Eurostat datus, jo šis Taric kods attiecas ne tikai uz attiecīgo ražojumu, bet arī uz citiem ķīmiskiem produktiem.

| (83) | Attiecībā uz importētajiem ražojumiem, kas deklarēti ar KN kodiem 2207 10 00 un 2207 20 00, nebija iespējams izšķirt attiecīgo ražojumu un citus ražojumus, uz ko izmeklēšana neattiecās, jo nebija pietiekami daudz informācijas par importēto ražojumu. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz importētajiem ražojumiem, kas deklarēti ar KN kodiem 2207 10 00 un 2207 20 00, nebija iespējams izšķirt attiecīgo ražojumu un citus ražojumus, uz ko izmeklēšana neattiecās, jo nebija pietiekami daudz informācijas par importēto ražojumu.

| (84) | Tāpēc, tā kā no Eurostat nevarēja iegūt pilnvērtīgu informāciju par importu, tika nolemts izmantot arī citus informācijas avotus, lai noteiktu attiecīgā ražojuma importa apjomu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(84)

Tāpēc, tā kā no Eurostat nevarēja iegūt pilnvērtīgu informāciju par importu, tika nolemts izmantot arī citus informācijas avotus, lai noteiktu attiecīgā ražojuma importa apjomu Savienības tirgū.

| (85) | Lai iegūtu visprecīzāko attiecīgā ASV izcelsmes ražojuma importa apjoma aprēķinu, tika nolemts, ka visuzticamākais informācijas avots ir ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas (ITC) sagatavotie statistikas dati. Ziņotie eksporta apjomi atbilda ASV tarifu kodiem 2207 10 60 un 2207 20 00. |
| --- | --- |

(85)

Lai iegūtu visprecīzāko attiecīgā ASV izcelsmes ražojuma importa apjoma aprēķinu, tika nolemts, ka visuzticamākais informācijas avots ir ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas (ITC) sagatavotie statistikas dati. Ziņotie eksporta apjomi atbilda ASV tarifu kodiem 2207 10 60 un 2207 20 00.

| (86) | Importa apjomu aprēķināja, ievērojot saprātīgu pieeju, un, nosakot importa no ASV apjomu Savienības tirgū, ņēma vērā visus ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas norādītos skaitļus. |
| --- | --- |

(86)

Importa apjomu aprēķināja, ievērojot saprātīgu pieeju, un, nosakot importa no ASV apjomu Savienības tirgū, ņēma vērā visus ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas norādītos skaitļus.

| (87) | Aprēķinot Brazīlijas izcelsmes ražojuma importa apjomu Savienībā, tika izmantoti šādi informācijas avoti – Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūras pārskati par importu Apvienotajā Karalistē; izraksti no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija, Somija un Eurostat. Attiecībā uz Nīderlandi, Zviedriju un Somiju importa apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā importētāju un eksportētāju nosaukumus un ražojuma aprakstu, ja tie bija pieejami. Šā importa apjomu aprēķināja, ievērojot piesardzīgu pieeju. Aprēķinot importa apjomu, tika ņemti vērā visi ziņotie rādītāji. |
| --- | --- |

(87)

Aprēķinot Brazīlijas izcelsmes ražojuma importa apjomu Savienībā, tika izmantoti šādi informācijas avoti – Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūras pārskati par importu Apvienotajā Karalistē; izraksti no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija, Somija un Eurostat. Attiecībā uz Nīderlandi, Zviedriju un Somiju importa apjoms tika aprēķināts, ņemot vērā importētāju un eksportētāju nosaukumus un ražojuma aprakstu, ja tie bija pieejami. Šā importa apjomu aprēķināja, ievērojot piesardzīgu pieeju. Aprēķinot importa apjomu, tika ņemti vērā visi ziņotie rādītāji.

| (88) | Visbeidzot, aprēķinot pārējo importu uz iepriekš 87. apsvērumā neminētajām Savienības dalībvalstīm, izmantoja Eurostat datus. Importa apjomu koriģēja, ņemot vērā bioetanola procentuālo daudzumu, ko Savienībā izmantoja degvielā. Šīs korekcijas pamatojums ir sniegts sūdzībā. Šo procentuālo vērtību ieguva, ņemot vērā Eiropas Komisijas publicēto ikgadējo etilspirta nozares bilanci (12). Degvielā izmantotā bioetanola procentuālais daudzums Savienībā 2008. gadā bija 54 %, 2009. gadā – 66 % un 2010. gadā – 68 %. Nosakot attiecīgo importa apjomu izmeklēšanas periodā, izmantoja 2010. gada procentuālo rādītāju. |
| --- | --- |

(88)

Visbeidzot, aprēķinot pārējo importu uz iepriekš 87. apsvērumā neminētajām Savienības dalībvalstīm, izmantoja Eurostat datus. Importa apjomu koriģēja, ņemot vērā bioetanola procentuālo daudzumu, ko Savienībā izmantoja degvielā. Šīs korekcijas pamatojums ir sniegts sūdzībā. Šo procentuālo vērtību ieguva, ņemot vērā Eiropas Komisijas publicēto ikgadējo etilspirta nozares bilanci (12). Degvielā izmantotā bioetanola procentuālais daudzums Savienībā 2008. gadā bija 54 %, 2009. gadā – 66 % un 2010. gadā – 68 %. Nosakot attiecīgo importa apjomu izmeklēšanas periodā, izmantoja 2010. gada procentuālo rādītāju.

| (89) | Lai aprēķinātu citu valstu izcelsmes ražojuma importa apjomu, izmantoja šādus informācijas avotus – Eurostat un izrakstus no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija. Tika izmantota tā pati metode, ar kuru noteica importa apjomu no Brazīlijas. |
| --- | --- |

(89)

Lai aprēķinātu citu valstu izcelsmes ražojuma importa apjomu, izmantoja šādus informācijas avotus – Eurostat un izrakstus no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija. Tika izmantota tā pati metode, ar kuru noteica importa apjomu no Brazīlijas.

| (90) | ASV un Brazīlijas izcelsmes ražojuma importa vidējo vienības CIF cenu aprēķināja, izmantojot izrakstus no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija. Attiecībā uz ASV izmantoja arī datus no pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza nesaistītais importētājs. ASV izcelsmes ražojuma vidējās 2008. un 2009. gada CIF cenas aprēķināja, pamatojoties uz ASV ITC norādīto vidējo attiecīgajos gados piemēroto cenu, kas izteikta saistībā ar aprēķināto 2010. gada vidējo CIF cenas vienību. |
| --- | --- |

(90)

ASV un Brazīlijas izcelsmes ražojuma importa vidējo vienības CIF cenu aprēķināja, izmantojot izrakstus no muitas sīki izstrādātās importa datubāzes, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija. Attiecībā uz ASV izmantoja arī datus no pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza nesaistītais importētājs. ASV izcelsmes ražojuma vidējās 2008. un 2009. gada CIF cenas aprēķināja, pamatojoties uz ASV ITC norādīto vidējo attiecīgajos gados piemēroto cenu, kas izteikta saistībā ar aprēķināto 2010. gada vidējo CIF cenas vienību.

| (91) | Krājumu pārmaiņas noteica, izmantojot sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(91)

Krājumu pārmaiņas noteica, izmantojot sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju par Savienības ražošanas nozari.

| (92) | Ņemot vērā šo informāciju, tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā mainījies šādi: | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais Savienības ražošanas apjoms (tonnās) (A) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Kopējais importa apjoms no trešām valstīm, tostarp attiecīgās valsts (tonnās) (B) | 1 252 705 | 1 130 703 | 859 605 | 1 031 226 |
| Kopējais Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis (tonnās) (C) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Krājumu pārmaiņas (13) (tonnās) (C) | 0 | 4 730 | –8 415 | –5 458 |
| Patēriņš Savienībā (tonnās) | 3 379 559 | 3 882 897 | 4 089 600 | 4 366 554 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 115 | 121 | 129 |
| Informācijas avots: | (A) – tirgus pārskats; (B) – Eurostat, ASV Starptautiskā Tirdzniecības komisija, Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūra un muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija; (C) – sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā sniegtā informācija par Savienības ražošanas nozari. |

(92)

Ņemot vērā šo informāciju, tika konstatēts, ka patēriņš Savienībā mainījies šādi:

2008

2009

2010

IP

Kopējais Savienības ražošanas apjoms (tonnās) (A)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Kopējais importa apjoms no trešām valstīm, tostarp attiecīgās valsts (tonnās) (B)

1 252 705

1 130 703

859 605

1 031 226

Kopējais Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis (tonnās) (C)

26 263

41 023

53 085

59 633

Krājumu pārmaiņas (13) (tonnās) (C)

0

4 730

–8 415

–5 458

Patēriņš Savienībā (tonnās)

3 379 559

3 882 897

4 089 600

4 366 554

Indekss: 2008 = 100

100

115

121

129

Informācijas avots:

(A) – tirgus pārskats; (B) – Eurostat, ASV Starptautiskā Tirdzniecības komisija, Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūra un muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija; (C) – sūdzība, izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā sniegtā informācija par Savienības ražošanas nozari.

| (93) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami pieauga – par 29 %. Šo pieaugumu veicināja tas, ka dalībvalstis īstenoja Atjaunojamo energoresursu direktīvu, kurā paredzēts palielināt atjaunojamo energoresursu patēriņu. |
| --- | --- |

(93)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami pieauga – par 29 %. Šo pieaugumu veicināja tas, ka dalībvalstis īstenoja Atjaunojamo energoresursu direktīvu, kurā paredzēts palielināt atjaunojamo energoresursu patēriņu.

4.3.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

4.3.1.   Importa no attiecīgās valsts apjoms, tirgus daļa un cenas

| (94) | Attiecīgajā periodā ASV izcelsmes ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un cena Savienībā mainījās šādi: | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ASV (tonnās) (A) | 63 406 | 53 332 | 348 868 | 686 185 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 84 | 550 | 1 082 |
| Tirgus daļa (%) | 1,9 | 1,4 | 8,5 | 15,7 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 73 | 454 | 837 |
| Vidējā cena EUR/tonna (B) | 590,6 | 552,5 | 542,5 | 626,7 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 94 | 92 | 106 |
| Informācijas avots: | (A) – ASV Starptautiskās Tirdzniecības komisijas norādītais eksporta apjoms; (B) – muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija, Somija, un pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza nesaistīti importētāji. |

(94)

Attiecīgajā periodā ASV izcelsmes ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un cena Savienībā mainījās šādi:

2008

2009

2010

IP

Importa apjoms no ASV (tonnās) (A)

63 406

53 332

348 868

686 185

Indekss: 2008 = 100

100

84

550

1 082

Tirgus daļa (%)

1,9

1,4

8,5

15,7

Indekss: 2008 = 100

100

73

454

837

Vidējā cena EUR/tonna (B)

590,6

552,5

542,5

626,7

Indekss: 2008 = 100

100

94

92

106

Informācijas avots:

| (95) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no ASV ievērojami palielinājās – no 63 406 līdz 686 185 tonnām. Tādējādi šajā periodā arī ievērojami pieauga ASV eksportētāju tirgus daļa Savienībā – no 1,9 % līdz 15,7 %. |
| --- | --- |

(95)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no ASV ievērojami palielinājās – no 63 406 līdz 686 185 tonnām. Tādējādi šajā periodā arī ievērojami pieauga ASV eksportētāju tirgus daļa Savienībā – no 1,9 % līdz 15,7 %.

| (96) | Lai gan vidējās no ASV importēto ražojumu cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, kā paskaidrots turpmāk 117. apsvērumā, ASV eksportētāju noteiktās cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražotāju vidējām cenām. Attiecīgajā periodā panāktais ievērojamais ASV eksportētāju tirgus daļas pieaugums ir izskaidrojams ar sistemātisko cenu samazināšanas praksi. |
| --- | --- |

(96)

Lai gan vidējās no ASV importēto ražojumu cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, kā paskaidrots turpmāk 117. apsvērumā, ASV eksportētāju noteiktās cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražotāju vidējām cenām. Attiecīgajā periodā panāktais ievērojamais ASV eksportētāju tirgus daļas pieaugums ir izskaidrojams ar sistemātisko cenu samazināšanas praksi.

4.3.2.   Cenu samazinājums importam no attiecīgās valsts

| (97) | Lai novērtētu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW cenām, salīdzināja ar ASV eksportētāju attiecīgajām ražojuma veida vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. Lai cenu salīdzinājums būtu taisnīgs, ASV cenu atbilstīgi koriģēja, ņemot vērā pastāvošos nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(97)

Lai novērtētu cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW cenām, salīdzināja ar ASV eksportētāju attiecīgajām ražojuma veida vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. Lai cenu salīdzinājums būtu taisnīgs, ASV cenu atbilstīgi koriģēja, ņemot vērā pastāvošos nodokļus un pēcimportēšanas izmaksas.

| (98) | Izsakot salīdzinājuma rezultātu procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenām izmeklēšanas periodā, tika konstatēts stabils vidējais cenu samazinājums 5,6 % apmērā. Šis cenu samazinājums liecina par to, ka imports no attiecīgās valsts Savienības tirgū radīja cenu spiedienu, jo īpaši izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(98)

Izsakot salīdzinājuma rezultātu procentos no izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenām izmeklēšanas periodā, tika konstatēts stabils vidējais cenu samazinājums 5,6 % apmērā. Šis cenu samazinājums liecina par to, ka imports no attiecīgās valsts Savienības tirgū radīja cenu spiedienu, jo īpaši izmeklēšanas periodā.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija

4.4.1.   Ievadpiezīmes

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomikas faktori, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (100) | Kaitējuma analīze par tādiem makroekonomikas datiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, krājumi, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums ir pamatota uz ePURE sniegtajiem datiem par situāciju visā Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(100)

Kaitējuma analīze par tādiem makroekonomikas datiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, krājumi, nodarbinātība, ražīgums un dempinga starpības lielums ir pamatota uz ePURE sniegtajiem datiem par situāciju visā Savienības ražošanas nozarē.

| (101) | Kaitējuma analīze par tādiem mikroekonomikas datiem kā cenas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, spēja piesaistīt kapitālu, algas un krājumi sagatavota, izmantojot datus, ko pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(101)

Kaitējuma analīze par tādiem mikroekonomikas datiem kā cenas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, spēja piesaistīt kapitālu, algas un krājumi sagatavota, izmantojot datus, ko pārbaudītajās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji.

| (102) | Bioetanola ražošanas nozare Savienībā joprojām ir darbības sākumposmā. Uzņēmumi ir nesen ieguldījuši jaunās ražotnēs vai palielinājuši pieejamo jaudu, lai varētu apmierināt Savienībā pieaugošo pieprasījumu. Tas, ka attiecīgajā periodā ražošanu sāka arī jauni ražotāji, labvēlīgi ietekmēja tādus rādītājus kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība. |
| --- | --- |

(102)

Bioetanola ražošanas nozare Savienībā joprojām ir darbības sākumposmā. Uzņēmumi ir nesen ieguldījuši jaunās ražotnēs vai palielinājuši pieejamo jaudu, lai varētu apmierināt Savienībā pieaugošo pieprasījumu. Tas, ka attiecīgajā periodā ražošanu sāka arī jauni ražotāji, labvēlīgi ietekmēja tādus rādītājus kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, pārdošanas apjoms un nodarbinātība.

| (103) | Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka, lai šādā ražošanas nozarē panāktu pieņemamu ražošanas līmeni, no darbības sākuma ir jāpaiet zināmam laikposmam – diviem līdz trim gadiem. |
| --- | --- |

(103)

Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka, lai šādā ražošanas nozarē panāktu pieņemamu ražošanas līmeni, no darbības sākuma ir jāpaiet zināmam laikposmam – diviem līdz trim gadiem.

4.4.2.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 2 153 118 | 2 797 948 | 3 274 665 | 3 389 503 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 157 |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 3 443 766 | 3 992 640 | 4 670 076 | 4 734 915 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 116 | 136 | 137 |
| Jaudas izmantojums (%) | 63 | 70 | 70 | 72 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 112 | 112 | 114 |
| Informācijas avots: | sūdzības iesniedzēja norādītie dati par Savienības ražošanas nozari. |

2008

2009

2010

IP

Ražošanas apjoms (tonnās)

2 153 118

2 797 948

3 274 665

3 389 503

Indekss: 2008 = 100

100

130

152

157

Ražošanas jauda (tonnās)

3 443 766

3 992 640

4 670 076

4 734 915

Indekss: 2008 = 100

100

116

136

137

Jaudas izmantojums (%)

63

70

70

72

Indekss: 2008 = 100

100

112

112

114

Informācijas avots:

| (104) | AED īstenošanas dēļ Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – aptuveni par 57 %. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam Savienības ražošanas apjoms pieauga par 36 %, taču pēc tam izaugsmes temps ievērojami palēninājās un izmeklēšanas periodā bija mazāks nekā 2010. gadā – tikai 3,5 %. |
| --- | --- |

(104)

AED īstenošanas dēļ Savienības ražošanas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – aptuveni par 57 %. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam Savienības ražošanas apjoms pieauga par 36 %, taču pēc tam izaugsmes temps ievērojami palēninājās un izmeklēšanas periodā bija mazāks nekā 2010. gadā – tikai 3,5 %.

| (105) | Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 37 % un pēc tam mainījās līdzīgi ražošanas apjomam. |
| --- | --- |

(105)

Ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 37 % un pēc tam mainījās līdzīgi ražošanas apjomam.

| (106) | Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā pieauga par 14 %, un šāds pieaugums tika panākts attiecīgā perioda sākumā. Ņemot vērā to, ka vairāki Savienības ražotāji 2009. gadā bija nesen sākuši darbību, tika paredzēts, ka jaudas izmantojums turpinās palielināties, jo, kā paskaidrots iepriekš 103. apsvērumā, lai panāktu normālu ražošanas apjomu, no darbības sākuma ražotājiem parasti vajag no diviem līdz trim gadiem. Tomēr tā nenotika. |
| --- | --- |

(106)

Jaudas izmantojums attiecīgajā periodā pieauga par 14 %, un šāds pieaugums tika panākts attiecīgā perioda sākumā. Ņemot vērā to, ka vairāki Savienības ražotāji 2009. gadā bija nesen sākuši darbību, tika paredzēts, ka jaudas izmantojums turpinās palielināties, jo, kā paskaidrots iepriekš 103. apsvērumā, lai panāktu normālu ražošanas apjomu, no darbības sākuma ražotājiem parasti vajag no diviem līdz trim gadiem. Tomēr tā nenotika.

| (107) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairāki uzņēmumi sāka darbību ES attiecīgā perioda sākumā vai tā laikā gaidāmās AED publicēšanas dēļ. Tas radīja labvēlīgu ietekmi, jo īpaši uz minētajiem kaitējuma faktoriem un jo īpaši laikposmā līdz 2010. gadam. Taču 2010. gadā situācija Savienības tirgū mainījās, un tas notika tajā pašā laikā, kad tirgū palielinājās imports par dempinga cenām no ASV, tādējādi prognozētais darbības apjoma pieaugums izmeklēšanas periodā nenotika. |
| --- | --- |

(107)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairāki uzņēmumi sāka darbību ES attiecīgā perioda sākumā vai tā laikā gaidāmās AED publicēšanas dēļ. Tas radīja labvēlīgu ietekmi, jo īpaši uz minētajiem kaitējuma faktoriem un jo īpaši laikposmā līdz 2010. gadam. Taču 2010. gadā situācija Savienības tirgū mainījās, un tas notika tajā pašā laikā, kad tirgū palielinājās imports par dempinga cenām no ASV, tādējādi prognozētais darbības apjoma pieaugums izmeklēšanas periodā nenotika.

4.4.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnās) | 2 035 367 | 2 650 526 | 3 117 410 | 3 229 326 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 130 | 152 | 159 |
| Tirgus daļa (%) | 60,2 | 68,3 | 76,2 | 74,0 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 113 | 126 | 122 |
| Informācijas avots: | sūdzības iesniedzēja norādītie dati par Savienības ražošanas nozari. |

2008

2009

2010

IP

Pārdošanas apjoms (tonnās)

2 035 367

2 650 526

3 117 410

3 229 326

Indekss: 2008 = 100

100

130

152

159

Tirgus daļa (%)

60,2

68,3

76,2

74,0

Indekss: 2008 = 100

100

113

126

122

Informācijas avots:

| (108) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 59 %, un iegūtā tirgus daļa šajā periodā bija 13,8 procentpunkti. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam pārdošanas apjoms pastāvīgi pieauga, taču no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam tā pieaugums bija mazāks nekā patēriņa pieaugums, kas šajā periodā bija 6,8 %. |
| --- | --- |

(108)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms palielinājās par 59 %, un iegūtā tirgus daļa šajā periodā bija 13,8 procentpunkti. Laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam pārdošanas apjoms pastāvīgi pieauga, taču no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam tā pieaugums bija mazāks nekā patēriņa pieaugums, kas šajā periodā bija 6,8 %.

| (109) | Arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā līdz 2010. gadam pieauga, taču izmeklēšanas periodā samazinājās. No 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad importētāji no ASV gandrīz dubultoja savu tirgus daļu, iegūstot 7,2 procentpunktus, Savienības ražošanas nozare zaudēja 2,2 procentpunktus. |
| --- | --- |

(109)

Arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laikposmā līdz 2010. gadam pieauga, taču izmeklēšanas periodā samazinājās. No 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad importētāji no ASV gandrīz dubultoja savu tirgus daļu, iegūstot 7,2 procentpunktus, Savienības ražošanas nozare zaudēja 2,2 procentpunktus.

4.4.4.   Izaugsme

| (110) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami palielinājās – par 29,2 %. Lai gan šajā periodā pieauga arī pārdošanas apjoms un tirgus daļa, Savienības ražošanas nozare neizjuta patēriņa pieauguma labvēlīgo ietekmi, jo īpaši no 2010. gada. Laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieauguma temps palēninājās un tirgus daļa bija mazāka nekā iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(110)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā ievērojami palielinājās – par 29,2 %. Lai gan šajā periodā pieauga arī pārdošanas apjoms un tirgus daļa, Savienības ražošanas nozare neizjuta patēriņa pieauguma labvēlīgo ietekmi, jo īpaši no 2010. gada. Laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieauguma temps palēninājās un tirgus daļa bija mazāka nekā iepriekšējos gados.

| (111) | Dažas personas apgalvoja, ka izaugsmes temps, par ko liecina atsevišķi attiecīgā perioda rādītāji, neatspoguļo situāciju cietušajā nozarē. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā tika atklāts, ka 2010. gadā un izmeklēšanas periodā, kad palēninājās Savienības ražošanas nozares izaugsme, vienlaikus arī pieauga imports par dempinga cenām no ASV. |
| --- | --- |

(111)

Dažas personas apgalvoja, ka izaugsmes temps, par ko liecina atsevišķi attiecīgā perioda rādītāji, neatspoguļo situāciju cietušajā nozarē. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā tika atklāts, ka 2010. gadā un izmeklēšanas periodā, kad palēninājās Savienības ražošanas nozares izaugsme, vienlaikus arī pieauga imports par dempinga cenām no ASV.

4.4.5.   Nodarbinātība un ražīgums

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieku skaits | 2 331 | 2 419 | 2 523 | 2 552 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 104 | 108 | 109 |
| Ražīgums
  (vienības/darbinieks) | 924 | 1 157 | 1 298 | 1 328 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 125 | 141 | 144 |
| Informācijas avots: | sūdzības iesniedzēja norādītie dati par Savienības ražošanas nozari. |

2008

2009

2010

IP

Darbinieku skaits

2 331

2 419

2 523

2 552

Indekss: 2008 = 100

100

104

108

109

Ražīgums

(vienības/darbinieks)

924

1 157

1 298

1 328

Indekss: 2008 = 100

100

125

141

144

Informācijas avots:

| (112) | Nodarbinātība attiecīgajā periodā pieauga par 9 %. Konkrētāk izsakoties, laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam tā palielinājās par 8 %, savukārt izmeklēšanas periodā pieaugums bija pavisam neliels – 1 %. Šī tendence attiecās arī uz Savienības ražošanas nozares jaudu un ražošanas apjomu. |
| --- | --- |

(112)

Nodarbinātība attiecīgajā periodā pieauga par 9 %. Konkrētāk izsakoties, laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam tā palielinājās par 8 %, savukārt izmeklēšanas periodā pieaugums bija pavisam neliels – 1 %. Šī tendence attiecās arī uz Savienības ražošanas nozares jaudu un ražošanas apjomu.

| (113) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums tika mērīts kā vienas nodarbinātās personas saražotais apjoms gadā. Attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās (par 44 %), atspoguļojot apgūtās zināšanas un efektivitātes pieaugumu darbības sākumposmā un vēlāk. |
| --- | --- |

(113)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums tika mērīts kā vienas nodarbinātās personas saražotais apjoms gadā. Attiecīgajā periodā tas ievērojami palielinājās (par 44 %), atspoguļojot apgūtās zināšanas un efektivitātes pieaugumu darbības sākumposmā un vēlāk.

4.4.6.   Faktiskās dempinga starpības lielums

| (114) | Ņemot vērā importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts apjomu, tirgus daļu un cenas, noteikto dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari izmeklēšanas periodā nav uzskatāma par niecīgu. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā importa par dempinga cenām no attiecīgās valsts apjomu, tirgus daļu un cenas, noteikto dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari izmeklēšanas periodā nav uzskatāma par niecīgu.

4.4.7.   Atgūšanās no iepriekšēja dempinga sekām

| (115) | Tā kā iepriekšēja dempinga seku nav, konkrētajā gadījumā šis jautājums nav aktuāls. |
| --- | --- |

(115)

Tā kā iepriekšēja dempinga seku nav, konkrētajā gadījumā šis jautājums nav aktuāls.

4.4.8.   Savienības ražošanas nozares vidējās cenas par vienību

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas par vienību (EUR) | 702,59 | 634,88 | 657,41 | 768,59 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 90 | 94 | 109 |
| Informācijas avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Cenas par vienību (EUR)

702,59

634,88

657,41

768,59

Indekss: 2008 = 100

100

90

94

109

Informācijas avots:

| (116) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares cenu kopējais pieaugums bija 9 %. Lai gan 2009. gadā pieaugums bija mazāks nekā 2008. gadā, pēc tam tas pastāvīgi palielinājās līdz izmeklēšanas perioda beigām. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu pieaugums nebija pietiekami liels, lai Savienības ražošanas nozare spētu segt savas izmaksas. Izmeklēšanas periodā pārdošanas cenu un izmaksu starpība pieauga vēl vairāk. Tas notika tajā pašā laikā, kad Savienības tirgū arvien vairāk ieplūda imports par zemām dempinga cenām no ASV. |
| --- | --- |

(116)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares cenu kopējais pieaugums bija 9 %. Lai gan 2009. gadā pieaugums bija mazāks nekā 2008. gadā, pēc tam tas pastāvīgi palielinājās līdz izmeklēšanas perioda beigām. Tomēr izmeklēšanā tika atklāts, ka cenu pieaugums nebija pietiekami liels, lai Savienības ražošanas nozare spētu segt savas izmaksas. Izmeklēšanas periodā pārdošanas cenu un izmaksu starpība pieauga vēl vairāk. Tas notika tajā pašā laikā, kad Savienības tirgū arvien vairāk ieplūda imports par zemām dempinga cenām no ASV.

| (117) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas bija lielākas (līdz 23 %) nekā to ražojumu cenas, ko no ASV importēja par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(117)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas bija lielākas (līdz 23 %) nekā to ražojumu cenas, ko no ASV importēja par dempinga cenām.

4.4.9.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums un spēja piesaistīt kapitālu

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tīrā peļņa pirms nodokļu nomaksas (EUR) | –33 305 225 | 1 343 823 | –33 932 738 | –82 070 168 |
| Indekss: 2008 = – 100 | – 100 | 4 | – 102 | – 246 |
| Savienības pārdošanas rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem) | –11,65 | 0,33 | –5,72 | –9,74 |
| Indekss: 2008 = – 100 | – 100 | 3 | –49 | –84 |
| Naudas plūsma (EUR) | –2 528 061 | 34 783 260 | 48 733 697 | 36 832 646 |
| Indekss: 2008 = – 100 | – 100 | 1 376 | 1 928 | 1 457 |
| Naudas plūsma % no Savienības ieņēmumiem par pārdošanu nesaistītām personām | –0,9 | 8,7 | 8,2 | 4,4 |
| Indekss: 2008 = – 100 | – 100 | 980 | 930 | 494 |
| Ieguldījumi (EUR) | 330 441 830 | 86 279 988 | 38 710 739 | 23 018 175 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 26 | 12 | 7 |
| Ieguldījumu ienesīgums (%) | –10 | 2 | –88 | – 357 |
| Indekss: 2008 = – 100 | – 100 | 15 | – 870 | –3 538 |
| Informācijas avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Tīrā peļņa pirms nodokļu nomaksas (EUR)

–33 305 225

1 343 823

–33 932 738

–82 070 168

Indekss: 2008 = – 100

– 100

4

– 102

– 246

Savienības pārdošanas rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)

–11,65

0,33

–5,72

–9,74

Indekss: 2008 = – 100

– 100

3

–49

–84

Naudas plūsma (EUR)

–2 528 061

34 783 260

48 733 697

36 832 646

Indekss: 2008 = – 100

– 100

1 376

1 928

1 457

Naudas plūsma % no Savienības ieņēmumiem par pārdošanu nesaistītām personām

–0,9

8,7

8,2

4,4

Indekss: 2008 = – 100

– 100

980

930

494

Ieguldījumi (EUR)

330 441 830

86 279 988

38 710 739

23 018 175

Indekss: 2008 = 100

100

26

12

7

Ieguldījumu ienesīgums (%)

–10

2

–88

– 357

Indekss: 2008 = – 100

– 100

15

– 870

–3 538

Informācijas avots:

| (118) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tika noteikta gan kā absolūtā summa (tīrā peļņa pirms nodokļu nomaksas), gan izsakot tīro peļņu vai zaudējumus pirms nodokļu nomaksas kā procentus no līdzīgā ražojuma pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes rādītājs attiecīgajā periodā bija negatīvs, izņemot 2009. gadu, kad izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izdevās sasniegt rentabilitātes slieksni. |
| --- | --- |

(118)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tika noteikta gan kā absolūtā summa (tīrā peļņa pirms nodokļu nomaksas), gan izsakot tīro peļņu vai zaudējumus pirms nodokļu nomaksas kā procentus no līdzīgā ražojuma pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitātes rādītājs attiecīgajā periodā bija negatīvs, izņemot 2009. gadu, kad izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izdevās sasniegt rentabilitātes slieksni.

| (119) | Līdzīgi veidojās arī ieguldījumu ienesīgums – tas bija ievērojami mazāks par līmeni, kas jāpanāk, lai Savienības ražošanas nozare varētu turpināt pastāvēt. |
| --- | --- |

(119)

Līdzīgi veidojās arī ieguldījumu ienesīgums – tas bija ievērojami mazāks par līmeni, kas jāpanāk, lai Savienības ražošanas nozare varētu turpināt pastāvēt.

| (120) | Naudas plūsmas rādītājs 2008. gadā bija negatīvs, bet 2009. un 2010. gadā tas uzlabojās. Tomēr izmeklēšanas periodā naudas plūsma atkal sāka samazināties, jo mazinājās Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savas darbības. |
| --- | --- |

(120)

Naudas plūsmas rādītājs 2008. gadā bija negatīvs, bet 2009. un 2010. gadā tas uzlabojās. Tomēr izmeklēšanas periodā naudas plūsma atkal sāka samazināties, jo mazinājās Savienības ražošanas nozares spēja pašai finansēt savas darbības.

| (121) | Rentabilitātes, naudas plūsmas un ieguldījumu ienesīguma svārstības attiecīgajā periodā ierobežoja Savienības ražošanas nozares iespējas ieguldīt savās darbībās un nelabvēlīgi ietekmēja tās attīstību, ko nepārprotami apliecina ieguldījumu apjoma kritums par 93 % šajā periodā. |
| --- | --- |

(121)

Rentabilitātes, naudas plūsmas un ieguldījumu ienesīguma svārstības attiecīgajā periodā ierobežoja Savienības ražošanas nozares iespējas ieguldīt savās darbībās un nelabvēlīgi ietekmēja tās attīstību, ko nepārprotami apliecina ieguldījumu apjoma kritums par 93 % šajā periodā.

4.4.10.   Algas

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Algas (EUR) | 45 066 253 | 57 253 228 | 68 711 959 | 76 030 008 |
| Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR) | 75 691 | 81 233 | 88 638 | 99 646 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 107 | 117 | 132 |
| Informācijas avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Algas (EUR)

45 066 253

57 253 228

68 711 959

76 030 008

Vidējās darbaspēka izmaksas par vienu darbinieku (EUR)

75 691

81 233

88 638

99 646

Indekss: 2008 = 100

100

107

117

132

Informācijas avots:

| (122) | Attiecīgajā periodā algas pieauga par 32 %, atspoguļojot darbinieku ražīguma pieaugumu. |
| --- | --- |

(122)

Attiecīgajā periodā algas pieauga par 32 %, atspoguļojot darbinieku ražīguma pieaugumu.

4.4.11.   Krājumi

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Noslēguma krājumi (tonnās) | 34 585 | 24 022 | 38 649 | 31 408 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 69 | 112 | 91 |
| Krājumu un produkcijas apjoma attiecība (%) | 8,3 | 3,5 | 3,8 | 2,5 |
| Informācijas avots: | izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Noslēguma krājumi (tonnās)

34 585

24 022

38 649

31 408

Indekss: 2008 = 100

100

69

112

91

Krājumu un produkcijas apjoma attiecība (%)

8,3

3,5

3,8

2,5

Informācijas avots:

| (123) | Attiecīgajā periodā krājumu līmenis nedaudz samazinājās. |
| --- | --- |

(123)

Attiecīgajā periodā krājumu līmenis nedaudz samazinājās.

4.5.   Secinājums par kaitējumu

| (124) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka imports par zemām dempinga cenām Savienības tirgū pieauga 2010. gadā, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Šajā periodā uzlabojās atsevišķi ar Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju saistīti kaitējuma rādītāji, taču izaugsmes temps neatbilda patēriņa pieaugumam attiecīgajā periodā, tāpēc uzlabojumi nebija pietiekami lieli, lai Savienības ražošanas nozare varētu izvērst darbību. |
| --- | --- |

(124)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka imports par zemām dempinga cenām Savienības tirgū pieauga 2010. gadā, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Šajā periodā uzlabojās atsevišķi ar Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju saistīti kaitējuma rādītāji, taču izaugsmes temps neatbilda patēriņa pieaugumam attiecīgajā periodā, tāpēc uzlabojumi nebija pietiekami lieli, lai Savienības ražošanas nozare varētu izvērst darbību.

| (125) | Kā jau raksturīgi jaunā darbības nozarē, kas attīstās, atsevišķu rādītāju, piemēram, pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma, pieauguma tendences attiecīgajā periodā bija pozitīvas. Tas izskaidrojams ar to, ka šajā periodā tirgū iesaistījās jauni Savienības ražotāji. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka no 2010. gada, kad palielinājās imports par zemām cenām, Savienības tirgū izveidojās tāda situācija, ka Savienības ražotāji nespēja nodrošināt pietiekami lielu darbības un cenu līmeni, lai varētu attīstīties un atgūt lielos attiecīgajā periodā veiktos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(125)

Kā jau raksturīgi jaunā darbības nozarē, kas attīstās, atsevišķu rādītāju, piemēram, pārdošanas apjoma, ražošanas apjoma un jaudas izmantojuma, pieauguma tendences attiecīgajā periodā bija pozitīvas. Tas izskaidrojams ar to, ka šajā periodā tirgū iesaistījās jauni Savienības ražotāji. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka no 2010. gada, kad palielinājās imports par zemām cenām, Savienības tirgū izveidojās tāda situācija, ka Savienības ražotāji nespēja nodrošināt pietiekami lielu darbības un cenu līmeni, lai varētu attīstīties un atgūt lielos attiecīgajā periodā veiktos ieguldījumus.

| (126) | Tika konstatēts, ka importa par zemām cenām dēļ pastāvīgi tika samazinātas Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas. Cenu apmēra dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja segt izmaksas un nodrošināt tādu naudas plūsmu un peļņu, kas vajadzīga, lai izvērstu darbību. |
| --- | --- |

(126)

Tika konstatēts, ka importa par zemām cenām dēļ pastāvīgi tika samazinātas Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas. Cenu apmēra dēļ Savienības ražošanas nozare nespēja segt izmaksas un nodrošināt tādu naudas plūsmu un peļņu, kas vajadzīga, lai izvērstu darbību.

| (127) | Tiešām, ar Savienības ražošanas nozares finansiālajiem rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums, samazinājās vai bija ievērojami mazāki par normālo līmeni. Tas nopietni ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu un turpināt ieguldīt savā darbībā. |
| --- | --- |

(127)

Tiešām, ar Savienības ražošanas nozares finansiālajiem rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums, samazinājās vai bija ievērojami mazāki par normālo līmeni. Tas nopietni ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju piesaistīt kapitālu un turpināt ieguldīt savā darbībā.

| (128) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(128)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (129) | Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 3. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 3. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

5.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (130) | Kā norādīts iepriekš, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga – par 29,2 %. Tomēr būtiski palielinājās arī imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, t. i., no 1,9 % lielas Savienības tirgus daļas attiecīgā perioda sākumā līdz 15,7 % izmeklēšanas periodā. Tas nepārprotami radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, jo īpaši no 2010. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, kad šāda importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes. No 2010. gada, jo īpaši izmeklēšanas periodā, Savienības tirgū no ASV ieplūda liels mazcenas importa apjoms, un šīs cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc tā izmeklēšanas periodā nevarēja attīstīties, kā bija paredzēts. |
| --- | --- |

(130)

Kā norādīts iepriekš, patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā ievērojami pieauga – par 29,2 %. Tomēr būtiski palielinājās arī imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, t. i., no 1,9 % lielas Savienības tirgus daļas attiecīgā perioda sākumā līdz 15,7 % izmeklēšanas periodā. Tas nepārprotami radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, jo īpaši no 2010. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām, kad šāda importa apjoms pieauga vairāk nekā divas reizes. No 2010. gada, jo īpaši izmeklēšanas periodā, Savienības tirgū no ASV ieplūda liels mazcenas importa apjoms, un šīs cenas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tāpēc tā izmeklēšanas periodā nevarēja attīstīties, kā bija paredzēts.

| (131) | Dažas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozares situācija tieši laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam uzlabojās un tas notika tajā pašā laikā, kad divkāršojās importa apjoms no ASV. Kā paskaidrots iepriekš 102. un 107. apsvērumā, tas, ka attiecīgajā periodā tirgū sāka iesaistīties daudzi jauni Savienības ražotāji, labvēlīgi ietekmēja konkrētus kaitējuma faktorus, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka nekā 2010. gadā, un tieši tajā laikā Savienības tirgū bija vērojams lielākais pieaugums importam par dempinga cenām no ASV. Cenu samazinājuma un cenu spiediena dēļ pasliktinājās Savienības ražošanas nozares vispārējā finansiālā situācija, jo īpaši rentabilitāte. |
| --- | --- |

(131)

Dažas personas norādīja, ka Savienības ražošanas nozares situācija tieši laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam uzlabojās un tas notika tajā pašā laikā, kad divkāršojās importa apjoms no ASV. Kā paskaidrots iepriekš 102. un 107. apsvērumā, tas, ka attiecīgajā periodā tirgū sāka iesaistīties daudzi jauni Savienības ražotāji, labvēlīgi ietekmēja konkrētus kaitējuma faktorus, piemēram, ražošanas un pārdošanas apjomu. Tomēr Savienības ražošanas nozares tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka nekā 2010. gadā, un tieši tajā laikā Savienības tirgū bija vērojams lielākais pieaugums importam par dempinga cenām no ASV. Cenu samazinājuma un cenu spiediena dēļ pasliktinājās Savienības ražošanas nozares vispārējā finansiālā situācija, jo īpaši rentabilitāte.

| (132) | Tādējādi imports par zemām dempinga cenām ir ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu, kas izmeklēšanas periodā tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(132)

Tādējādi imports par zemām dempinga cenām ir ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu, kas izmeklēšanas periodā tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei.

5.3.   Citu faktoru ietekme

| (133) | Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu un ar dempingu nesaistītu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, izvērtēja arī šādus zināmos faktorus: importu no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātus, ietekmi, ko radīja ekonomikas krīze un citi faktori, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības, pieprasījuma pārmaiņas un iespējamas Savienības ražošanas nozares uzņēmumu iekšējās problēmas. |
| --- | --- |

(133)

Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu un ar dempingu nesaistītu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, izvērtēja arī šādus zināmos faktorus: importu no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātus, ietekmi, ko radīja ekonomikas krīze un citi faktori, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības, pieprasījuma pārmaiņas un iespējamas Savienības ražošanas nozares uzņēmumu iekšējās problēmas.

5.3.1.   Imports no citām valstīm (Brazīlijas)

| (134) | Saskaņā ar pieejamo informāciju attiecīgajā periodā nozīmīgu attiecīgā ražojuma apjomu uz Savienību importēja tikai Brazīlija. Brazīlijas izcelsmes ražojumu importa cenas pastāvīgi bija ievērojami mazākas par Savienības ražotāju cenām. Tomēr attiecīgajā periodā bija vērojama nepārprotami lejupejoša tendence – samazinājās gan importa no Brazīlijas apjoms (– 81 %), gan tirgus daļa (– 25,8 %). Tādējādi, tā kā šā importa apjoms izmeklēšanas periodā samazinājās līdz tik niecīgam līmenim, nevar uzskatīt, ka tas ietekmēja cēloņsakarību starp importu par zemām cenām no ASV un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izmeklēšanas periodā. | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa no Brazīlijas apjoms (tonnās) | 1 022 980 | 884 020 | 396 249 | 195 342 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 86 | 39 | 19 |
| Importa no Brazīlijas tirgus daļa (%) | 30,3 | 22,8 | 9,7 | 4,5 |
| Vidējā vienības CIF cena
  (EUR/importa tonnas) | 560,8 | 496,2 | 580,8 | 622,4 |
| Indekss: 2008 = 100 | 100 | 88 | 104 | 111 |
| Informācijas avots: | Eurostat; Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūra; muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija; kā arī sūdzība. |

(134)

Saskaņā ar pieejamo informāciju attiecīgajā periodā nozīmīgu attiecīgā ražojuma apjomu uz Savienību importēja tikai Brazīlija. Brazīlijas izcelsmes ražojumu importa cenas pastāvīgi bija ievērojami mazākas par Savienības ražotāju cenām. Tomēr attiecīgajā periodā bija vērojama nepārprotami lejupejoša tendence – samazinājās gan importa no Brazīlijas apjoms (– 81 %), gan tirgus daļa (– 25,8 %). Tādējādi, tā kā šā importa apjoms izmeklēšanas periodā samazinājās līdz tik niecīgam līmenim, nevar uzskatīt, ka tas ietekmēja cēloņsakarību starp importu par zemām cenām no ASV un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izmeklēšanas periodā.

2008

2009

2010

IP

Importa no Brazīlijas apjoms (tonnās)

1 022 980

884 020

396 249

195 342

Indekss: 2008 = 100

100

86

39

19

Importa no Brazīlijas tirgus daļa (%)

30,3

22,8

9,7

4,5

Vidējā vienības CIF cena

(EUR/importa tonnas)

560,8

496,2

580,8

622,4

Indekss: 2008 = 100

100

88

104

111

Informācijas avots:

Eurostat; Apvienotās Karalistes Atjaunojamo degvielu aģentūra; muitas importa datubāzes dati, ko sniedza Nīderlande, Zviedrija un Somija; kā arī sūdzība.

| (135) | Personas apgalvoja, ka attiecīgajā periodā importa no Brazīlijas apjoms bija virs de minimis līmeņa un ka attiecīgais ražojums Savienības tirgū tika pārdots par dempinga cenām. Tās arī norādīja, ka imports no ASV tikai aizstāja samazināto importa no Brazīlijas tirgus daļu. Tāpēc par Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēloni nevarētu uzskatīt importu no ASV. |
| --- | --- |

(135)

Personas apgalvoja, ka attiecīgajā periodā importa no Brazīlijas apjoms bija virs de minimis līmeņa un ka attiecīgais ražojums Savienības tirgū tika pārdots par dempinga cenām. Tās arī norādīja, ka imports no ASV tikai aizstāja samazināto importa no Brazīlijas tirgus daļu. Tāpēc par Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēloni nevarētu uzskatīt importu no ASV.

| (136) | Kā paskaidrots iepriekš, importa no Brazīlijas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Periodā, kad ievērojami pieauga patēriņš, tā tirgus daļa no 30,3 % saruka līdz 4,5 %. Ņemot vērā cenu līmeni, ko Brazīlijas eksportētāji piemēroja Savienības tirgum, nevar izslēgt to, ka Brazīlijas izcelsmes bioetanola imports ir zināmā mērā veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr izmeklēšanas periodā šā importa apjoms tik ļoti samazinājās, ka to nevar uzskatīt par būtisku attiecīgā kaitējuma cēloni. Tiešām, laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad importa no Brazīlijas apjoms samazinājās aptuveni par 200 000 tonnu, importa par dempinga cenām no ASV apjoms pieauga vairāk nekā par 330 000 tonnu. Tāpēc uzskatāms, ka Brazīlijas bioetanola pārdošanas apjoms Savienības tirgū, jo īpaši izmeklēšanas periodā, nevarēja būt tik liels, lai ietekmētu noteikto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu šajā periodā. |
| --- | --- |

(136)

Kā paskaidrots iepriekš, importa no Brazīlijas apjoms attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Periodā, kad ievērojami pieauga patēriņš, tā tirgus daļa no 30,3 % saruka līdz 4,5 %. Ņemot vērā cenu līmeni, ko Brazīlijas eksportētāji piemēroja Savienības tirgum, nevar izslēgt to, ka Brazīlijas izcelsmes bioetanola imports ir zināmā mērā veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr izmeklēšanas periodā šā importa apjoms tik ļoti samazinājās, ka to nevar uzskatīt par būtisku attiecīgā kaitējuma cēloni. Tiešām, laikposmā no 2010. gada līdz izmeklēšanas periodam, kad importa no Brazīlijas apjoms samazinājās aptuveni par 200 000 tonnu, importa par dempinga cenām no ASV apjoms pieauga vairāk nekā par 330 000 tonnu. Tāpēc uzskatāms, ka Brazīlijas bioetanola pārdošanas apjoms Savienības tirgū, jo īpaši izmeklēšanas periodā, nevarēja būt tik liels, lai ietekmētu noteikto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu šajā periodā.

5.3.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti

| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta pārdošanas apjoms (tonnās) | 26 263 | 41 023 | 53 085 | 59 633 |
| Informācijas avots: | sūdzība un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2008

2009

2010

IP

Eksporta pārdošanas apjoms (tonnās)

26 263

41 023

53 085

59 633

Informācijas avots:

| (137) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare eksportēja nelielu bioetanola daudzumu par cenām, kas ievērojami pārsniedza Savienības tirgū noteiktās cenas. Tāpēc var secināt, ka eksporta rezultāti nav uzskatāmi par faktoru, kas ietekmēja cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts. |
| --- | --- |

(137)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare eksportēja nelielu bioetanola daudzumu par cenām, kas ievērojami pārsniedza Savienības tirgū noteiktās cenas. Tāpēc var secināt, ka eksporta rezultāti nav uzskatāmi par faktoru, kas ietekmēja cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts.

5.3.3.   Ekonomikas krīzes ietekme

| (138) | Netika konstatēta ekonomikas krīzes radīta nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Vislielākais bioetanola patēriņa pieaugums Savienībā notika 2009. gadā, kuru kopumā uzskatīja par smagāko ekonomikas krīzes gadu. Šajā periodā arī pieauga Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjoms. |
| --- | --- |

(138)

Netika konstatēta ekonomikas krīzes radīta nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozari. Vislielākais bioetanola patēriņa pieaugums Savienībā notika 2009. gadā, kuru kopumā uzskatīja par smagāko ekonomikas krīzes gadu. Šajā periodā arī pieauga Savienības ražotāju ražošanas un pārdošanas apjoms.

| (139) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ekonomikas krīze neietekmēja cēloņsakarību starp importu par zemām cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(139)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ekonomikas krīze neietekmēja cēloņsakarību starp importu par zemām cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

5.3.4.   Citi faktori

| (140) | Attiecīgās personas norādīja arī citus faktorus, kas varēja ietekmēt cēloņsakarību, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības, pieprasījumu, kas bija mazāks, nekā paredzēts, Savienības tiesisko regulējumu, kas, iespējams, rada Savienības ražotājiem nelabvēlīgu situāciju, un konkrētas iespējamas Savienības ražotāju iekšējas problēmas. |
| --- | --- |

(140)

Attiecīgās personas norādīja arī citus faktorus, kas varēja ietekmēt cēloņsakarību, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības, pieprasījumu, kas bija mazāks, nekā paredzēts, Savienības tiesisko regulējumu, kas, iespējams, rada Savienības ražotājiem nelabvēlīgu situāciju, un konkrētas iespējamas Savienības ražotāju iekšējas problēmas.

| (141) | Attiecībā uz izejmateriālu cenu svārstībām tika konstatēts, ka gan kukurūzas, gan kviešu cenas attiecīgajā periodā bija nestabilas. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairums ražotāju šo risku ierobežo, piemērojot īpašu cenas noteikšanas mehānismu piegādātājiem vai arī izmantojot finanšu tirgus. Tādējādi arī tad, ja izejvielu cenas bija atšķirīgas, jo īpaši no 2008. gada līdz 2010. gadam, kad kukurūzas cena bija mazāka par kviešu cenu, izmeklēšanas perioda otrajā pusē izejvielu cenas vairāk vai mazāk bija vienādas. Tas nozīmē, ka visas cenu atšķirības tika samazinātas līdz minimumam un nebija ilgstošas. |
| --- | --- |

(141)

Attiecībā uz izejmateriālu cenu svārstībām tika konstatēts, ka gan kukurūzas, gan kviešu cenas attiecīgajā periodā bija nestabilas. Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairums ražotāju šo risku ierobežo, piemērojot īpašu cenas noteikšanas mehānismu piegādātājiem vai arī izmantojot finanšu tirgus. Tādējādi arī tad, ja izejvielu cenas bija atšķirīgas, jo īpaši no 2008. gada līdz 2010. gadam, kad kukurūzas cena bija mazāka par kviešu cenu, izmeklēšanas perioda otrajā pusē izejvielu cenas vairāk vai mazāk bija vienādas. Tas nozīmē, ka visas cenu atšķirības tika samazinātas līdz minimumam un nebija ilgstošas.

| (142) | Atsevišķas personas apgalvoja, ka AED dalībvalstīs tika īstenota pārāk lēni un ka patēriņš neatbilda šajā direktīvā izvirzītajiem mērķiem. Tomēr arī tad, ja sākotnējie mērķi attiecīgajā periodā netika pilnīgi īstenoti, patēriņa ievērojamais pieaugums (par 29,2 %) šajā laikposmā ir labvēlīgs faktors, ko analīzē nedrīkst ignorēt. Jebkurā gadījumā to, ka AED, iespējams, tika īstenota lēni, nevar uzskatīt par pamatojumu tam, ka Savienības tirgū nonāca liels importa apjoms par zemām dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām un nodarīja tai kaitējumu. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts. |
| --- | --- |

(142)

Atsevišķas personas apgalvoja, ka AED dalībvalstīs tika īstenota pārāk lēni un ka patēriņš neatbilda šajā direktīvā izvirzītajiem mērķiem. Tomēr arī tad, ja sākotnējie mērķi attiecīgajā periodā netika pilnīgi īstenoti, patēriņa ievērojamais pieaugums (par 29,2 %) šajā laikposmā ir labvēlīgs faktors, ko analīzē nedrīkst ignorēt. Jebkurā gadījumā to, ka AED, iespējams, tika īstenota lēni, nevar uzskatīt par pamatojumu tam, ka Savienības tirgū nonāca liels importa apjoms par zemām dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām un nodarīja tai kaitējumu. Tāpēc šis iebildums ir noraidīts.

| (143) | Šīs personas arī uzskatīja, ka normatīvās nenoteiktības dēļ ar Savienības ražošanas nozares jaudu vien nepietiktu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū, un ka sertificēšanas sistēma darbojas ļoti lēni un tādējādi ierobežo sertificēto Savienības ražotāju priekšrocības. Visbeidzot, dažas personas uzskatīja, ka jebkāda nodarītā kaitējuma iemesls ir daudzu Savienības ražotāju iekšējās problēmas attiecīgajā periodā. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti, un to pamatotība netika konstatēta arī izmeklēšanā. Taču būtu jānorāda, ka izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas apjoma iespējamā samazināšanās galvenokārt ir izskaidrojama ar zemo pārdošanas cenu līmeni Savienības tirgū, ko lielā mērā ietekmēja importa pieaugums no ASV par zemām dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražotāju cenām, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Radās priekšstats, ka ES ražotājiem nebija izvēles un tiem bija jāpārtrauc ražošana, jo pārdošanas cenu dēļ tie pat nespēja segt izmaksas par izejmateriāliem, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Tāpēc minētie nepamatotie apgalvojumi nav pietiekami, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un izmeklēšanas periodā nodarīto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(143)

Šīs personas arī uzskatīja, ka normatīvās nenoteiktības dēļ ar Savienības ražošanas nozares jaudu vien nepietiktu, lai apmierinātu pieprasījumu Savienības tirgū, un ka sertificēšanas sistēma darbojas ļoti lēni un tādējādi ierobežo sertificēto Savienības ražotāju priekšrocības. Visbeidzot, dažas personas uzskatīja, ka jebkāda nodarītā kaitējuma iemesls ir daudzu Savienības ražotāju iekšējās problēmas attiecīgajā periodā. Tomēr šie apgalvojumi netika pamatoti, un to pamatotība netika konstatēta arī izmeklēšanā. Taču būtu jānorāda, ka izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas apjoma iespējamā samazināšanās galvenokārt ir izskaidrojama ar zemo pārdošanas cenu līmeni Savienības tirgū, ko lielā mērā ietekmēja importa pieaugums no ASV par zemām dempinga cenām, kas bija mazākas par Savienības ražotāju cenām, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Radās priekšstats, ka ES ražotājiem nebija izvēles un tiem bija jāpārtrauc ražošana, jo pārdošanas cenu dēļ tie pat nespēja segt izmaksas par izejmateriāliem, jo īpaši izmeklēšanas periodā. Tāpēc minētie nepamatotie apgalvojumi nav pietiekami, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un izmeklēšanas periodā nodarīto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (144) | Tādējādi tiek secināts, ka neviens no minētajiem faktoriem nevarēja ietekmēt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ASV. |
| --- | --- |

(144)

Tādējādi tiek secināts, ka neviens no minētajiem faktoriem nevarēja ietekmēt cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ASV.

| (145) | Visbeidzot, šīs personas min to, ka izmeklēšanas periodā ievērojams importa apjoms tika deklarēts ar KN kodu 3824, kam raksturīgs mazs muitas maksājums. Pēc izmeklēšanas perioda beigām attiecīgais maksājums tika paaugstināts. Tās uzskata, ka kaitējuma iemesls ir zemais maksājums, nevis dempings. Šajā ziņā pietiek minēt vien to, ka muitas maksājumu apmērs ik brīdi var mainīties un tādēļ šis arguments nav iemesls, lai noliegtu kaitējuma esību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(145)

Visbeidzot, šīs personas min to, ka izmeklēšanas periodā ievērojams importa apjoms tika deklarēts ar KN kodu 3824, kam raksturīgs mazs muitas maksājums. Pēc izmeklēšanas perioda beigām attiecīgais maksājums tika paaugstināts. Tās uzskata, ka kaitējuma iemesls ir zemais maksājums, nevis dempings. Šajā ziņā pietiek minēt vien to, ka muitas maksājumu apmērs ik brīdi var mainīties un tādēļ šis arguments nav iemesls, lai noliegtu kaitējuma esību izmeklēšanas periodā.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (146) | Sniegtā analīze apliecināja, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms par zemām cenām un tirgus daļa. Turklāt tika secināts, ka importēto ražojumu cenas bija krietni zemākas par cenām, ko Savienības tirgū noteica Savienības ražošanas nozare. |
| --- | --- |

(146)

Sniegtā analīze apliecināja, ka attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms par zemām cenām un tirgus daļa. Turklāt tika secināts, ka importēto ražojumu cenas bija krietni zemākas par cenām, ko Savienības tirgū noteica Savienības ražošanas nozare.

| (147) | Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms par zemām cenām un tirgus daļa pieauga tad, kad Savienībā vispārēji un pastāvīgi palielinājās patēriņš un Savienības ražošanas nozares attiecīgā perioda rezultāti pasliktinājās. Sistemātiski saglabājot cenas, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, attiecīgās valsts eksportētājiem izdevās palielināt savu tirgus daļu. Savukārt Savienības ražošanas nozare, lai gan aktivitāte pieauga, nespēja panākt pozitīvu peļņas līmeni. |
| --- | --- |

(147)

Attiecīgās valsts izcelsmes importa apjoms par zemām cenām un tirgus daļa pieauga tad, kad Savienībā vispārēji un pastāvīgi palielinājās patēriņš un Savienības ražošanas nozares attiecīgā perioda rezultāti pasliktinājās. Sistemātiski saglabājot cenas, kas mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām, attiecīgās valsts eksportētājiem izdevās palielināt savu tirgus daļu. Savukārt Savienības ražošanas nozare, lai gan aktivitāte pieauga, nespēja panākt pozitīvu peļņas līmeni.

| (148) | Pārbaudot citus zināmos faktorus, kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika noskaidrots, ka tie nebija pietiekami nozīmīgi, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(148)

Pārbaudot citus zināmos faktorus, kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika noskaidrots, ka tie nebija pietiekami nozīmīgi, lai ietekmētu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (149) | Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, kurā ietekme, ko radīja visi zināmie faktori, kuri ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, ir pienācīgi nošķirta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, tika secināts, ka imports par dempinga cenām no ASV ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(149)

Pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, kurā ietekme, ko radīja visi zināmie faktori, kuri ietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju, ir pienācīgi nošķirta un nodalīta no importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes, tika secināts, ka imports par dempinga cenām no ASV ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

6.1.   Ievadpiezīme

| (150) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no secinājumiem par kaitējumu, ko nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, pastāv pārliecinoši iemesli secināt, ka konkrētajā gadījumā antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no secinājumiem par kaitējumu, ko nodarījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts, pastāv pārliecinoši iemesli secināt, ka konkrētajā gadījumā antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.

6.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (151) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, kura cēlonis bija imports par dempinga cenām no ASV. Ja netiks īstenoti šā importa izraisīto tirdzniecības kropļojumu novēršanas pasākumi, ļoti iespējams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija turpinās pasliktināties. |
| --- | --- |

(151)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums, kura cēlonis bija imports par dempinga cenām no ASV. Ja netiks īstenoti šā importa izraisīto tirdzniecības kropļojumu novēršanas pasākumi, ļoti iespējams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija turpinās pasliktināties.

| (152) | Paredzams, ka, nosakot antidempinga maksājumus, tiks atjaunoti efektīvi tirdzniecības apstākļi Savienības tirgū un tādējādi Savienības ražošanas nozare varēs noteikt savām ražošanas izmaksām atbilstīgas cenas. Paredzams arī, ka šādu pasākumu noteikšana palīdzētu Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi atgūt tirgus daļu, ko tā zaudēja importa par dempinga cenām dēļ. Savukārt tas nākotnē labvēlīgi ietekmēs tās finansiālo situāciju un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(152)

Paredzams, ka, nosakot antidempinga maksājumus, tiks atjaunoti efektīvi tirdzniecības apstākļi Savienības tirgū un tādējādi Savienības ražošanas nozare varēs noteikt savām ražošanas izmaksām atbilstīgas cenas. Paredzams arī, ka šādu pasākumu noteikšana palīdzētu Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas apjomu un tādējādi atgūt tirgus daļu, ko tā zaudēja importa par dempinga cenām dēļ. Savukārt tas nākotnē labvēlīgi ietekmēs tās finansiālo situāciju un rentabilitāti.

| (153) | Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importu nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(153)

Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pasākumu noteikšana attiecībā uz ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importu nebūtu pretrunā Savienības ražošanas nozares interesēm.

6.3.   Importētāju intereses

| (154) | Atbildes uz jautājumiem anketā, kas bija paredzēta nesaistītajiem importētājiem Savienībā, atsūtīja divi uzņēmumi. Šo importētāju telpās, kuri sadarbojās, tika veikti pārbaudes apmeklējumi. Ar bioetanolu saistīta uzņēmējdarbība veido tikai nelielu daļu no abu apmeklēto uzņēmumu kopējā apgrozījuma (mazāk par 5 %). Turklāt abi uzņēmumi norādīja, ka tie jebkādu cenas pieaugumu varētu nodot saviem klientiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

(154)

Atbildes uz jautājumiem anketā, kas bija paredzēta nesaistītajiem importētājiem Savienībā, atsūtīja divi uzņēmumi. Šo importētāju telpās, kuri sadarbojās, tika veikti pārbaudes apmeklējumi. Ar bioetanolu saistīta uzņēmējdarbība veido tikai nelielu daļu no abu apmeklēto uzņēmumu kopējā apgrozījuma (mazāk par 5 %). Turklāt abi uzņēmumi norādīja, ka tie jebkādu cenas pieaugumu varētu nodot saviem klientiem un lietotājiem.

| (155) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūtu vērā ņemamas un nelabvēlīgas ietekmes uz importētājiem. |
| --- | --- |

(155)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūtu vērā ņemamas un nelabvēlīgas ietekmes uz importētājiem.

6.4.   Lietotāju intereses

| (156) | Atbildes uz jautājumiem anketā, kas bija paredzēta lietotājiem Savienībā, atsūtīja četri uzņēmumi. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti viena uzņēmuma telpās. |
| --- | --- |

(156)

Atbildes uz jautājumiem anketā, kas bija paredzēta lietotājiem Savienībā, atsūtīja četri uzņēmumi. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti viena uzņēmuma telpās.

| (157) | Ar bioetanolu saistīta uzņēmējdarbība veido mazu apmeklētā uzņēmuma apgrozījuma daļu (mazāk par 5 %). Uzņēmums bija sagatavojis ietekmes novērtējumu par maisījumu E5 un aprēķinājis, ka, ja piemērotu maksājumu 100 EUR/m3 apmērā, cenas pieaugums būtu EUR 0,005 par litru pie sūkņa. |
| --- | --- |

(157)

Ar bioetanolu saistīta uzņēmējdarbība veido mazu apmeklētā uzņēmuma apgrozījuma daļu (mazāk par 5 %). Uzņēmums bija sagatavojis ietekmes novērtējumu par maisījumu E5 un aprēķinājis, ka, ja piemērotu maksājumu 100 EUR/m3 apmērā, cenas pieaugums būtu EUR 0,005 par litru pie sūkņa.

| (158) | Savukārt pārējo trīs lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtie dati liecina, ka arī šos uzņēmumus pasākumi ietekmētu minimāli. Viens no šiem uzņēmumiem no attiecīgās valsts iegādājās diezgan ierobežotu apjomu, un antidempinga maksājuma noteikšana tā rentabilitāti ietekmētu pavisam maz. |
| --- | --- |

(158)

Savukārt pārējo trīs lietotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtie dati liecina, ka arī šos uzņēmumus pasākumi ietekmētu minimāli. Viens no šiem uzņēmumiem no attiecīgās valsts iegādājās diezgan ierobežotu apjomu, un antidempinga maksājuma noteikšana tā rentabilitāti ietekmētu pavisam maz.

| (159) | Pārējie divi lietotāji, kas sadarbojās, ir saistīti un paziņoja, ka visus noteiktos antidempinga maksājumus var nodot saviem klientiem. Tie arī norādīja, ka viņiem ir pietiekami liels piegādātāju loks un viņi nav atkarīgi no importa no ASV. |
| --- | --- |

(159)

Pārējie divi lietotāji, kas sadarbojās, ir saistīti un paziņoja, ka visus noteiktos antidempinga maksājumus var nodot saviem klientiem. Tie arī norādīja, ka viņiem ir pietiekami liels piegādātāju loks un viņi nav atkarīgi no importa no ASV.

| (160) | Attiecīgās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares jauda nav pietiekama, lai apmierinātu visu pieprasījumu, un ka, lai iegūtu vajadzīgo bioetanolu, tas Savienībā būs jāimportē. Pārbaudītie jaudas rādītāji liecina, ka mazo pārdošanas cenu dēļ netika izmantota visa Savienības ražošanas nozares jauda. Tāpēc Savienības ražotāji spētu palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu augošo pieprasījumu, jo īpaši tad, ja tirgū vairs nepastāvētu tirdzniecības kropļojumi. Turklāt drīzumā tiks būvētas un sāks darboties jaunas ražotnes, tādējādi Savienībā tiks samazināti visi ar ražojuma trūkumu saistītie riski. |
| --- | --- |

(160)

Attiecīgās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares jauda nav pietiekama, lai apmierinātu visu pieprasījumu, un ka, lai iegūtu vajadzīgo bioetanolu, tas Savienībā būs jāimportē. Pārbaudītie jaudas rādītāji liecina, ka mazo pārdošanas cenu dēļ netika izmantota visa Savienības ražošanas nozares jauda. Tāpēc Savienības ražotāji spētu palielināt ražošanas apjomu, lai apmierinātu augošo pieprasījumu, jo īpaši tad, ja tirgū vairs nepastāvētu tirdzniecības kropļojumi. Turklāt drīzumā tiks būvētas un sāks darboties jaunas ražotnes, tādējādi Savienībā tiks samazināti visi ar ražojuma trūkumu saistītie riski.

| (161) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka antidempinga pasākumiem attiecībā uz bioetanola importu no ASV nebūtu vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem Savienībā. |
| --- | --- |

(161)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka antidempinga pasākumiem attiecībā uz bioetanola importu no ASV nebūtu vērā ņemamas nelabvēlīgas ietekmes uz lietotājiem Savienībā.

6.5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (162) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu.

7.   GALĪGI ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (163) | Ņemot vērā gūtos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām rada Savienībai turpmāku kaitējumu, būtu jānosaka galīgi antidempinga pasākumi. |
| --- | --- |

(163)

Ņemot vērā gūtos secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām rada Savienībai turpmāku kaitējumu, būtu jānosaka galīgi antidempinga pasākumi.

| (164) | Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības. |
| --- | --- |

(164)

Lai noteiktu šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.

| (165) | Aprēķinot maksājuma summu, kas jānosaka, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka attiecīgajiem pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā ir iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(165)

Aprēķinot maksājuma summu, kas jānosaka, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, tika uzskatīts, ka attiecīgajiem pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā ir iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.

| (166) | Šajā lietā, ņemot vērā it īpaši iepriekš 102. un 103. apsvērumā minēto informāciju, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa būtu jānosaka, ņemot vērā gūtos ienākumus laikā, kad importa apjoms no ASV bija nenozīmīgs, t. i., viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja vidējo peļņas normu pirms nodokļu nomaksas 2008. un 2009. gadā, turklāt ņemot vērā, ka šis ražotājs minētajā laikā nebija darbības sākumposmā. Tāpēc uzskatāms, ka peļņas norma 6,8 % apmērā no apgrozījuma ir samērīga un atbilstīga minimālā peļņa, ko Savienības ražošanas nozare varētu būt guvusi izmeklēšanas periodā normālas tirdzniecības apstākļos bez kaitējumu radoša dempinga. |
| --- | --- |

(166)

Šajā lietā, ņemot vērā it īpaši iepriekš 102. un 103. apsvērumā minēto informāciju, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņa būtu jānosaka, ņemot vērā gūtos ienākumus laikā, kad importa apjoms no ASV bija nenozīmīgs, t. i., viena izlasē iekļautā Savienības ražotāja vidējo peļņas normu pirms nodokļu nomaksas 2008. un 2009. gadā, turklāt ņemot vērā, ka šis ražotājs minētajā laikā nebija darbības sākumposmā. Tāpēc uzskatāms, ka peļņas norma 6,8 % apmērā no apgrozījuma ir samērīga un atbilstīga minimālā peļņa, ko Savienības ražošanas nozare varētu būt guvusi izmeklēšanas periodā normālas tirdzniecības apstākļos bez kaitējumu radoša dempinga.

| (167) | Ņemot to vērā, tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. To ieguva, koriģējot izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas atbilstīgi izmeklēšanas periodā gūtajai faktiskajai peļņai/zaudējumiem un pieskaitot minēto peļņas normu. |
| --- | --- |

(167)

Ņemot to vērā, tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. To ieguva, koriģējot izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas atbilstīgi izmeklēšanas periodā gūtajai faktiskajai peļņai/zaudējumiem un pieskaitot minēto peļņas normu.

| (168) | Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums, ņemot vērā ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kura noteikta cenu samazinājuma aprēķinos, salīdzinājumu ar cenu, par kādu izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva ražojumus un kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(168)

Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums, ņemot vērā ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kura noteikta cenu samazinājuma aprēķinos, salīdzinājumu ar cenu, par kādu izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū pārdeva ražojumus un kas nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.

7.2.   Maksājumu veids un apjoms

| (169) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam piemērojamie galīgie antidempinga pasākumi būtu jānosaka mazāko dempinga un kaitējuma starpību apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu. Tāpēc visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatēto dempinga starpību apmērā. |
| --- | --- |

(169)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam piemērojamie galīgie antidempinga pasākumi būtu jānosaka mazāko dempinga un kaitējuma starpību apmērā, ievērojot noteikumu par mazāko maksājumu. Tāpēc visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatēto dempinga starpību apmērā.

| (170) | Tiek ierosināti šādi galīgie antidempinga maksājumi: | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Galīgais maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valsts līmeņa dempinga starpība (%) | 9,5 | 31,1 | 9,5 |

(170)

Tiek ierosināti šādi galīgie antidempinga maksājumi:

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Galīgais maksājums

Valsts līmeņa dempinga starpība (%)

9,5

31,1

9,5

| (171) | Ņemot vērā to, ka antidempinga maksājums attieksies arī uz maisījumiem, kuru sastāvā bioetanola apjoms pārsniedz 10 % (v/v), proporcionāli bioetanola daudzumam maisījuma sastāvā, uzskatāms, ka, lai dalībvalstu muitas dienesti varētu efektīvi īstenot šo pasākumu, būtu jānosaka fiksēts maksājums atbilstīgi tīrā bioetanola daudzumam sastāvā. |
| --- | --- |

(171)

Ņemot vērā to, ka antidempinga maksājums attieksies arī uz maisījumiem, kuru sastāvā bioetanola apjoms pārsniedz 10 % (v/v), proporcionāli bioetanola daudzumam maisījuma sastāvā, uzskatāms, ka, lai dalībvalstu muitas dienesti varētu efektīvi īstenot šo pasākumu, būtu jānosaka fiksēts maksājums atbilstīgi tīrā bioetanola daudzumam sastāvā.

| (172) | Šajā regulā paredzēto antidempinga maksājuma likmi noteica, ņemot vērā konkrētās izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tā atbilst izmeklēšanā konstatētajai situācijai. Šo visiem uzņēmumiem piemērojamo valsts līmeņa maksājumu attiecina uz ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(172)

Šajā regulā paredzēto antidempinga maksājuma likmi noteica, ņemot vērā konkrētās izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tā atbilst izmeklēšanā konstatētajai situācijai. Šo visiem uzņēmumiem piemērojamo valsts līmeņa maksājumu attiecina uz ASV izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.

| (173) | Lai gan sākotnēji plānoto dinamisko tirgus norišu dēļ, kas skar attiecīgo ražojumu, bija paredzēts pasākumus noteikt tikai uz trīs gadiem, pēc ieinteresēto personu iesniegtajiem komentāriem šis jautājums tika izvērtēts atkārtoti. Sūdzības iesniedzēji it īpaši iebilda, ka šajā brīdī nav pamata domāt par lielām tirgus struktūras izmaiņām, jo pāreja uz jaunās paaudzes bioetanolu, visdrīzāk, prasīs ilgu laiku un nebūtu ņemama vērā šā priekšlikuma ietvaros. Tāpat arī būtu par agru izvērtēt konkrētu pašlaik apspriežamo likumdošanas priekšlikumu rezultātus un ietekmi uz visiem uzņēmējiem tirgū. Izvērtējot šos argumentus, secināja, ka nav iemesla atkāpties no pasākumu darbības laika, kas noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā. Tas neskar ieinteresēto personu tiesības saskaņā ar 11. panta 3. punktu pieprasīt pārskatīšanu, ja to pamato esošie apstākļi. |
| --- | --- |

(173)

Lai gan sākotnēji plānoto dinamisko tirgus norišu dēļ, kas skar attiecīgo ražojumu, bija paredzēts pasākumus noteikt tikai uz trīs gadiem, pēc ieinteresēto personu iesniegtajiem komentāriem šis jautājums tika izvērtēts atkārtoti. Sūdzības iesniedzēji it īpaši iebilda, ka šajā brīdī nav pamata domāt par lielām tirgus struktūras izmaiņām, jo pāreja uz jaunās paaudzes bioetanolu, visdrīzāk, prasīs ilgu laiku un nebūtu ņemama vērā šā priekšlikuma ietvaros. Tāpat arī būtu par agru izvērtēt konkrētu pašlaik apspriežamo likumdošanas priekšlikumu rezultātus un ietekmi uz visiem uzņēmējiem tirgū. Izvērtējot šos argumentus, secināja, ka nav iemesla atkāpties no pasākumu darbības laika, kas noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā. Tas neskar ieinteresēto personu tiesības saskaņā ar 11. panta 3. punktu pieprasīt pārskatīšanu, ja to pamato esošie apstākļi.

8.   REĢISTRĒŠANA

| (174) | Komisija saņēma sūdzības iesniedzēja prasību par ASV izcelsmes bioetanola importa reģistrēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu Komisija pēc konsultēšanās ar Padomdevēju komiteju var likt muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam pasākumus varētu vērst pret importu, sākot no reģistrēšanas datuma. Importu var reģistrēt, ja pirms tam ir saņemts Savienības ražošanas nozares pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, tā kā reģistrēšana tika paredzēta vienlaikus īstenotajā antisubsidēšanas procedūrā attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu (14), šie nosacījumi jau bija izpildīti. |
| --- | --- |

(174)

Komisija saņēma sūdzības iesniedzēja prasību par ASV izcelsmes bioetanola importa reģistrēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu Komisija pēc konsultēšanās ar Padomdevēju komiteju var likt muitas dienestiem veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu importu tā, lai pēc tam pasākumus varētu vērst pret importu, sākot no reģistrēšanas datuma. Importu var reģistrēt, ja pirms tam ir saņemts Savienības ražošanas nozares pieprasījums ar pietiekamiem pierādījumiem, kas pamato šādu rīcību. Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, tā kā reģistrēšana tika paredzēta vienlaikus īstenotajā antisubsidēšanas procedūrā attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu (14), šie nosacījumi jau bija izpildīti.

| (175) | Tomēr būtu jānorāda, ka vienlaikus īstenotajā antisubsidēšanas procedūrā reģistrēšana tika paredzēta pilnīgi citu apstākļu dēļ. Kā norādīts Regulas (ES) Nr. 771/2012 10. apsvērumā, lai gan konstatējumi apstiprināja kompensējošo subsidēšanu un tās izraisīto būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā, Komisija nolēma nepieņemt pagaidu kompensācijas maksājumus, jo pagaidu kārtā tika konstatēts, ka lielākā subsidēšanas shēma, kas darbojās IP laikā, vairs nepastāvēja, un tas nozīmē, ka tā vairs nesniegtu priekšrocības laikā, kad tiktu noteikti pagaidu pasākumi. Tomēr bija pierādījumi tam, ka ASV nākamajos mēnešos varētu ar atpakaļejošu spēku atjaunot lielāko subsidēšanas shēmu, par kuru tika konstatēts, ka tā ir kompensējama. Komisija uzskatīja, ka tādā gadījumā tā šai izmeklēšanā būtu tiesīga noteikt (un arī iekasēt) pagaidu kompensācijas maksājumus. Tādējādi, lai šādos īpašos apstākļos saglabātu Eiropas Savienības tiesības, Komisija nolēma likt muitas dienestiem reģistrēt importu. Minētie īpašie apstākļi uz šo AD procedūru neattiecas, |
| --- | --- |

(175)

Tomēr būtu jānorāda, ka vienlaikus īstenotajā antisubsidēšanas procedūrā reģistrēšana tika paredzēta pilnīgi citu apstākļu dēļ. Kā norādīts Regulas (ES) Nr. 771/2012 10. apsvērumā, lai gan konstatējumi apstiprināja kompensējošo subsidēšanu un tās izraisīto būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā, Komisija nolēma nepieņemt pagaidu kompensācijas maksājumus, jo pagaidu kārtā tika konstatēts, ka lielākā subsidēšanas shēma, kas darbojās IP laikā, vairs nepastāvēja, un tas nozīmē, ka tā vairs nesniegtu priekšrocības laikā, kad tiktu noteikti pagaidu pasākumi. Tomēr bija pierādījumi tam, ka ASV nākamajos mēnešos varētu ar atpakaļejošu spēku atjaunot lielāko subsidēšanas shēmu, par kuru tika konstatēts, ka tā ir kompensējama. Komisija uzskatīja, ka tādā gadījumā tā šai izmeklēšanā būtu tiesīga noteikt (un arī iekasēt) pagaidu kompensācijas maksājumus. Tādējādi, lai šādos īpašos apstākļos saglabātu Eiropas Savienības tiesības, Komisija nolēma likt muitas dienestiem reģistrēt importu. Minētie īpašie apstākļi uz šo AD procedūru neattiecas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu importētam bioetanolam, sauktam par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirtam, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (kuri uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturētam vai nedenaturētam, izņemot tādus ražojumus, kuru sastāvā ūdens pārsniedz 0,3 % (m/m), ko mēra saskaņā ar standartu EN 15376, bet ieskaitot etilspirtu, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) un kurš atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), un kurš paredzēts izmantošanai degvielā, un kuru pašreiz klasificē ar šādiem KN kodiem: ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97 (attiecīgie Taric kodi: 2207100012, 2207200012, 2208909912, 2710122111, 2710122592, 2710123111, 2710124111, 2710124511, 2710124911, 2710125111, 2710125911, 2710127011, 2710129011, 3814001011, 3814009071, 3820000011 un 3824909767), un kura izcelsmes valsts ir Amerikas Savienotās Valstis.

2.   Šā panta 1. punktā aprakstītajam ražojumam piemērojamais galīgais antidempinga maksājums ir EUR 62,3 par neto tonnu. Antidempinga maksājumu piemēro proporcionāli no lauksaimniecības produktiem (kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā) ražota tīra etilspirta masas saturam (bioetanola saturam).

3.   Šā panta 1. pantā aprakstītajiem ražojumiem nepiemēro galīgo antidempinga maksājumu, ja tie ir paredzēti izmantošanai citādi, nevis degvielā. Uz atbrīvojumu attiecas nosacījumi, kas paredzēti attiecīgajos Eiropas Savienības noteikumos par šādu preču izmantošanas muitas kontroli (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.–300. pantu).

4.   Gadījumos, kad preces ir bojātas, pirms tās nonākušas brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. pantam, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, izmantojot iepriekš minētās summas, samazina par procentuālu daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. SHERLOCK

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 345, 25.11.2011., 7. lpp.

2

(3)  OV C 345, 25.11.2011., 13. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

4

(5)  Sk. www.ethanol.org – RFS (Atjaunojamo degvielu standarts) saskaņā ar 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumu.

5

RFS

(6)  Sk. ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (US Internal Revenue Code, IRC) 40. panta b) punkta 4. apakšpunkta E punktu.

6

US Internal Revenue Code

IRC

(7)  Sk. www.ethanol.org – RFS (Renewable fuels standard, Atjaunojamo degvielu standarts) saskaņā ar 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumu.

7

RFS

Renewable fuels standard

(8)  Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai saņemtu nodokļu kredītu par maisījumiem uz alkohola bāzes (alcohol mixture credit), kā noteikts IRC 40. panta b) punkta 3. apakšpunktā, ASV ir pietiekami sajaukt neatšķaidītu bioetanolu ar 0,1 % benzīna.

8

alcohol mixture credit

IRC

(9)  Piemēram: a) informācija, ko tīmeklī publicējusi Amerikas Etanola alianse (American Coalition for Ethanol, ACE); b) 2005. gada Enerģētikas likums, jo īpaši P.L. 109–58; c) 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likums (P.L. 110–140, H.R.6), ar ko grozīja un uzlaboja Atjaunojamās degvielas standartu, nosakot, ka 2008. gadā atjaunojamu energoresursu patēriņam jābūt deviņiem miljardiem galonu un 2011. gadā – 13,9 miljardiem galonu; d) faktu lapas, ko ASV Enerģētikas ministrija sagatavojusi, īstenojot “tīro pilsētu” pasākumus, u. c.

9

American Coalition for Ethanol

ACE

(10)  Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).

10

(11)  Piemēram, Padomes Regulā (EK) Nr. 2961/95 par persulfātiem ir noteikts, ka Ķīnas izcelsmes ražojums ir “līdzīgs” ES izcelsmes ražojumam, lai gan tiem bija atšķirīga tīrības pakāpe un dzelzs daudzums sastāvā (OV L 308, 21.12.1995., 61. lpp., 10. apsvērums). Sk. arī Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-2/95 Industrie des Poudres Sphériques, kurā tiesa nolēma, ka “iestādes varēja likumīgi secināt, ka Ķīnas un Krievijas izcelsmes kalcija metāls ir “līdzīgs” ES izcelsmes kalcija metālam, lai gan to sastāvā bija dažāds skābekļa daudzums un tāpēc ES ražojums nebija piemērots konkrētiem lietošanas veidiem, kas veidoja 11 % no kalcija metāla patēriņa ES” (T-2/95, 202.–221. punkts). Pārsūdzībā šis punkts netika apstrīdēts (C-458/98 P).

11

Industrie des Poudres Sphériques

(12)  OV C 225, 18.9.2009., 13. lpp., OV C 176, 2.7.2010., 6. lpp., OV C 236, 12.8.2011., 16. lpp.

12

(13)  Tiek pieņemts, ka 2008. gadā krājumu pārmaiņu nebija.

13

(14)  Komisijas Regula (ES) Nr. 771/2012 (OV L 229, 24.8.2012., 20. lpp.).

14

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/29

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 158/2013

(2013. gada 18. februāris),

ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2007. gada 20. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu Kopienā (2). Komisija 2008. gada 4. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 642/2008 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu importam. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2007. gada 20. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu Kopienā (2). Komisija 2008. gada 4. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 642/2008 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu importam.

| (2) | Procedūru sāka pēc tam, kad 2007. gada 6. septembrī Spānijas Pārstrādātu augļu un dārzeņu apvienību valsts federācija (“FENAVAL”, iepriekšējais nosaukums “FNACV”) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv 100 % no kopējā Kopienā saražotā dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) daudzuma. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā ražojuma dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kuri tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka pēc tam, kad 2007. gada 6. septembrī Spānijas Pārstrādātu augļu un dārzeņu apvienību valsts federācija (“FENAVAL”, iepriekšējais nosaukums “FNACV”) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv 100 % no kopējā Kopienā saražotā dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) daudzuma. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā ražojuma dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kuri tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2002. gada 1. oktobra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2002. gada 1. oktobra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (4) | Komisija 2007. gada 9. novembrī noteica, ka šā paša ĶTR izcelsmes ražojuma imports jāreģistrē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1295/2007 (2007. gada 5. novembris), ar ko paredz, ka jāreģistrē konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu u. tml.) ievedumi (4) (“reģistrācijas regula”). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2007. gada 9. novembrī noteica, ka šā paša ĶTR izcelsmes ražojuma imports jāreģistrē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1295/2007 (2007. gada 5. novembris), ar ko paredz, ka jāreģistrē konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu u. tml.) ievedumi (4) (“reģistrācijas regula”).

| (5) | Jāatgādina, ka aizsardzības pasākumi pret šo ražojumu bija spēkā līdz 2007. gada 8. novembrim. Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1964/2003 (5) noteica pagaidu aizsardzības pasākumus pret dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu. Pēc tam ar Regulu (EK) Nr. 658/2004 (6) (“aizsardzības pasākumu regula”) tika noteikti galīgie aizsardzības pasākumi. Pagaidu un galīgie aizsardzības pasākumi bija tarifu likmes kvotas veidā, proti, nodokli vajadzēja maksāt tikai tad, ja importē vairāk nekā ar muitas nodokli neapliekamo importa apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Jāatgādina, ka aizsardzības pasākumi pret šo ražojumu bija spēkā līdz 2007. gada 8. novembrim. Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1964/2003 (5) noteica pagaidu aizsardzības pasākumus pret dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu. Pēc tam ar Regulu (EK) Nr. 658/2004 (6) (“aizsardzības pasākumu regula”) tika noteikti galīgie aizsardzības pasākumi. Pagaidu un galīgie aizsardzības pasākumi bija tarifu likmes kvotas veidā, proti, nodokli vajadzēja maksāt tikai tad, ja importē vairāk nekā ar muitas nodokli neapliekamo importa apjomu.

| (6) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1355/2008 (7) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam. |
| --- | --- |

(6)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1355/2008 (7) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam.

| (7) | Galīgā antidempinga maksājuma diapazons bija starp EUR 361,4 un EUR 531,2 par neto ražojuma tonnu. |
| --- | --- |

(7)

Galīgā antidempinga maksājuma diapazons bija starp EUR 361,4 un EUR 531,2 par neto ražojuma tonnu.

1.1.   
  Xinshiji spriedums

| (8) | Ar 2011. gada 17. februāra spriedumu lietā T-122/09 Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd un Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd / Eiropas Savienības Padome, kuru atbalstīja Eiropas Komisija (8) (“Xinshiji spriedums”), Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo regulu, ciktāl tā attiecās uz prasītājiem Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd un Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2011. gada 17. februāra spriedumu lietā T-122/09 Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd un Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd / Eiropas Savienības Padome, kuru atbalstīja Eiropas Komisija (8) (“Xinshiji spriedums”), Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo regulu, ciktāl tā attiecās uz prasītājiem Zhejiang Xinshiji Foods Co. Ltd un Hubei Xinshiji Foods Co. Ltd.

| (9) | Vispārējā tiesa spriedumu pamatoja ar to, ka Komisija bija pārkāpusi tiesības uz aizstāvību, nesniedzot prasītājiem vajadzīgo informāciju, lai tie konstatētu, vai, ņemot vērā tirgus struktūru, eksporta cenas korekcija līdz importētāja EXW līmenim bija piemērota un tādējādi nodrošināja iespēju salīdzināt eksporta cenu un Savienības ražošanas nozares cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Vispārējā tiesa arī uzskatīja, ka Komisija ir pārkāpusi pienākumu norādīt pamatojumu, jo pasākuma pamatojumam jābūt norādītam, faktiski pieņemot pasākumu, un to nedrīkst norādīt, rakstiski vai mutiski sniedzot paskaidrojumus pēc tam, kad par pasākumu jau ierosināta procedūra Eiropas Savienības tiesās. |
| --- | --- |

(9)

Vispārējā tiesa spriedumu pamatoja ar to, ka Komisija bija pārkāpusi tiesības uz aizstāvību, nesniedzot prasītājiem vajadzīgo informāciju, lai tie konstatētu, vai, ņemot vērā tirgus struktūru, eksporta cenas korekcija līdz importētāja EXW līmenim bija piemērota un tādējādi nodrošināja iespēju salīdzināt eksporta cenu un Savienības ražošanas nozares cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Vispārējā tiesa arī uzskatīja, ka Komisija ir pārkāpusi pienākumu norādīt pamatojumu, jo pasākuma pamatojumam jābūt norādītam, faktiski pieņemot pasākumu, un to nedrīkst norādīt, rakstiski vai mutiski sniedzot paskaidrojumus pēc tam, kad par pasākumu jau ierosināta procedūra Eiropas Savienības tiesās.

| (10) | Komisija 2011. gada aprīlī iesniedza apelācijas prasību (C-195/11 P), prasot atcelt Xinshiji spriedumu. Pēc tam, kad Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) 2012. gada 22. martā bija paziņojusi par sākotnējās regulas spēkā neesamību (skatīt turpmāk 16. apsvērumu), Komisija atteicās no apelācijas prasības, jo tā kļuva nevajadzīga. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2011. gada aprīlī iesniedza apelācijas prasību (C-195/11 P), prasot atcelt Xinshiji spriedumu. Pēc tam, kad Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) 2012. gada 22. martā bija paziņojusi par sākotnējās regulas spēkā neesamību (skatīt turpmāk 16. apsvērumu), Komisija atteicās no apelācijas prasības, jo tā kļuva nevajadzīga.

| (11) | Komisija 2011. gada 3. decembrī publicēja paziņojumu (9), daļēji atsākot antidempinga izmeklēšanu (“pirmais paziņojums par atsākšanu”), lai īstenotu Vispārējās tiesas Xinshiji spriedumu. Atsākšana bija paredzēta tikai, lai konstatētu, vai, ņemot vērā tirgus struktūru, eksporta cenas korekcija līdz importētāja EXW līmenim bija piemērota tādējādi, ka tā nodrošināja iespēju salīdzināt eksporta cenu un Savienības ražošanas nozares cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2011. gada 3. decembrī publicēja paziņojumu (9), daļēji atsākot antidempinga izmeklēšanu (“pirmais paziņojums par atsākšanu”), lai īstenotu Vispārējās tiesas Xinshiji spriedumu. Atsākšana bija paredzēta tikai, lai konstatētu, vai, ņemot vērā tirgus struktūru, eksporta cenas korekcija līdz importētāja EXW līmenim bija piemērota tādējādi, ka tā nodrošināja iespēju salīdzināt eksporta cenu un Savienības ražošanas nozares cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.

| (12) | Vienlaicīgi visas ieinteresētās personas saņēma informācijas dokumentu un tā pielikumus, kuros bija skaidroti pēcimportēšanas izmaksu korekcijas iemesli, ko ņēma vērā, aprēķinot ĶTR izcelsmes ražojumu cenas. |
| --- | --- |

(12)

Vienlaicīgi visas ieinteresētās personas saņēma informācijas dokumentu un tā pielikumus, kuros bija skaidroti pēcimportēšanas izmaksu korekcijas iemesli, ko ņēma vērā, aprēķinot ĶTR izcelsmes ražojumu cenas.

| (13) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā. |
| --- | --- |

(13)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā.

| (14) | Tika uzklausītas visas personas, kas to lūdza iepriekš minētajā laikposmā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(14)

Tika uzklausītas visas personas, kas to lūdza iepriekš minētajā laikposmā un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (15) | Divi eksportētāji, kas iesniedza pieteikumu, astoņi importētāji un divas importētāju asociācijas, un viena ražotāju asociācija pieteicās kā ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(15)

Divi eksportētāji, kas iesniedza pieteikumu, astoņi importētāji un divas importētāju asociācijas, un viena ražotāju asociācija pieteicās kā ieinteresētās personas.

1.2.   Analogās valsts spriedums

| (16) | Tiesa 2012. gada 22. martā pasludināja sākotnējo regulu par spēkā neesošu lietā C-338/10 Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) /Hauptzollamt Hamburg-Stadt (“analogās valsts spriedums”) (10). |
| --- | --- |

(16)

Tiesa 2012. gada 22. martā pasludināja sākotnējo regulu par spēkā neesošu lietā C-338/10 Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) /Hauptzollamt Hamburg-Stadt (“analogās valsts spriedums”) (10).

| (17) | Tiesa lēma, ka, tā kā Komisija un Padome attiecīgā ražojuma normālo vērtību bija noteikušas, pamatojoties uz cenām, kas maksātas vai maksājamas Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, neievērojot visu pienācīgo rūpību, lai noteiktu šo vērtību, pamatojoties uz šā paša ražojuma cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku, tās bija pārkāpušas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā minētās prasības. |
| --- | --- |

(17)

Tiesa lēma, ka, tā kā Komisija un Padome attiecīgā ražojuma normālo vērtību bija noteikušas, pamatojoties uz cenām, kas maksātas vai maksājamas Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, neievērojot visu pienācīgo rūpību, lai noteiktu šo vērtību, pamatojoties uz šā paša ražojuma cenu trešā valstī ar tirgus ekonomiku, tās bija pārkāpušas pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā minētās prasības.

| (18) | 2012. gada 19. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums (11) (“otrais paziņojums par atsākšanu”). Paziņojumā ieinteresētās personas tika informētas, ka, ņemot vērā iepriekš minēto Tiesas spriedumu, dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro antidempinga pasākumus, kurus noteica ar sākotnējo regulu, un ka būtu jāatmaksā galīgie antidempinga maksājumi, kas saskaņā ar regulu samaksāti par attiecīgo ražojumu, vai no tiem jāatbrīvo. |
| --- | --- |

(18)

2012. gada 19. jūnijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts paziņojums (11) (“otrais paziņojums par atsākšanu”). Paziņojumā ieinteresētās personas tika informētas, ka, ņemot vērā iepriekš minēto Tiesas spriedumu, dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importam Eiropas Savienībā vairs nepiemēro antidempinga pasākumus, kurus noteica ar sākotnējo regulu, un ka būtu jāatmaksā galīgie antidempinga maksājumi, kas saskaņā ar regulu samaksāti par attiecīgo ražojumu, vai no tiem jāatbrīvo.

| (19) | Ar paziņojumu arī daļēji atsāka attiecīgo antidempinga izmeklēšanu par dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu, lai īstenotu iepriekš minēto Tiesas spriedumu. |
| --- | --- |

(19)

Ar paziņojumu arī daļēji atsāka attiecīgo antidempinga izmeklēšanu par dažu sagatavotu vai konservētu ĶTR izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu, lai īstenotu iepriekš minēto Tiesas spriedumu.

| (20) | Paziņojumā noteica, ka atsākšana aprobežojas ar to, ka tiks izvēlēta analogā valsts, ja tāda ir, un atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam tiks noteikta normālā vērtība, kuru izmantos dempinga starpības noteikšanai. |
| --- | --- |

(20)

Paziņojumā noteica, ka atsākšana aprobežojas ar to, ka tiks izvēlēta analogā valsts, ja tāda ir, un atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam tiks noteikta normālā vērtība, kuru izmantos dempinga starpības noteikšanai.

| (21) | Turklāt ar šo pašu paziņojumu ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus par tādu tirgus ekonomikas trešo valstu esamību, kuras varētu tikt izvēlētas, lai, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, noteiktu normālo vērtību, tostarp attiecībā uz Izraēlu, Svazilendu, Taizemi un Turciju. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt ar šo pašu paziņojumu ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un pierādījumus par tādu tirgus ekonomikas trešo valstu esamību, kuras varētu tikt izvēlētas, lai, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, noteiktu normālo vērtību, tostarp attiecībā uz Izraēlu, Svazilendu, Taizemi un Turciju.

| (22) | Komisija tieši informēja Savienības ražošanas nozari un tās asociācijas, ražotājus eksportētājus, piegādātājus un importētājus un to zināmās attiecīgās asociācijas, kā arī attiecīgo trešo valstu iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā. |
| --- | --- |

(22)

Komisija tieši informēja Savienības ražošanas nozari un tās asociācijas, ražotājus eksportētājus, piegādātājus un importētājus un to zināmās attiecīgās asociācijas, kā arī attiecīgo trešo valstu iestādes. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts minētajā paziņojumā.

| (23) | Tika uzklausītas visas personas, kas to lūdza iepriekš minētajā laikposmā un parādīja, ka ir konkrēti iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(23)

Tika uzklausītas visas personas, kas to lūdza iepriekš minētajā laikposmā un parādīja, ka ir konkrēti iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (24) | Astoņi importētāji un viena importētāju asociācija pieteicās kā ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

(24)

Astoņi importētāji un viena importētāju asociācija pieteicās kā ieinteresētās personas.

2.   PROCEDŪRA PĒC INFORMĀCIJAS IZPAUŠANAS PAR PAGAIDU PASĀKUMIEM

| (25) | Pēc pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes. Tika arī uzklausītas personas, kuras to lūdza. |
| --- | --- |

(25)

Pēc pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskas piezīmes. Tika arī uzklausītas personas, kuras to lūdza.

| (26) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem secinājumiem. Komisija pabeidza izmeklēšanu attiecībā uz Savienības (“Kopiena”) interešu aspektiem. Attiecībā uz to Savienībā tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos nesaistītos importētāju uzņēmumos:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburga, Vācija, |
| --- | --- | --- |

(26)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem secinājumiem. Komisija pabeidza izmeklēšanu attiecībā uz Savienības (“Kopiena”) interešu aspektiem. Attiecībā uz to Savienībā tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos nesaistītos importētāju uzņēmumos:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburga, Vācija,

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamburga, Vācija, |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co) KG, Hamburga, Vācija,

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburga, Vācija, |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburga, Vācija,

| — | Zumdieck GmbH, Pāderborna, Vācija, |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Pāderborna, Vācija,

| — | Gaston spol. s r.o., Zlīna, Čehija. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlīna, Čehija.

| (27) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam noteikt galīgu antidempinga maksājumu par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus. |
| --- | --- |

(27)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam noteikt galīgu antidempinga maksājumu par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus.

| (28) | Daži importētāji ierosināja sasaukt visu ieinteresēto personu sanāksmi saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu; tomēr viena no personām šo pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(28)

Daži importētāji ierosināja sasaukt visu ieinteresēto personu sanāksmi saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu; tomēr viena no personām šo pieprasījumu noraidīja.

| (29) | Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(29)

Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

3.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (30) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas divi nesaistīti Savienības importētāji apgalvoja, ka dažiem mandarīnu veidiem nevajadzētu būt iekļautiem attiecīgā ražojuma definīcijā salduma pakāpes vai eksportēšanai paredzētā iepakojuma dēļ. Attiecībā uz to norādīts, ka šīm sūdzībām nebija pievienota pārbaudāma informācija un sniegti dati, kas liecinātu par to, ka minētajiem mandarīnu veidiem ir īpašības, kuras atšķiras no attiecīgā ražojuma. Turklāt tiek norādīts, ka atšķirības iepakojumā nevar uzskatīt par izšķirīgu elementu, definējot attiecīgo ražojumu, īpaši, ja iepakojuma izmēri jau tika ņemti vērā attiecīgā ražojuma noteikšanā, kā izklāstīts pagaidu regulas 16. apsvērumā. Tādēļ šie argumenti tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(30)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas divi nesaistīti Savienības importētāji apgalvoja, ka dažiem mandarīnu veidiem nevajadzētu būt iekļautiem attiecīgā ražojuma definīcijā salduma pakāpes vai eksportēšanai paredzētā iepakojuma dēļ. Attiecībā uz to norādīts, ka šīm sūdzībām nebija pievienota pārbaudāma informācija un sniegti dati, kas liecinātu par to, ka minētajiem mandarīnu veidiem ir īpašības, kuras atšķiras no attiecīgā ražojuma. Turklāt tiek norādīts, ka atšķirības iepakojumā nevar uzskatīt par izšķirīgu elementu, definējot attiecīgo ražojumu, īpaši, ja iepakojuma izmēri jau tika ņemti vērā attiecīgā ražojuma noteikšanā, kā izklāstīts pagaidu regulas 16. apsvērumā. Tādēļ šie argumenti tiek noraidīti.

| (31) | Pasākumi tika noteikti ražojumam, kas sākotnējā regulā tika definēts šādi: sagatavoti vai konservēti ĶTR izcelsmes mandarīni (tostarp tandžerīni un sacumas), klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kā minēts KN pozīcijā 2008, un patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kodi 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 un 2008309069). |
| --- | --- |

(31)

Pasākumi tika noteikti ražojumam, kas sākotnējā regulā tika definēts šādi: sagatavoti vai konservēti ĶTR izcelsmes mandarīni (tostarp tandžerīni un sacumas), klementīni, vilkingi un citi tamlīdzīgi citrusaugļu hibrīdi bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kā minēts KN pozīcijā 2008, un patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kodi 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 un 2008309069).

| (32) | Šajā saistībā Tiesa analogās valsts spriedumā interpretēja statistikas datus, kurus Komisija paziņoja Tiesai 2011. gada 27. jūlijā kā datus, kas attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Tomēr Komisija ir atkārtoti pārbaudījusi katra minētajā statistikā iekļautā KN koda pilno apjomu, un būtu jānorāda, ka to apjoms ir plašāks nekā ražojumiem, uz kuriem attiecas pasākumi, jo tie ietver pilnus KN kodus 2008 30 55, 2008 30 75 un 2008 30 90. Statistikas dati, kuros ietverts tikai attiecīgais ražojums vai līdzīgais ražojums, par KN kodiem 2008 30 55 un 2008 30 75 attiecībā uz iepriekš minētajām valstīm izmeklēšanas periodā ir šādi:






  Valsts | Importa apjoms
  (tonnas) |
| --- | --- | --- |
| ĶTR | 49 791,30 |
| Taizeme | 666,10 |
| Turcija | 151,20 |
| Izraēla | 4,80 |
| Svazilenda | 0 |

(32)

Šajā saistībā Tiesa analogās valsts spriedumā interpretēja statistikas datus, kurus Komisija paziņoja Tiesai 2011. gada 27. jūlijā kā datus, kas attiecas tikai uz attiecīgo ražojumu. Tomēr Komisija ir atkārtoti pārbaudījusi katra minētajā statistikā iekļautā KN koda pilno apjomu, un būtu jānorāda, ka to apjoms ir plašāks nekā ražojumiem, uz kuriem attiecas pasākumi, jo tie ietver pilnus KN kodus 2008 30 55, 2008 30 75 un 2008 30 90. Statistikas dati, kuros ietverts tikai attiecīgais ražojums vai līdzīgais ražojums, par KN kodiem 2008 30 55 un 2008 30 75 attiecībā uz iepriekš minētajām valstīm izmeklēšanas periodā ir šādi:

Valsts

Importa apjoms

(tonnas)

ĶTR

49 791,30

Taizeme

666,10

Turcija

151,20

Izraēla

4,80

Svazilenda

0

| (33) | Statistikas dati ar KN kodu 2008 30 90 aptvēra ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums. Tādēļ attiecībā uz šo KN kodu nevar izdarīt nekādus secinājumus par līdzīgā ražojuma importu. Tādējādi nevar secināt, ka izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ievērojamā daudzumā importēja no Izraēlas vai no Svazilendas. |
| --- | --- |

(33)

Statistikas dati ar KN kodu 2008 30 90 aptvēra ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums. Tādēļ attiecībā uz šo KN kodu nevar izdarīt nekādus secinājumus par līdzīgā ražojuma importu. Tādējādi nevar secināt, ka izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu ievērojamā daudzumā importēja no Izraēlas vai no Svazilendas.

4.   ATLASE

4.1.   Ražotāju eksportētāju ĶTR izlases veida pārbaude

| (34) | Divi nesaistīti ES importētāji apstrīdēja to, ka atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji veica 60 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tomēr šīs personas nevarēja sniegt pārbaudāmu informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, iesniegtās ziņas par atlasi nav precīzas, un to precizitāte lielā mērā apstiprinājās turpmākās izmeklēšanas gaitā. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(34)

Divi nesaistīti ES importētāji apstrīdēja to, ka atlasītie Ķīnas ražotāji eksportētāji veica 60 % no kopējā eksporta uz Savienību. Tomēr šīs personas nevarēja sniegt pārbaudāmu informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, iesniegtās ziņas par atlasi nav precīzas, un to precizitāte lielā mērā apstiprinājās turpmākās izmeklēšanas gaitā. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (35) | Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza iebildumus, kuros apgalvots, ka saistītie uzņēmumi bija attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji un tāpēc iekļaujami pielikumā, kurā uzskaitīti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šis apgalvojums tika uzskatīts par pamatotu, un tika nolemts pienācīgi pārskatīt attiecīgo pielikumu. Viens nesaistīts ES importētājs apgalvoja, ka eksportam, kas, izmantojot tirgotājus, veikts uz Savienību, būtu automātiski jādod iespēja gūt labumu no pasākumiem, ko piemēro Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Šajā saistībā jānorāda, ka antidempinga pasākumus šajā gadījumā piemēro ražojumiem, kurus ražotājs eksportētājs izgatavojis izmeklējamā valstī un eksportē uz Savienību (neatkarīgi no tā, kurš uzņēmums tos tirgo), nevis saimnieciskām vienībām, kuras ir iesaistītas tikai tirdzniecības darbībās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(35)

Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, iesniedza iebildumus, kuros apgalvots, ka saistītie uzņēmumi bija attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji un tāpēc iekļaujami pielikumā, kurā uzskaitīti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šis apgalvojums tika uzskatīts par pamatotu, un tika nolemts pienācīgi pārskatīt attiecīgo pielikumu. Viens nesaistīts ES importētājs apgalvoja, ka eksportam, kas, izmantojot tirgotājus, veikts uz Savienību, būtu automātiski jādod iespēja gūt labumu no pasākumiem, ko piemēro Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Šajā saistībā jānorāda, ka antidempinga pasākumus šajā gadījumā piemēro ražojumiem, kurus ražotājs eksportētājs izgatavojis izmeklējamā valstī un eksportē uz Savienību (neatkarīgi no tā, kurš uzņēmums tos tirgo), nevis saimnieciskām vienībām, kuras ir iesaistītas tikai tirdzniecības darbībās. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

5.   DEMPINGS

5.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (36) | Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, neiesniedza piezīmes attiecībā uz secinājumiem par TER. Attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 29. līdz 33. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(36)

Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, neiesniedza piezīmes attiecībā uz secinājumiem par TER. Attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 29. līdz 33. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

5.2.   Individuālais režīms

| (37) | Citu attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 34. līdz 37. apsvērums par individuāliem noteikumiem ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(37)

Citu attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 34. līdz 37. apsvērums par individuāliem noteikumiem ar šo tiek apstiprināts.

5.3.   Normālā vērtība

5.3.1.   Ieinteresēto personu piezīmes pēc otrā paziņojuma par atsākšanu

| (38) | Daži importētāji apgalvoja, ka Ķīnas imports ir vajadzīgs, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu, bet viens importētājs norādīja, ka pietiktu ar Spānijas un Turcijas produkciju, lai apmierinātu Savienības tirgus vajadzības. Viens importētājs norādīja, ka, nosakot antidempinga maksājumus, ievērojami palielinātos attiecīgā ražojuma cena. Arī citi importētāji pieminēja cenas pieaugumu. Kā šāda pieauguma sekas tika norādīti dažādi faktori, piemēram, Ķīnas mandarīnu pieejamības samazināšanās Savienībā iekšējā pieprasījuma un pieprasījuma no citiem tirgiem, ražas samazinājuma un ĶTR esošā darbaspēka trūkuma dēļ. Citi minētie faktori bija konkurences samazināšanās Savienībā (tiek lēsts, ka pašlaik Savienībā ir tikai trīs ražotāji, bet 2000. gadā bija astoņi). Viens importētājs sūdzējās, ka antidempinga pasākumi paredzēti lieliem tirdzniecības uzņēmumiem, nevis tradicionālajiem, kuri tirgo attiecīgo ražojumu no ĶTR vairākas desmitgades. Šis importētājs atbalsta licenču sistēmu, kuras pamatā ir pirms 2001. gada savāktie dati. |
| --- | --- |

(38)

Daži importētāji apgalvoja, ka Ķīnas imports ir vajadzīgs, lai apmierinātu Savienības pieprasījumu, bet viens importētājs norādīja, ka pietiktu ar Spānijas un Turcijas produkciju, lai apmierinātu Savienības tirgus vajadzības. Viens importētājs norādīja, ka, nosakot antidempinga maksājumus, ievērojami palielinātos attiecīgā ražojuma cena. Arī citi importētāji pieminēja cenas pieaugumu. Kā šāda pieauguma sekas tika norādīti dažādi faktori, piemēram, Ķīnas mandarīnu pieejamības samazināšanās Savienībā iekšējā pieprasījuma un pieprasījuma no citiem tirgiem, ražas samazinājuma un ĶTR esošā darbaspēka trūkuma dēļ. Citi minētie faktori bija konkurences samazināšanās Savienībā (tiek lēsts, ka pašlaik Savienībā ir tikai trīs ražotāji, bet 2000. gadā bija astoņi). Viens importētājs sūdzējās, ka antidempinga pasākumi paredzēti lieliem tirdzniecības uzņēmumiem, nevis tradicionālajiem, kuri tirgo attiecīgo ražojumu no ĶTR vairākas desmitgades. Šis importētājs atbalsta licenču sistēmu, kuras pamatā ir pirms 2001. gada savāktie dati.

| (39) | Importētāju grupa apgalvoja, ka Savienības iestādēm būtu jāuzsāk pilnīgi jauna izmeklēšana tā vietā, lai daļēji atsāktu antidempinga izmeklēšanu, kā rezultātā tika noteikti pasākumi, kuri bija spēkā līdz analogās valsts spriedumam. Šā apgalvojuma pamatā bija fakts, ka importētāji nesaskata esošajā tirgus situācijā pietiekamu pierādījumu dempingam vai kaitējumam. |
| --- | --- |

(39)

Importētāju grupa apgalvoja, ka Savienības iestādēm būtu jāuzsāk pilnīgi jauna izmeklēšana tā vietā, lai daļēji atsāktu antidempinga izmeklēšanu, kā rezultātā tika noteikti pasākumi, kuri bija spēkā līdz analogās valsts spriedumam. Šā apgalvojuma pamatā bija fakts, ka importētāji nesaskata esošajā tirgus situācijā pietiekamu pierādījumu dempingam vai kaitējumam.

| (40) | Citi importētāji pauda, ka nepiekrīt iespējamai IP datu izmantošanai gadījumā, ja būtu jāaprēķina jauna dempinga starpība. Šie importētāji uzskata, ka būtu jāizmanto jaunākie dati, un jo īpaši ieteica datus par laikposmu no 2010. gada līdz 2011. gadam un no 2011. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(40)

Citi importētāji pauda, ka nepiekrīt iespējamai IP datu izmantošanai gadījumā, ja būtu jāaprēķina jauna dempinga starpība. Šie importētāji uzskata, ka būtu jāizmanto jaunākie dati, un jo īpaši ieteica datus par laikposmu no 2010. gada līdz 2011. gadam un no 2011. gada līdz 2012. gadam.

| (41) | Importētāju grupa uzskatīja, ka daļēja izmeklēšanas atsākšana ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. panta pārkāpums. Šie importētāji uzskata, ka judikatūra (12), kas minēta otrajā paziņojumā par atsākšanu, būtu jāatsauc tikai tajā gadījumā, ja pasākumi tiek atcelti vai pasludināti par spēkā neesošiem kļūdaini novērtēta kaitējuma dēļ. Saskaņā ar šo importētāju teikto “Kopienas iestādes pieļāva rupju kļūdu, novērtējot, vai attiecīgais ražojums vispār ticis tirgots par dempinga cenām, nevis nosakot kaitējumu”. Tā kā šajā lietā tika paziņots, ka sākotnējā regula nav spēkā normālās vērtības noteikšanas dēļ, importētāji uzskatīja, ka šāda judikatūra šeit nav piemērojama. |
| --- | --- |

(41)

Importētāju grupa uzskatīja, ka daļēja izmeklēšanas atsākšana ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. panta pārkāpums. Šie importētāji uzskata, ka judikatūra (12), kas minēta otrajā paziņojumā par atsākšanu, būtu jāatsauc tikai tajā gadījumā, ja pasākumi tiek atcelti vai pasludināti par spēkā neesošiem kļūdaini novērtēta kaitējuma dēļ. Saskaņā ar šo importētāju teikto “Kopienas iestādes pieļāva rupju kļūdu, novērtējot, vai attiecīgais ražojums vispār ticis tirgots par dempinga cenām, nevis nosakot kaitējumu”. Tā kā šajā lietā tika paziņots, ka sākotnējā regula nav spēkā normālās vērtības noteikšanas dēļ, importētāji uzskatīja, ka šāda judikatūra šeit nav piemērojama.

| (42) | Visbeidzot, daži importētāji ieteica izmantot Turciju kā analogo valsti. Uzklausīšanas laikā viens importētājs ieteica sazināties ar Japānas un Korejas iestādēm, jo arī šajās valstīs varētu būt uzņēmumi, kuri ražoja līdzīgo ražojumu IP laikā. |
| --- | --- |

(42)

Visbeidzot, daži importētāji ieteica izmantot Turciju kā analogo valsti. Uzklausīšanas laikā viens importētājs ieteica sazināties ar Japānas un Korejas iestādēm, jo arī šajās valstīs varētu būt uzņēmumi, kuri ražoja līdzīgo ražojumu IP laikā.

5.3.2.   Piezīmju analīze pēc otrā paziņojuma par atsākšanu

| (43) | Attiecībā uz daudzajiem pieprasījumiem, kas apkopoti iepriekš 38. apsvērumā, būtu jāuzsver, ka Komisija nolēma atsākt sākotnējo izmeklēšanu ierobežotā veidā, t. i., tikai attiecībā uz iespējamo analogās valsts noteikšanu. Tā nenoteica jaunu izmeklēšanas periodu pretēji pieejai, kuru izmantoja lietā, kas bija pamatā spriedumam Industrie des poudres sphériques / Eiropas Savienības Padome (Lieta C-458/98 P, Krājums 2000, I-8147. lpp.). To pamatoja ar apsvērumu, ka, ņemot vērā noteiktos antidempinga pasākumus, visus jaunā izmeklēšanas periodā savāktos datus būtu izkropļojuši esošie antidempinga maksājumi, jo īpaši attiecībā uz kaitējuma noteikšanu. Komisija uzskata, ka personu izvirzītos argumentus par iespējamo dempinga neesamību pašreizējā brīdī var apspriest atbilstīgāk, izmantojot starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tā kā sākotnējā izmeklēšanā kaitējuma esamības analīze tiek veikta ex post par izmeklēšanas periodu, starpposma pārskatīšanā kaitējumu analizē perspektīvā, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā novēroto kaitējumu, iespējams, ietekmēs fakts, ka tiek piemērots antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz daudzajiem pieprasījumiem, kas apkopoti iepriekš 38. apsvērumā, būtu jāuzsver, ka Komisija nolēma atsākt sākotnējo izmeklēšanu ierobežotā veidā, t. i., tikai attiecībā uz iespējamo analogās valsts noteikšanu. Tā nenoteica jaunu izmeklēšanas periodu pretēji pieejai, kuru izmantoja lietā, kas bija pamatā spriedumam Industrie des poudres sphériques / Eiropas Savienības Padome (Lieta C-458/98 P, Krājums 2000, I-8147. lpp.). To pamatoja ar apsvērumu, ka, ņemot vērā noteiktos antidempinga pasākumus, visus jaunā izmeklēšanas periodā savāktos datus būtu izkropļojuši esošie antidempinga maksājumi, jo īpaši attiecībā uz kaitējuma noteikšanu. Komisija uzskata, ka personu izvirzītos argumentus par iespējamo dempinga neesamību pašreizējā brīdī var apspriest atbilstīgāk, izmantojot starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tā kā sākotnējā izmeklēšanā kaitējuma esamības analīze tiek veikta ex post par izmeklēšanas periodu, starpposma pārskatīšanā kaitējumu analizē perspektīvā, jo pārskatīšanas izmeklēšanas periodā novēroto kaitējumu, iespējams, ietekmēs fakts, ka tiek piemērots antidempinga maksājums.

| (44) | Attiecīgajām personām tiek atgādināts, ka, ja importētājs vai cita persona vēlas, ka pasākumi tiek pilnībā pārskatīti, tai ir iespēja pieprasīt starpposma pārskatīšanas sākšanu, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā. Tā kā 11. panta 3. punktā minētais viens gads kopš galīgo pasākumu noteikšanas ir pagājis, attiecīgajām personām ir iespēja iesniegt šo pieprasījumu jebkurā laikā. Komisijas dienesti pirms analogās valsts sprieduma sazināsies ar visām personām, kuras bija iesniegušas pieprasījumu saskaņā ar 11. panta 3. punktu, lai noskaidrotu, vai tās joprojām vēlas virzīt šo pieprasījumu. |
| --- | --- |

(44)

Attiecīgajām personām tiek atgādināts, ka, ja importētājs vai cita persona vēlas, ka pasākumi tiek pilnībā pārskatīti, tai ir iespēja pieprasīt starpposma pārskatīšanas sākšanu, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā. Tā kā 11. panta 3. punktā minētais viens gads kopš galīgo pasākumu noteikšanas ir pagājis, attiecīgajām personām ir iespēja iesniegt šo pieprasījumu jebkurā laikā. Komisijas dienesti pirms analogās valsts sprieduma sazināsies ar visām personām, kuras bija iesniegušas pieprasījumu saskaņā ar 11. panta 3. punktu, lai noskaidrotu, vai tās joprojām vēlas virzīt šo pieprasījumu.

| (45) | Attiecībā uz iespējamo daļējas atsākšanas nelikumību būtu jānorāda, ka minētajā judikatūrā nav paredzēts, ka daļēja atsākšana varētu notikt tikai tad, ja tā attiecas uz Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanu. Lietā T-2/95 un lietā C-458/98 P tiek skaidrots, ka “akta atcelšana, kas izbeidz administratīvo procesu ar dažādiem posmiem, ne vienmēr rada visas procedūras pirms apstrīdētā akta pieņemšanas anulēšanu neatkarīgi no atceļošā sprieduma motīviem, kas saistīti ar lietas būtību vai procesu” (13). Tāpēc nav svarīgi, vai atcelšana vai regulas spēkā neesamības atzīšana attiecas uz kaitējuma noteikšanu vai normālās vērtības noteikšanu. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz iespējamo daļējas atsākšanas nelikumību būtu jānorāda, ka minētajā judikatūrā nav paredzēts, ka daļēja atsākšana varētu notikt tikai tad, ja tā attiecas uz Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma noteikšanu. Lietā T-2/95 un lietā C-458/98 P tiek skaidrots, ka “akta atcelšana, kas izbeidz administratīvo procesu ar dažādiem posmiem, ne vienmēr rada visas procedūras pirms apstrīdētā akta pieņemšanas anulēšanu neatkarīgi no atceļošā sprieduma motīviem, kas saistīti ar lietas būtību vai procesu” (13). Tāpēc nav svarīgi, vai atcelšana vai regulas spēkā neesamības atzīšana attiecas uz kaitējuma noteikšanu vai normālās vērtības noteikšanu.

| (46) | Attiecībā uz IP datu izmantošanu būtu jāatgādina, ka otrais paziņojums par atsākšanu attiecās uz daļēju sākotnējās izmeklēšanas atsākšanu un nevis uz jaunu izmeklēšanu. Tāpēc tikai IP dati varētu būt svarīgi, un tie būtu jāpārbauda, vēl jo vairāk tāpēc, ka salīdzinājumā izmantotās eksporta cenas arī attiecas uz minēto periodu. Tāpēc pieprasījumi izmantot jaunākus datus ir jānoraida. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz IP datu izmantošanu būtu jāatgādina, ka otrais paziņojums par atsākšanu attiecās uz daļēju sākotnējās izmeklēšanas atsākšanu un nevis uz jaunu izmeklēšanu. Tāpēc tikai IP dati varētu būt svarīgi, un tie būtu jāpārbauda, vēl jo vairāk tāpēc, ka salīdzinājumā izmantotās eksporta cenas arī attiecas uz minēto periodu. Tāpēc pieprasījumi izmantot jaunākus datus ir jānoraida.

5.3.3.   Izmeklēšana pēc otrā paziņojuma par atsākšanu

| (47) | Spriedumā, kas minēts iepriekš 16. apsvērumā, Tiesa īpaši atsaucas uz četrām valstīm, no kurām saskaņā ar Eurostat datiem varētu būt noticis ievērojams imports uz Savienību, kas klasificēts ar KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90. Minētās valstis ir Izraēla, Svazilenda, Taizeme un Turcija. Ņemot to vērā, Komisija sazinājās ar šo valstu iestādēm, izmantojot to pārstāvniecības Eiropas Savienībā. Ar visām iestādēm sazinājās pirms daļējas izmeklēšanas atsākšanas un vēlreiz atsākšanas laikā. Attiecīgās pārstāvniecības, kā arī Eiropas Savienības delegācijas šajās četrās valstīs tika aicinātas noteikt iespējamos līdzīgā ražojuma vietējos ražotājus un, ja tādi ir, palīdzēt uzsākt ar tiem sadarbību. |
| --- | --- |

(47)

Spriedumā, kas minēts iepriekš 16. apsvērumā, Tiesa īpaši atsaucas uz četrām valstīm, no kurām saskaņā ar Eurostat datiem varētu būt noticis ievērojams imports uz Savienību, kas klasificēts ar KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90. Minētās valstis ir Izraēla, Svazilenda, Taizeme un Turcija. Ņemot to vērā, Komisija sazinājās ar šo valstu iestādēm, izmantojot to pārstāvniecības Eiropas Savienībā. Ar visām iestādēm sazinājās pirms daļējas izmeklēšanas atsākšanas un vēlreiz atsākšanas laikā. Attiecīgās pārstāvniecības, kā arī Eiropas Savienības delegācijas šajās četrās valstīs tika aicinātas noteikt iespējamos līdzīgā ražojuma vietējos ražotājus un, ja tādi ir, palīdzēt uzsākt ar tiem sadarbību.

| (48) | Lai gan ar Svazilendas un Taizemes pārstāvniecību Eiropas Savienībā sazinājās divas reizes, tomēr atbildi no tām nesaņēma. Atbildes tika saņemtas no Izraēlas un Turcijas pārstāvniecības. Turcijas pārstāvniecība iesniedza sešu iespējamo ražotāju adreses, bet Izraēlas pārstāvniecība informēja Komisijas dienestus, ka līdzīgā ražojuma ražošana Izraēlā IP laikā nav notikusi (un ka arī pašlaik šādas produkcijas nav). |
| --- | --- |

(48)

Lai gan ar Svazilendas un Taizemes pārstāvniecību Eiropas Savienībā sazinājās divas reizes, tomēr atbildi no tām nesaņēma. Atbildes tika saņemtas no Izraēlas un Turcijas pārstāvniecības. Turcijas pārstāvniecība iesniedza sešu iespējamo ražotāju adreses, bet Izraēlas pārstāvniecība informēja Komisijas dienestus, ka līdzīgā ražojuma ražošana Izraēlā IP laikā nav notikusi (un ka arī pašlaik šādas produkcijas nav).

| (49) | Komisija sazinājās ar visiem sešiem Turcijas ražotājiem un ar pieciem no tiem sazinājās divas reizes. Trīs ražotāji vispār neatbildēja, un pārējie trīs informēja izmeklēšanā iesaistītos pārstāvjus, ka tie IP laikā līdzīgo ražojumu neražoja. Tāpēc, lai arī šie uzņēmumi piedāvāja sadarboties, tie nevarēja sniegt Komisijai vajadzīgos datus. Šim secinājumam papildu apstiprinājumu sniedza no Vācijas importētāja saņemtais iesniegums par ražošanas interesēm Turcijā, kurā tika apgalvots, ka izmeklēšanas periodā Turcijā līdzīgo ražojumu neražoja. |
| --- | --- |

(49)

Komisija sazinājās ar visiem sešiem Turcijas ražotājiem un ar pieciem no tiem sazinājās divas reizes. Trīs ražotāji vispār neatbildēja, un pārējie trīs informēja izmeklēšanā iesaistītos pārstāvjus, ka tie IP laikā līdzīgo ražojumu neražoja. Tāpēc, lai arī šie uzņēmumi piedāvāja sadarboties, tie nevarēja sniegt Komisijai vajadzīgos datus. Šim secinājumam papildu apstiprinājumu sniedza no Vācijas importētāja saņemtais iesniegums par ražošanas interesēm Turcijā, kurā tika apgalvots, ka izmeklēšanas periodā Turcijā līdzīgo ražojumu neražoja.

| (50) | Neraugoties uz to, ka no Taizemes pārstāvniecības netika saņemta atbilde, Komisija divas reizes sazinājās ar diviem Taizemes uzņēmumiem, kuru adreses ieguva no Eiropas Savienības delegācijas Bangkokā. Ar šiem diviem uzņēmumiem jau sazinājās sākotnējās izmeklēšanas laikā, tomēr toreiz sadarbība ar tiem neizveidojās. Arī šoreiz viens no ražotājiem vispār neatbildēja uz abiem pieprasījumiem, bet otrs atbildēja, ka nevēlas sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(50)

Neraugoties uz to, ka no Taizemes pārstāvniecības netika saņemta atbilde, Komisija divas reizes sazinājās ar diviem Taizemes uzņēmumiem, kuru adreses ieguva no Eiropas Savienības delegācijas Bangkokā. Ar šiem diviem uzņēmumiem jau sazinājās sākotnējās izmeklēšanas laikā, tomēr toreiz sadarbība ar tiem neizveidojās. Arī šoreiz viens no ražotājiem vispār neatbildēja uz abiem pieprasījumiem, bet otrs atbildēja, ka nevēlas sadarboties izmeklēšanā.

| (51) | Neraugoties uz Komisijas centieniem, ko tā īstenoja, sazinoties ar Svazilendas pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Eiropas Savienības delegāciju Svazilendā, nebija iespējams noteikt vienu vai vairākus ražotājus Svazilendā. |
| --- | --- |

(51)

Neraugoties uz Komisijas centieniem, ko tā īstenoja, sazinoties ar Svazilendas pārstāvniecību Eiropas Savienībā un Eiropas Savienības delegāciju Svazilendā, nebija iespējams noteikt vienu vai vairākus ražotājus Svazilendā.

| (52) | Ņemot vērā iepriekš 42. apsvērumā minēto ieteikumu, arī Japānas un Korejas Republikas iestādes tika aicinātas sadarboties, un vienlaicīgi Eiropas Savienības delegācijas šajās valstīs aicināja noteikt vietējos līdzīgā ražojuma ražotājus, ja tādi ir. Korejas iestādes neatbildēja, bet Komisijai izdevās ar Eiropas Savienības delegācijas Korejas Republikā starpniecību iegūt līdzīgā ražojuma iespējamā ražotāja Korejas Republikā nosaukumu un adresi. Ar šo ražotāju sazinājās vienu reizi, bet tas neatbildēja uz aicinājumu sadarboties. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā iepriekš 42. apsvērumā minēto ieteikumu, arī Japānas un Korejas Republikas iestādes tika aicinātas sadarboties, un vienlaicīgi Eiropas Savienības delegācijas šajās valstīs aicināja noteikt vietējos līdzīgā ražojuma ražotājus, ja tādi ir. Korejas iestādes neatbildēja, bet Komisijai izdevās ar Eiropas Savienības delegācijas Korejas Republikā starpniecību iegūt līdzīgā ražojuma iespējamā ražotāja Korejas Republikā nosaukumu un adresi. Ar šo ražotāju sazinājās vienu reizi, bet tas neatbildēja uz aicinājumu sadarboties.

| (53) | Japānas iestādes sazinājās ar iespējamiem Japānas ražotājiem, tomēr saskaņā ar Japānas iestāžu sniegto informāciju minētie uzņēmumi nevēlējās sadarboties izmeklēšanā un atklāt savu identitāti Komisijai. |
| --- | --- |

(53)

Japānas iestādes sazinājās ar iespējamiem Japānas ražotājiem, tomēr saskaņā ar Japānas iestāžu sniegto informāciju minētie uzņēmumi nevēlējās sadarboties izmeklēšanā un atklāt savu identitāti Komisijai.

5.3.4.   Secinājums par izmeklēšanu pēc otrā paziņojuma par atsākšanu

| (54) | Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes un to analīzi un neraugoties uz ievērojamiem Komisijas dienestu centieniem un potenciālās sadarbības ar trešās valsts ražotājiem trūkumu, tika secināts, ka normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes un to analīzi un neraugoties uz ievērojamiem Komisijas dienestu centieniem un potenciālās sadarbības ar trešās valsts ražotājiem trūkumu, tika secināts, ka normālo vērtību nevarēja noteikt, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā.

5.3.5.   Ieinteresēto personu piezīmes pēc pagaidu pasākumu piemērošanas

| (55) | Tiek atgādināts, ka normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem. Šos datus pārbaudīja to Savienības ražotāju uzņēmumos, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(55)

Tiek atgādināts, ka normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares sniegtajiem datiem. Šos datus pārbaudīja to Savienības ražotāju uzņēmumos, kuri sadarbojās.

| (56) | Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, visi trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, un divi nesaistīti Savienības importētāji apšaubīja Savienības ražošanas nozares cenas izmantošanu normālās vērtības aprēķināšanā. Tika ieteikts normālo vērtību aprēķināt, pamatojoties uz ražošanas izmaksām ĶTR, ņemot vērā visas atbilstīgās korekcijas saistībā ar atšķirībām starp Savienību un ĶTR tirgiem. |
| --- | --- |

(56)

Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, visi trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, un divi nesaistīti Savienības importētāji apšaubīja Savienības ražošanas nozares cenas izmantošanu normālās vērtības aprēķināšanā. Tika ieteikts normālo vērtību aprēķināt, pamatojoties uz ražošanas izmaksām ĶTR, ņemot vērā visas atbilstīgās korekcijas saistībā ar atšķirībām starp Savienību un ĶTR tirgiem.

5.3.6.   Piezīmju analīze pēc pagaidu pasākumu piemērošanas

| (57) | Attiecībā uz šo jānorāda, ka tādas informācijas izmantošana, ko sniedz valsts, kurā nav tirgus ekonomikas, un jo īpaši uzņēmumi, kuriem nav piešķirts TER, būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Iebildums bija arī pret to, ka dati par visu pārējo importētājvalstu cenām vai attiecīgā publicētā informācija varēja būt izmantota kā saprātīgs risinājums, ņemot vērā to, ka analogā valsts nesadarbojās. Tomēr šādu vispārīgu informāciju pretēji Komisijas izmantotajiem datiem nebija iespējams apstiprināt, un tās precizitāte nebija pārbaudīta ar dažādām metodēm atbilstīgi pamatregulas 6. panta 8. punktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Citi argumenti netika iesniegti, lai varētu apšaubīt to, ka Komisijas izmantotā metode atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, un jo īpaši to, ka šajā konkrētajā gadījumā tā joprojām ir vienīgā pamatotā bāze normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz šo jānorāda, ka tādas informācijas izmantošana, ko sniedz valsts, kurā nav tirgus ekonomikas, un jo īpaši uzņēmumi, kuriem nav piešķirts TER, būtu pretrunā pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Iebildums bija arī pret to, ka dati par visu pārējo importētājvalstu cenām vai attiecīgā publicētā informācija varēja būt izmantota kā saprātīgs risinājums, ņemot vērā to, ka analogā valsts nesadarbojās. Tomēr šādu vispārīgu informāciju pretēji Komisijas izmantotajiem datiem nebija iespējams apstiprināt, un tās precizitāte nebija pārbaudīta ar dažādām metodēm atbilstīgi pamatregulas 6. panta 8. punktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Citi argumenti netika iesniegti, lai varētu apšaubīt to, ka Komisijas izmantotā metode atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, un jo īpaši to, ka šajā konkrētajā gadījumā tā joprojām ir vienīgā pamatotā bāze normālās vērtības aprēķināšanai.

5.3.7.   Secinājums par normālo vērtību

| (58) | Tā kā citas piezīmes netika saņemtas un tā kā, neraugoties uz ievērojamiem Komisijas dienestu centieniem atrast analogā valstī ražotāju, kurš sadarbojas, nav bijis iespējams iegūt datus no analogās valsts ražotāja par izmeklēšanas periodu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 38. līdz 45. apsvērums. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā citas piezīmes netika saņemtas un tā kā, neraugoties uz ievērojamiem Komisijas dienestu centieniem atrast analogā valstī ražotāju, kurš sadarbojas, nav bijis iespējams iegūt datus no analogās valsts ražotāja par izmeklēšanas periodu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 38. līdz 45. apsvērums.

5.4.   Eksporta cena

| (59) | Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un bija atlasīts, pieprasīja koriģēt eksporta cenu, lai ņemtu vērā dažus izmaksu elementus (konkrēti, izmaksas pārvadāšanai ar jūras transportu). Šeit jānorāda, ka, veicot pārbaudi uz vietas, minēto jautājumu aplūkoja gan attiecībā uz šo uzņēmumu, gan attiecībā uz citiem atlasītajiem uzņēmumiem. Minētajā gadījumā katrs uzņēmums iesniedza informāciju par attiecīgajām izmaksām. Patlaban uzņēmums pieprasa ievērojami lielāku summu, nekā sākotnēji ziņots. Jānorāda, ka šā jaunā pieprasījuma pamatā ir tieši kravu pārvadātāja deklarācija un tā neatspoguļo datus par faktisko darījumu. Neviens cits no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja attiecībā uz izmaksām pārvadāšanai ar jūras transportu izmantotos rādītājus. Turklāt šo pieprasījumu nav iespējams pārbaudīt, jo tas netika iesniegts savlaicīgi. Pieprasītā korekcija jo īpaši neattiecas uz datiem, kuri jau ir iekļauti lietā. Pēc tam, kad bija saņemts šis pieprasījums, Komisija tomēr pārskatīja attiecīgo izmaksu summu, ņemot vērā to, ka šīm konkrētajām izmaksām ir liela nozīme ES eksporta darījumos, par kuriem uzņēmums bija ziņojis. Tā rezultātā Komisija secināja, ka lietderīgāk ir izmantot vidējās izmaksas pārvadāšanai ar jūras transportu, kuras attiecībā uz visiem atlasītajiem Ķīnas uzņēmumiem ir pārbaudītas uz vietas. Pēc tam attiecīgi tika koriģēta uzņēmuma eksporta cena. |
| --- | --- |

(59)

Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un bija atlasīts, pieprasīja koriģēt eksporta cenu, lai ņemtu vērā dažus izmaksu elementus (konkrēti, izmaksas pārvadāšanai ar jūras transportu). Šeit jānorāda, ka, veicot pārbaudi uz vietas, minēto jautājumu aplūkoja gan attiecībā uz šo uzņēmumu, gan attiecībā uz citiem atlasītajiem uzņēmumiem. Minētajā gadījumā katrs uzņēmums iesniedza informāciju par attiecīgajām izmaksām. Patlaban uzņēmums pieprasa ievērojami lielāku summu, nekā sākotnēji ziņots. Jānorāda, ka šā jaunā pieprasījuma pamatā ir tieši kravu pārvadātāja deklarācija un tā neatspoguļo datus par faktisko darījumu. Neviens cits no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja attiecībā uz izmaksām pārvadāšanai ar jūras transportu izmantotos rādītājus. Turklāt šo pieprasījumu nav iespējams pārbaudīt, jo tas netika iesniegts savlaicīgi. Pieprasītā korekcija jo īpaši neattiecas uz datiem, kuri jau ir iekļauti lietā. Pēc tam, kad bija saņemts šis pieprasījums, Komisija tomēr pārskatīja attiecīgo izmaksu summu, ņemot vērā to, ka šīm konkrētajām izmaksām ir liela nozīme ES eksporta darījumos, par kuriem uzņēmums bija ziņojis. Tā rezultātā Komisija secināja, ka lietderīgāk ir izmantot vidējās izmaksas pārvadāšanai ar jūras transportu, kuras attiecībā uz visiem atlasītajiem Ķīnas uzņēmumiem ir pārbaudītas uz vietas. Pēc tam attiecīgi tika koriģēta uzņēmuma eksporta cena.

| (60) | Kāds cits Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un bija atlasīts, vērsa uzmanību uz divām kļūdām tā eksporta cenas aprēķinā saistībā ar iesniegtajiem eksporta sarakstiem. Apgalvojums tika uzskatīts par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta saistītā ražotāja eksporta cena. |
| --- | --- |

(60)

Kāds cits Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un bija atlasīts, vērsa uzmanību uz divām kļūdām tā eksporta cenas aprēķinā saistībā ar iesniegtajiem eksporta sarakstiem. Apgalvojums tika uzskatīts par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta saistītā ražotāja eksporta cena.

| (61) | Tā kā citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 46. apsvērumu. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 46. apsvērumu.

5.5.   Salīdzinājums

| (62) | Tā kā citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. un 48. apsvērums. |
| --- | --- |

(62)

Tā kā citas piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 47. un 48. apsvērums.

5.6.   Dempinga starpības

| (63) | Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 139,4 %, |
| --- | --- | --- |

(63)

Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 139,4 %,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 86,5 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un ar to saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: 136,3 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un ar to saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: 136,3 %,

| — | ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuri nebija izraudzīti pārbaudei: 131 %, |
| --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuri nebija izraudzīti pārbaudei: 131 %,

visi pārējie uzņēmumi: 139,4 %.

6.   XINSHIJI SPRIEDUMA ĪSTENOŠANA

6.1.   Ieinteresēto personu piezīmes

6.1.1.   Priekšlaicīga atsākšana

| (64) | Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa iebilda pret daļēju atsākšanu pirms sprieduma nolasīšanas lietā C-338/10. Tie apgalvoja, ka izmeklēšanas atsākšana laikā, kad tiek apšaubīta sākotnējās regulas spēkā esamība un, kā uzskatīja attiecīgās personas, tiek paziņots par šā tiesību akta atcelšanu, ir proporcionalitātes un labas pārvaldības principa pārkāpums saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu, jo tādējādi nevajadzīgi uzliek attiecīgajām personām pārmērīgu slogu, kas saistīts ar ievērojamu finanšu un darbaspēka resursu piešķiršanu atsāktajai procedūrai. |
| --- | --- |

(64)

Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa iebilda pret daļēju atsākšanu pirms sprieduma nolasīšanas lietā C-338/10. Tie apgalvoja, ka izmeklēšanas atsākšana laikā, kad tiek apšaubīta sākotnējās regulas spēkā esamība un, kā uzskatīja attiecīgās personas, tiek paziņots par šā tiesību akta atcelšanu, ir proporcionalitātes un labas pārvaldības principa pārkāpums saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu, jo tādējādi nevajadzīgi uzliek attiecīgajām personām pārmērīgu slogu, kas saistīts ar ievērojamu finanšu un darbaspēka resursu piešķiršanu atsāktajai procedūrai.

| (65) | Turklāt tās pašas personas arī iebilda, ka izmeklēšanas atsākšana pirms sprieduma apelācijas lietā C-195/11 P bija priekšlaicīga un pretrunā ar LESD 264. un 266. pantu un Tiesas statūtu 60. panta 2. punktu, apgalvojot, ka Komisija jau paredzēja uzvaru savā apelācijas lietā. Šāda procedūras sākšana bija pretrunā ar attiecībām starp Komisiju un Padomi, no vienas puses, un Tiesu, no otras puses, un vājināja tiesības uz efektīvu tiesas aizsardzību. Attiecīgie importētāji pieprasīja, lai vispirms Komisija sagaida galīgo Tiesas lēmumu un tad atsāk antidempinga procedūru attiecīgā sprieduma īstenošanai. |
| --- | --- |

(65)

Turklāt tās pašas personas arī iebilda, ka izmeklēšanas atsākšana pirms sprieduma apelācijas lietā C-195/11 P bija priekšlaicīga un pretrunā ar LESD 264. un 266. pantu un Tiesas statūtu 60. panta 2. punktu, apgalvojot, ka Komisija jau paredzēja uzvaru savā apelācijas lietā. Šāda procedūras sākšana bija pretrunā ar attiecībām starp Komisiju un Padomi, no vienas puses, un Tiesu, no otras puses, un vājināja tiesības uz efektīvu tiesas aizsardzību. Attiecīgie importētāji pieprasīja, lai vispirms Komisija sagaida galīgo Tiesas lēmumu un tad atsāk antidempinga procedūru attiecīgā sprieduma īstenošanai.

| (66) | Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka ar atsākšanu tika pārkāpts pamatregulas 3. pants, jo tās pamatā bija izmeklēšanas periodā (t. i., no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim), nevis pēdējā laikā savāktie dati. |
| --- | --- |

(66)

Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka ar atsākšanu tika pārkāpts pamatregulas 3. pants, jo tās pamatā bija izmeklēšanas periodā (t. i., no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim), nevis pēdējā laikā savāktie dati.

| (67) | Importētāju grupa apšaubīja Komisijas rīcības taisnīgumu un objektivitāti saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 1. punktu, pamatojoties uz to, ka Komisija iespējami noraidīja Savienības importētāju pieteikumu par pilnu starpposma pārskatīšanas sākšanu, lai gan oficiālie Eurostat dati jau liecināja par noturīgu un paliekošu importa cenas pamata pieaugumu. |
| --- | --- |

(67)

Importētāju grupa apšaubīja Komisijas rīcības taisnīgumu un objektivitāti saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. panta 1. punktu, pamatojoties uz to, ka Komisija iespējami noraidīja Savienības importētāju pieteikumu par pilnu starpposma pārskatīšanas sākšanu, lai gan oficiālie Eurostat dati jau liecināja par noturīgu un paliekošu importa cenas pamata pieaugumu.

6.1.2.   Atpakaļejošs spēks

| (68) | Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka atsākšana bija lemta neveiksmei, jo aizstāvības tiesību pārkāpumu un galīgās antidempinga regulas pamatojuma trūkumu lietā nevar labot nošķirtībā un ar atpakaļejošu datumu. Tika izteikts iebildums, ka ieinteresēto personu aizstāvības tiesības bija jāaizsargā notiekošās antidempinga procedūras laikā, t. i., pirms pasākumu pieņemšanas, un, ne vēlāk kā pieņemot sākotnējo regulu, bija jāsniedz pienācīgs galīgās antidempinga regulas pamatojums. |
| --- | --- |

(68)

Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka atsākšana bija lemta neveiksmei, jo aizstāvības tiesību pārkāpumu un galīgās antidempinga regulas pamatojuma trūkumu lietā nevar labot nošķirtībā un ar atpakaļejošu datumu. Tika izteikts iebildums, ka ieinteresēto personu aizstāvības tiesības bija jāaizsargā notiekošās antidempinga procedūras laikā, t. i., pirms pasākumu pieņemšanas, un, ne vēlāk kā pieņemot sākotnējo regulu, bija jāsniedz pienācīgs galīgās antidempinga regulas pamatojums.

| (69) | Tika arī apgalvots, ka tiesību akts, kuram nav pienācīga pamatojuma, ir un paliek spēkā neesošs no sākuma un paredzētais pasākums var stāties spēkā, tikai pieņemot jaunu tiesību aktu ar pienācīgu pamatojumu. |
| --- | --- |

(69)

Tika arī apgalvots, ka tiesību akts, kuram nav pienācīga pamatojuma, ir un paliek spēkā neesošs no sākuma un paredzētais pasākums var stāties spēkā, tikai pieņemot jaunu tiesību aktu ar pienācīgu pamatojumu.

6.1.3.   Neatbilstīga informācijas izpaušana

| (70) | Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka turpmāk minēto iemeslu dēļ ar informācijas izpaušanu nepietiek, lai labotu Vispārējās tiesas atklātās juridiskās kļūdas. |
| --- | --- |

(70)

Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka turpmāk minēto iemeslu dēļ ar informācijas izpaušanu nepietiek, lai labotu Vispārējās tiesas atklātās juridiskās kļūdas.

| (71) | Attiecīgie eksportētāji kopā ar importētāju grupu apgalvoja, ka Vispārējās tiesas konstatētais Savienības tiesību aktu pārkāpums ietekmēja visus secinājumus un kaitējuma starpības aprēķina rezultātu, tāpēc jāuzsāk jauns process, ņemot vērā jaunākos kaitējuma datus. |
| --- | --- |

(71)

Attiecīgie eksportētāji kopā ar importētāju grupu apgalvoja, ka Vispārējās tiesas konstatētais Savienības tiesību aktu pārkāpums ietekmēja visus secinājumus un kaitējuma starpības aprēķina rezultātu, tāpēc jāuzsāk jauns process, ņemot vērā jaunākos kaitējuma datus.

| (72) | Turklāt tās pašas personas apgalvoja, ka Komisija nav pareizi atzinusi sava pārkāpuma jomu un ietekmi. Tika izteikts iebildums, ka pretēji Komisijas interpretācijai Vispārējās tiesas konstatētie juridiskie pārkāpumi neattiecas tikai uz Ķīnas ražojumu importa izmaksu pieauguma aprēķināšanu 2 % apmērā (pēcimportēšanas izmaksas) un Savienības ražotāju ražojumu transporta izmaksām. Attiecīgie importētāji apgalvoja, ka minētie pārkāpumi attiecās vismaz uz visu kaitējuma starpības noteikšanu. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt tās pašas personas apgalvoja, ka Komisija nav pareizi atzinusi sava pārkāpuma jomu un ietekmi. Tika izteikts iebildums, ka pretēji Komisijas interpretācijai Vispārējās tiesas konstatētie juridiskie pārkāpumi neattiecas tikai uz Ķīnas ražojumu importa izmaksu pieauguma aprēķināšanu 2 % apmērā (pēcimportēšanas izmaksas) un Savienības ražotāju ražojumu transporta izmaksām. Attiecīgie importētāji apgalvoja, ka minētie pārkāpumi attiecās vismaz uz visu kaitējuma starpības noteikšanu.

| (73) | Šajā kontekstā tika apgalvots, ka ar atsākšanas laikā izpausto informāciju nevarēja risināt tirdzniecības līmeņa salīdzināmības jautājumu un to, kā Komisijas izvēlēto metodi importa un Savienības cenu salīdzināšanai varēja pamatot, ņemot vērā attiecīgo tirgus vidi, t. i., vai Savienības ražotāju ražojumi un importētās preces faktiski konkurēja savā starpā “Hamburgas importētāju noliktavā”. Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka atsākšanas laikā sniegtā informācija par tirdzniecības līmeņa noteikšanu joprojām ir pārāk vispārīga, lai dotu iespēju personām saprast, kāpēc importa cenas un Savienības ražošanas nozares cenas salīdzinājums tika veikts vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, un lielā mērā nav skaidri tie faktori, kuri tika konstatēti izmeklēšanā un kuri ir šā aprēķina pamatā. Tajā nebija aplūkots jautājums, kāpēc attiecīgais 2 % pieaugums, kurš neietvēra ne pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A), ne importētāju peļņas normu, ļāva nodrošināt salīdzināmību starp Savienības ražotāju pārdošanas cenām un Ķīnas ražotāju eksportētāju importa cenām. |
| --- | --- |

(73)

Šajā kontekstā tika apgalvots, ka ar atsākšanas laikā izpausto informāciju nevarēja risināt tirdzniecības līmeņa salīdzināmības jautājumu un to, kā Komisijas izvēlēto metodi importa un Savienības cenu salīdzināšanai varēja pamatot, ņemot vērā attiecīgo tirgus vidi, t. i., vai Savienības ražotāju ražojumi un importētās preces faktiski konkurēja savā starpā “Hamburgas importētāju noliktavā”. Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka atsākšanas laikā sniegtā informācija par tirdzniecības līmeņa noteikšanu joprojām ir pārāk vispārīga, lai dotu iespēju personām saprast, kāpēc importa cenas un Savienības ražošanas nozares cenas salīdzinājums tika veikts vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, un lielā mērā nav skaidri tie faktori, kuri tika konstatēti izmeklēšanā un kuri ir šā aprēķina pamatā. Tajā nebija aplūkots jautājums, kāpēc attiecīgais 2 % pieaugums, kurš neietvēra ne pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A), ne importētāju peļņas normu, ļāva nodrošināt salīdzināmību starp Savienības ražotāju pārdošanas cenām un Ķīnas ražotāju eksportētāju importa cenām.

| (74) | Tās pašas personas apgalvoja, ka netika izdarīti nekādi secinājumi attiecībā uz pieņēmumu, ka Savienības ražotāji pārdeva preces tikai ar importētāju starpniecību. Iebildums tika izteikts arī pret to, ka tirdzniecības līmeņa izvēles pamatojumu atspēkoja ar pieņēmumu, ka Savienības ražotāji pārdeva ražojumus tikai importētājiem, jo saskaņā ar sniegto informāciju tikai 62 % no Savienības ražotāju pārdevumiem nonāca pie neatkarīgiem importētājiem. Personas iebilda pret to, ka Komisija šķietami ignorēja faktu, ka 38 % no Savienības ražošanas apjoma netika pārdoti ar importētāju starpniecību, tāpēc šie importa ražojumi konkurēja citā tirdzniecības līmenī. Attiecībā uz šo pārdevumu daļu tika apgalvots, ka Komisijas izmantotā metode, lai noteiktu kaitējuma starpību, nebija piemērota, jo importētāju cenas būtu bijis jākoriģē, pievienojot tām pēcimportēšanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administrēšanas izmaksas un attiecīgu neatkarīgā importētāja peļņas normu. Ņemot vērā šīs korekcijas, kaitējuma starpība būtu jāsamazina par 38 % no Savienības preču apjoma, un tas būtu novedis pie kaitējuma starpības vispārēja samazinājuma un arī ievērojama antidempinga maksājumu samazinājuma. |
| --- | --- |

(74)

Tās pašas personas apgalvoja, ka netika izdarīti nekādi secinājumi attiecībā uz pieņēmumu, ka Savienības ražotāji pārdeva preces tikai ar importētāju starpniecību. Iebildums tika izteikts arī pret to, ka tirdzniecības līmeņa izvēles pamatojumu atspēkoja ar pieņēmumu, ka Savienības ražotāji pārdeva ražojumus tikai importētājiem, jo saskaņā ar sniegto informāciju tikai 62 % no Savienības ražotāju pārdevumiem nonāca pie neatkarīgiem importētājiem. Personas iebilda pret to, ka Komisija šķietami ignorēja faktu, ka 38 % no Savienības ražošanas apjoma netika pārdoti ar importētāju starpniecību, tāpēc šie importa ražojumi konkurēja citā tirdzniecības līmenī. Attiecībā uz šo pārdevumu daļu tika apgalvots, ka Komisijas izmantotā metode, lai noteiktu kaitējuma starpību, nebija piemērota, jo importētāju cenas būtu bijis jākoriģē, pievienojot tām pēcimportēšanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administrēšanas izmaksas un attiecīgu neatkarīgā importētāja peļņas normu. Ņemot vērā šīs korekcijas, kaitējuma starpība būtu jāsamazina par 38 % no Savienības preču apjoma, un tas būtu novedis pie kaitējuma starpības vispārēja samazinājuma un arī ievērojama antidempinga maksājumu samazinājuma.

| (75) | Tāpēc personas iebilda pret to, ka Komisija neizstrādāja piemērotu metodi, lai noteiktu visa importa kaitējuma starpību, kas būtu ņēmusi vērā faktiskos tirgus apstākļus. Tika apgalvots, ka bija jāizvēlas diferencēta pieeja Savienības ražotāju ražojumu pārdevumiem, lai noteiktu kaitējuma starpību, ņemot vērā dažādus Savienības ražotāju izplatīšanas kanālus. |
| --- | --- |

(75)

Tāpēc personas iebilda pret to, ka Komisija neizstrādāja piemērotu metodi, lai noteiktu visa importa kaitējuma starpību, kas būtu ņēmusi vērā faktiskos tirgus apstākļus. Tika apgalvots, ka bija jāizvēlas diferencēta pieeja Savienības ražotāju ražojumu pārdevumiem, lai noteiktu kaitējuma starpību, ņemot vērā dažādus Savienības ražotāju izplatīšanas kanālus.

| (76) | Personas aicināja Komisiju sniegt detalizētu aprakstu un pierādījumu analīzi, pārbaudot tirdzniecības plūsmas un ar tām saistītos apjomus, lai pamatotu savus secinājumus un sniegtu to atbilstīgo informāciju, kas nav konfidenciāla. |
| --- | --- |

(76)

Personas aicināja Komisiju sniegt detalizētu aprakstu un pierādījumu analīzi, pārbaudot tirdzniecības plūsmas un ar tām saistītos apjomus, lai pamatotu savus secinājumus un sniegtu to atbilstīgo informāciju, kas nav konfidenciāla.

| (77) | Importētāju grupa apstrīdēja arī “stereotipa atsauci” uz datu konfidencialitāti, kuras dēļ ražotājiem eksportētājiem un Savienības importētājiem bija liegta piekļuve attiecīgajiem avotiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu, vai, ņemot vērā tirgus struktūru, apstrīdētās korekcijas bija piemērotas tādējādi, lai nodrošinātu iespēju salīdzināt eksporta cenu un Savienības ražošanas nozares cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Attiecīgie importētāji apgalvoja, ka šo pieprasījumu atbalstīja Vispārējā tiesa Xinshiji sprieduma 86. punktā. |
| --- | --- |

(77)

Importētāju grupa apstrīdēja arī “stereotipa atsauci” uz datu konfidencialitāti, kuras dēļ ražotājiem eksportētājiem un Savienības importētājiem bija liegta piekļuve attiecīgajiem avotiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu, vai, ņemot vērā tirgus struktūru, apstrīdētās korekcijas bija piemērotas tādējādi, lai nodrošinātu iespēju salīdzināt eksporta cenu un Savienības ražošanas nozares cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Attiecīgie importētāji apgalvoja, ka šo pieprasījumu atbalstīja Vispārējā tiesa Xinshiji sprieduma 86. punktā.

6.1.4.   Transporta izmaksas

| (78) | Attiecīgie eksportētāji iebilda pret Savienības ražošanas nozares EXW pārdošanas cenas palielināšanu, lai iekļautu izmaksas par piegādi uz importētāja noliktavu, pamatojot, ka tas ir pretrunā ar iekšējā tirgus koncepciju un ka tirdzniecības aizsardzības pasākumos nav paredzēta to Savienības ražošanas nozares izmaksu neizdevīgo apstākļu labošana, kuri rodas ražošanas iekārtu atrašanās vietas dēļ. |
| --- | --- |

(78)

Attiecīgie eksportētāji iebilda pret Savienības ražošanas nozares EXW pārdošanas cenas palielināšanu, lai iekļautu izmaksas par piegādi uz importētāja noliktavu, pamatojot, ka tas ir pretrunā ar iekšējā tirgus koncepciju un ka tirdzniecības aizsardzības pasākumos nav paredzēta to Savienības ražošanas nozares izmaksu neizdevīgo apstākļu labošana, kuri rodas ražošanas iekārtu atrašanās vietas dēļ.

| (79) | Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā fakts, ka importētājiem bija augstākas pārkraušanas izmaksas, jo Ķīnas ražojumi tika piegādāti konteineros, bet Savienības ražotāju ražojumi tika sakrauti uz paletēm pārvadāšanai ar kravas automobili, un tāpēc tos varēja nekavējoties nosūtīt klientiem bez papildu darbībām, tādējādi samazinot apstrādes izmaksas par 50 % vai EUR 7 par tonnu. |
| --- | --- |

(79)

Attiecīgie eksportētāji un importētāju grupa apgalvoja, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā fakts, ka importētājiem bija augstākas pārkraušanas izmaksas, jo Ķīnas ražojumi tika piegādāti konteineros, bet Savienības ražotāju ražojumi tika sakrauti uz paletēm pārvadāšanai ar kravas automobili, un tāpēc tos varēja nekavējoties nosūtīt klientiem bez papildu darbībām, tādējādi samazinot apstrādes izmaksas par 50 % vai EUR 7 par tonnu.

| (80) | Importētāju grupa iebilda, ka attiecībā uz to Savienības ražošanas nozares ražojumu procentuālo attiecību, kurus faktiski izplatīja ar importētāju starpniecību, Komisija nepievērsa uzmanību, ka Savienības ražošanas nozares preču transporta izmaksas uz importētāju noliktavām radās tikai tad, ja konservēti mandarīni tika “fiziski” nogādāti uz attiecīgā importētāja noliktavu. Tomēr faktiski Savienības ražotāju ražojumu lielāko daļu, kuru pārdeva ar importētāju starpniecību, Savienības ražotāji piegādāja tieši importētāja klientiem. Tika apgalvots, ka tas salīdzinājumā ar importētajiem ražojumiem rada ievērojamas izmaksu priekšrocības Savienības ražotājiem un, ja to pienācīgi ņemtu vērā, būtu noteikta mazāka kaitējuma starpība, nekā pamatojoties uz Komisijas aprēķina metodi. |
| --- | --- |

(80)

Importētāju grupa iebilda, ka attiecībā uz to Savienības ražošanas nozares ražojumu procentuālo attiecību, kurus faktiski izplatīja ar importētāju starpniecību, Komisija nepievērsa uzmanību, ka Savienības ražošanas nozares preču transporta izmaksas uz importētāju noliktavām radās tikai tad, ja konservēti mandarīni tika “fiziski” nogādāti uz attiecīgā importētāja noliktavu. Tomēr faktiski Savienības ražotāju ražojumu lielāko daļu, kuru pārdeva ar importētāju starpniecību, Savienības ražotāji piegādāja tieši importētāja klientiem. Tika apgalvots, ka tas salīdzinājumā ar importētajiem ražojumiem rada ievērojamas izmaksu priekšrocības Savienības ražotājiem un, ja to pienācīgi ņemtu vērā, būtu noteikta mazāka kaitējuma starpība, nekā pamatojoties uz Komisijas aprēķina metodi.

| (81) | Importētāju asociācija un daži importētāji iebilda pret skaitli (EUR 90), kuru izmantoja kā transporta izmaksu aprēķina pamatu. Personas apgalvoja, ka izvēlētās transporta izmaksas bija pārāk augstas un, iespējams, attiecas uz pārvadājumiem ar kravas automobili. Tomēr saskaņā ar personu iesniegto informāciju lielākā daļa preču tika pārvadātas ar kuģiem, kas ir daudz lētāks pārvadājumu veids. |
| --- | --- |

(81)

Importētāju asociācija un daži importētāji iebilda pret skaitli (EUR 90), kuru izmantoja kā transporta izmaksu aprēķina pamatu. Personas apgalvoja, ka izvēlētās transporta izmaksas bija pārāk augstas un, iespējams, attiecas uz pārvadājumiem ar kravas automobili. Tomēr saskaņā ar personu iesniegto informāciju lielākā daļa preču tika pārvadātas ar kuģiem, kas ir daudz lētāks pārvadājumu veids.

| (82) | Personas lūdza skaidrot apstrādes izmaksas terminālī un izmaksas pārvadājumiem ar kravas automobili uz importētāja uzņēmumiem, kas iekļautas pēcimportēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(82)

Personas lūdza skaidrot apstrādes izmaksas terminālī un izmaksas pārvadājumiem ar kravas automobili uz importētāja uzņēmumiem, kas iekļautas pēcimportēšanas izmaksās.

6.2.   Piezīmju analīze

| (83) | Attiecībā uz argumentu, ka izmeklēšanu nebūtu vajadzējis atsākt, kamēr bija apšaubīta sākotnējās regulas spēkā esamība lietā C-338/10 (64. apsvērums), Komisija skaidroja, ka tā rīkojusies saskaņā ar likumības prezumpciju. |
| --- | --- |

(83)

Attiecībā uz argumentu, ka izmeklēšanu nebūtu vajadzējis atsākt, kamēr bija apšaubīta sākotnējās regulas spēkā esamība lietā C-338/10 (64. apsvērums), Komisija skaidroja, ka tā rīkojusies saskaņā ar likumības prezumpciju.

| (84) | Attiecībā uz pieprasījumiem par priekšlaicīgu atklāšanu, kas attiecas uz neizlemto apelācijas lietu C-195/11 P (65. apsvērums), Komisija argumentu uzskata par nevajadzīgu, jo atsākšanas pamatā bija Vispārējās tiesas secinājumi. Turklāt apelācija tikmēr jau bija atsaukta. |
| --- | --- |

(84)

Attiecībā uz pieprasījumiem par priekšlaicīgu atklāšanu, kas attiecas uz neizlemto apelācijas lietu C-195/11 P (65. apsvērums), Komisija argumentu uzskata par nevajadzīgu, jo atsākšanas pamatā bija Vispārējās tiesas secinājumi. Turklāt apelācija tikmēr jau bija atsaukta.

| (85) | Attiecībā uz pieprasījumiem veikt jaunu izmeklēšanu jāuzsver, ka daļējas atsākšanas mērķis ir tikai novērst aizstāvības tiesību pārkāpumus, kurus konstatēja Vispārējā tiesa, nevis atsākt visu procedūru. Tomēr Komisija norādīs attiecīgajām personām, ka tām ir iespēja pieprasīt starpposma pārskatīšanas sākšanu, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā, ja tās vēlas, lai iestādes pārbauda viņu pieprasījumu par to, ka, izmantojot kā pamatojumu jaunākos datus, kaitējums netiktu konstatēts. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz pieprasījumiem veikt jaunu izmeklēšanu jāuzsver, ka daļējas atsākšanas mērķis ir tikai novērst aizstāvības tiesību pārkāpumus, kurus konstatēja Vispārējā tiesa, nevis atsākt visu procedūru. Tomēr Komisija norādīs attiecīgajām personām, ka tām ir iespēja pieprasīt starpposma pārskatīšanas sākšanu, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā, ja tās vēlas, lai iestādes pārbauda viņu pieprasījumu par to, ka, izmantojot kā pamatojumu jaunākos datus, kaitējums netiktu konstatēts.

| (86) | Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka kaitējuma analīzes pamatojumam būtu jāizmanto jaunāki dati (66. apsvērums), tiek uzskatīts, ka visus jaunākos datus būs ietekmējis fakts, ka ir noteikts antidempinga maksājums. Tāpēc piemērots instruments jaunāko datu analīzei ir starpposma pārskats, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā, un nevis jauna izmeklēšana (skatīt arī iepriekš 43. apsvērumu). |
| --- | --- |

(86)

Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka kaitējuma analīzes pamatojumam būtu jāizmanto jaunāki dati (66. apsvērums), tiek uzskatīts, ka visus jaunākos datus būs ietekmējis fakts, ka ir noteikts antidempinga maksājums. Tāpēc piemērots instruments jaunāko datu analīzei ir starpposma pārskats, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 3. punktā, un nevis jauna izmeklēšana (skatīt arī iepriekš 43. apsvērumu).

| (87) | Šaubu par procedūras taisnīgumu un objektivitāti (67. apsvērums) pamatā ir pārpratums par to, ka Komisija noraidīja pieprasījumu veikt starpposma pārskatīšanu. Komisijas dienesti 2011. gada 6. septembra vēstulē informēja attiecīgās personas, ka, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pirms šā datuma, lēmumu par pārskatīšanas sākšanu vai nesākšanu nevarēja pieņemt. Tajā tika uzsvērti argumenti, kuriem vajadzīgs turpmāks skaidrojums vai pierādījumi. Personas par to tika informētas 2012. gada 29. februāra uzklausīšanā, un tās tika aicinātas turpināt apspriedi ar attiecīgo Komisijas dienestu. Komisijas dienesti informēs personas, ka tās var iesniegt pieprasījumu, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās datuma. Pamatregulas 11. panta 3. punktā paredzētais viena gada laikposms neattiecas uz šo lietu, jo būtu pretrunā ar tā mērķi – noteikt minimālu laikposmu starp sākotnējās izmeklēšanas periodu un starpposma pārskatu. Šajā gadījumā šis minimālais laikposms ir ticis ievērots. |
| --- | --- |

(87)

Šaubu par procedūras taisnīgumu un objektivitāti (67. apsvērums) pamatā ir pārpratums par to, ka Komisija noraidīja pieprasījumu veikt starpposma pārskatīšanu. Komisijas dienesti 2011. gada 6. septembra vēstulē informēja attiecīgās personas, ka, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta pirms šā datuma, lēmumu par pārskatīšanas sākšanu vai nesākšanu nevarēja pieņemt. Tajā tika uzsvērti argumenti, kuriem vajadzīgs turpmāks skaidrojums vai pierādījumi. Personas par to tika informētas 2012. gada 29. februāra uzklausīšanā, un tās tika aicinātas turpināt apspriedi ar attiecīgo Komisijas dienestu. Komisijas dienesti informēs personas, ka tās var iesniegt pieprasījumu, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās datuma. Pamatregulas 11. panta 3. punktā paredzētais viena gada laikposms neattiecas uz šo lietu, jo būtu pretrunā ar tā mērķi – noteikt minimālu laikposmu starp sākotnējās izmeklēšanas periodu un starpposma pārskatu. Šajā gadījumā šis minimālais laikposms ir ticis ievērots.

| (88) | Attiecībā uz argumentu par aizstāvības tiesību pārkāpuma novēršanu ar atpakaļejošu datumu (68. apsvērums) Komisija uzskata, ka pēc Vispārējās tiesas sprieduma izmeklēšana ir atsākta tajā vietā, kur notika nelikumīgās darbības. Tagad personām ir iespēja īstenot savas tiesības tādā mērā, kādā tām bija liegts, un to noteica Vispārējā tiesa. Turklāt maksājumus piemēros tikai nākotnē. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka personu minētais arguments par pārkāpuma novēršanu ar atpakaļejošu datumu, kā to apgalvo personas, nav aktuāls un tāpēc tas ir jānoraida. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz argumentu par aizstāvības tiesību pārkāpuma novēršanu ar atpakaļejošu datumu (68. apsvērums) Komisija uzskata, ka pēc Vispārējās tiesas sprieduma izmeklēšana ir atsākta tajā vietā, kur notika nelikumīgās darbības. Tagad personām ir iespēja īstenot savas tiesības tādā mērā, kādā tām bija liegts, un to noteica Vispārējā tiesa. Turklāt maksājumus piemēros tikai nākotnē. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka personu minētais arguments par pārkāpuma novēršanu ar atpakaļejošu datumu, kā to apgalvo personas, nav aktuāls un tāpēc tas ir jānoraida.

| (89) | Attiecībā uz argumentu par pienācīga pamatojuma neesamību (69. apsvērums) izmeklēšanas atsākšanas galvenais mērķis ir novērst pamatojuma trūkumu un jauno tiesību aktu balstīt uz pienācīgu pamatojumu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis personu minētais arguments ir atrisināts. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz argumentu par pienācīga pamatojuma neesamību (69. apsvērums) izmeklēšanas atsākšanas galvenais mērķis ir novērst pamatojuma trūkumu un jauno tiesību aktu balstīt uz pienācīgu pamatojumu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis personu minētais arguments ir atrisināts.

| (90) | Attiecībā uz sprieduma darbības jomu (72. apsvērums) atsākšanas mērķis ir noteikt atbilstīgu tirdzniecības līmeni un jo īpaši noskaidrot, kāpēc CIF eksporta cenas pēcimportēšanas izmaksu korekcija bija vajadzīga, lai nodrošinātu, ka eksporta cena un Savienības ražošanas nozares cena tiek salīdzināta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tāpēc personu minētais arguments ir jānoraida. |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz sprieduma darbības jomu (72. apsvērums) atsākšanas mērķis ir noteikt atbilstīgu tirdzniecības līmeni un jo īpaši noskaidrot, kāpēc CIF eksporta cenas pēcimportēšanas izmaksu korekcija bija vajadzīga, lai nodrošinātu, ka eksporta cena un Savienības ražošanas nozares cena tiek salīdzināta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Tāpēc personu minētais arguments ir jānoraida.

| (91) | Attiecībā uz pieprasījumiem, ka 2011. gada 5. decembra informācijas dokumentā nav skaidrots šajā lietā piemērotais tirdzniecības līmenis (jo īpaši 73. līdz 76. apsvērums), personām tika sniegta papildu informācija un vairāku gadījumu skaidrojumi, proti, 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta 4. un 5. punktā, kā arī 2012. gada 29. februāra uzklausīšanas laikā. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz pieprasījumiem, ka 2011. gada 5. decembra informācijas dokumentā nav skaidrots šajā lietā piemērotais tirdzniecības līmenis (jo īpaši 73. līdz 76. apsvērums), personām tika sniegta papildu informācija un vairāku gadījumu skaidrojumi, proti, 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta 4. un 5. punktā, kā arī 2012. gada 29. februāra uzklausīšanas laikā.

| (92) | Pilnīgas šā jautājuma skaidrības labad secinājumi par tirdzniecības līmeni ir apkopoti šādi: i) izmeklēšanā atklāja, ka konservētie mandarīni tika ražoti tikai vienā Spānijas reģionā (Valensija) un tika pārdoti galvenokārt Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Tika noteikts, ka Savienības pārdevumu daļa Vācijā un Apvienotajā Karalistē bija 62 % no kopējiem Savienības pārdevumiem; ii) pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, tika noteikts, ka IP laikā Savienības ražotāji un Ķīnas eksportētāji pārdeva ražojumus būtībā vieniem un tiem pašiem klientiem, t. i., tirgotājiem vai izplatītājiem; (ii) tāpēc tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju importa cenas un Savienības ražotāju pārdošanas cenas, nosakot ražotāju eksportētāju CIF cenu līdz robežai un Savienības ražotāju cenu ražotnes līmenī (EXW), kas koriģēta līdz importētāja noliktavas līmenim; iv) lai izmantotu šo metodi, bija jāveic šādas korekcijas: no vienas puses, Ķīnas CIF eksporta cenu tādu pēcimportēšanas izmaksu korekcija, kuras saistītas ar preču nogādāšanu no ostas līdz importētāja noliktavām; šīs korekcijas pamatā, kas ir fiksēta 2 % apmērā, bija apkopotie un pārbaudītie rēķini, un ieinteresētās personas tika informētas par šo aprēķinu 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta pielikumā. No otras puses, Savienības EXW cenas tika palielinātas, lai tajās ietvertu kravu pārvadājuma izmaksas, kuras saistītas ar preču nogādāšanu no ražotājiem (Valensija) līdz importētāju uzņēmumiem (Vācija un Apvienotajā Karaliste). Šo kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatā bija noteiktās transporta izmaksas no Valensijas līdz Hamburgai. Ņemot vērā, ka ne visi Savienības ražotāju pārdevumi tika nogādāti uz Vāciju un Apvienoto Karalisti, šo vidējo rādītāju samazināja proporcionāli uz Vāciju un Apvienoto Karalisti veikto pārdevumu daļai (62 %) un tiešo pārdevumu daļai. |
| --- | --- |

(92)

Pilnīgas šā jautājuma skaidrības labad secinājumi par tirdzniecības līmeni ir apkopoti šādi: i) izmeklēšanā atklāja, ka konservētie mandarīni tika ražoti tikai vienā Spānijas reģionā (Valensija) un tika pārdoti galvenokārt Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Tika noteikts, ka Savienības pārdevumu daļa Vācijā un Apvienotajā Karalistē bija 62 % no kopējiem Savienības pārdevumiem; ii) pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, tika noteikts, ka IP laikā Savienības ražotāji un Ķīnas eksportētāji pārdeva ražojumus būtībā vieniem un tiem pašiem klientiem, t. i., tirgotājiem vai izplatītājiem; (ii) tāpēc tika salīdzinātas ražotāju eksportētāju importa cenas un Savienības ražotāju pārdošanas cenas, nosakot ražotāju eksportētāju CIF cenu līdz robežai un Savienības ražotāju cenu ražotnes līmenī (EXW), kas koriģēta līdz importētāja noliktavas līmenim; iv) lai izmantotu šo metodi, bija jāveic šādas korekcijas: no vienas puses, Ķīnas CIF eksporta cenu tādu pēcimportēšanas izmaksu korekcija, kuras saistītas ar preču nogādāšanu no ostas līdz importētāja noliktavām; šīs korekcijas pamatā, kas ir fiksēta 2 % apmērā, bija apkopotie un pārbaudītie rēķini, un ieinteresētās personas tika informētas par šo aprēķinu 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta pielikumā. No otras puses, Savienības EXW cenas tika palielinātas, lai tajās ietvertu kravu pārvadājuma izmaksas, kuras saistītas ar preču nogādāšanu no ražotājiem (Valensija) līdz importētāju uzņēmumiem (Vācija un Apvienotajā Karaliste). Šo kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatā bija noteiktās transporta izmaksas no Valensijas līdz Hamburgai. Ņemot vērā, ka ne visi Savienības ražotāju pārdevumi tika nogādāti uz Vāciju un Apvienoto Karalisti, šo vidējo rādītāju samazināja proporcionāli uz Vāciju un Apvienoto Karalisti veikto pārdevumu daļai (62 %) un tiešo pārdevumu daļai.

| (93) | Savienības ražotāju tiešo pārdevumu daļa IP laikā svārstījās starp 2 % un 12 %. Precīzu procentuālo attiecību nedrīkst izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

(93)

Savienības ražotāju tiešo pārdevumu daļa IP laikā svārstījās starp 2 % un 12 %. Precīzu procentuālo attiecību nedrīkst izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ.

| (94) | Turklāt tiek apgalvots, ka būtu jāizstrādā diferencēta pieeja piemērota tirdzniecības līmeņa noteikšanai attiecībā uz Savienības ražotāju tiešo pārdevumu daļu (72. apsvērums). Šajā saistībā jānorāda, ka, pamatojoties uz pārbaudītiem secinājumiem, nebija tāda importa no Ķīnas, kurš IP laikā būtu pārdots tieši. Tā kā no Ķīnas eksporta puses nebija atbilstīgu tiešo pārdevumu, nevarēja izstrādāt diferencētu pieeju tirdzniecības līmeņa noteikšanai attiecībā uz Savienības ražotāju tiešo pārdevumu daļu. Tā vietā, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, Savienības ražotāju tiešos pārdevumus koriģēja līdz EXW līmenim un uz tiem attiecināja kravu pārvadājuma izmaksu korekciju, kas aprakstīta iepriekš 92. apsvēruma iv) punktā. Ņemot to vērā, attiecīgais personu pieprasījums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt tiek apgalvots, ka būtu jāizstrādā diferencēta pieeja piemērota tirdzniecības līmeņa noteikšanai attiecībā uz Savienības ražotāju tiešo pārdevumu daļu (72. apsvērums). Šajā saistībā jānorāda, ka, pamatojoties uz pārbaudītiem secinājumiem, nebija tāda importa no Ķīnas, kurš IP laikā būtu pārdots tieši. Tā kā no Ķīnas eksporta puses nebija atbilstīgu tiešo pārdevumu, nevarēja izstrādāt diferencētu pieeju tirdzniecības līmeņa noteikšanai attiecībā uz Savienības ražotāju tiešo pārdevumu daļu. Tā vietā, lai aprēķinātu kaitējuma starpību, Savienības ražotāju tiešos pārdevumus koriģēja līdz EXW līmenim un uz tiem attiecināja kravu pārvadājuma izmaksu korekciju, kas aprakstīta iepriekš 92. apsvēruma iv) punktā. Ņemot to vērā, attiecīgais personu pieprasījums ir jānoraida.

| (95) | Attiecībā uz personu pieprasījumu CIF eksporta cenas korekcijā iekļaut pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pamatotu peļņas normu (73. apsvērums) tiek norādīts, ka, ja Komisija būtu koriģējusi CIF eksporta cenu, pievienojot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas normu, tā importēto preču pārdošanas cenas būtu pielīdzinājusi mazumtirdzniecības līmenim. Šādā gadījumā Ķīnas eksporta cenas un Savienības pārdošanas cenas būtu jāsalīdzina dažādos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc personu pieprasījums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(95)

Attiecībā uz personu pieprasījumu CIF eksporta cenas korekcijā iekļaut pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pamatotu peļņas normu (73. apsvērums) tiek norādīts, ka, ja Komisija būtu koriģējusi CIF eksporta cenu, pievienojot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas normu, tā importēto preču pārdošanas cenas būtu pielīdzinājusi mazumtirdzniecības līmenim. Šādā gadījumā Ķīnas eksporta cenas un Savienības pārdošanas cenas būtu jāsalīdzina dažādos tirdzniecības līmeņos. Tāpēc personu pieprasījums ir jānoraida.

| (96) | Attiecībā uz personu argumentu, ka 2011. gada 5. decembra informācijas dokumentā norādīts, ka 38 % no Savienības ražotāju pārdevumiem IP laikā bija tiešie pārdevumi (74. apsvērums), personām 2012. gada 29. februāra uzklausīšanā tika skaidrots, ka šis secinājums ir kļūdains. Savienības ražošanas nozares pārdevumi 62 % apmērā ir skaitlis, kas radies Vācijā un Apvienotajā Karalistē un attiecas uz pārdevumu ģeogrāfisko izplatību, un tam nav nekāda sakara ar klienta veida noteikšanu un tādējādi ar tiešo pārdevumu noteikšanu. No šā fakta var tikai secināt un apstiprināt, ka pārējie 38 % no Savienības ražotāju pārdevumiem veidojās ārpus Vācijas un Apvienotās Karalistes. Tā kā personu izdarītais pieņēmums par tirdzniecības līmeni, ko piemēroja 38 % no Savienības ražotāju pārdevumiem, nav pareizs, ir jānoraida arī turpmākais uz šo pieņēmumu balstītais pieprasījums par vajadzību pārrēķināt kaitējuma starpību. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz personu argumentu, ka 2011. gada 5. decembra informācijas dokumentā norādīts, ka 38 % no Savienības ražotāju pārdevumiem IP laikā bija tiešie pārdevumi (74. apsvērums), personām 2012. gada 29. februāra uzklausīšanā tika skaidrots, ka šis secinājums ir kļūdains. Savienības ražošanas nozares pārdevumi 62 % apmērā ir skaitlis, kas radies Vācijā un Apvienotajā Karalistē un attiecas uz pārdevumu ģeogrāfisko izplatību, un tam nav nekāda sakara ar klienta veida noteikšanu un tādējādi ar tiešo pārdevumu noteikšanu. No šā fakta var tikai secināt un apstiprināt, ka pārējie 38 % no Savienības ražotāju pārdevumiem veidojās ārpus Vācijas un Apvienotās Karalistes. Tā kā personu izdarītais pieņēmums par tirdzniecības līmeni, ko piemēroja 38 % no Savienības ražotāju pārdevumiem, nav pareizs, ir jānoraida arī turpmākais uz šo pieņēmumu balstītais pieprasījums par vajadzību pārrēķināt kaitējuma starpību.

| (97) | Attiecībā uz pieprasījumu atklāt detalizētu informāciju par tirdzniecības plūsmu un ar to saistītajiem apjomiem (76. apsvērums) tiek atgādināts, ka fakti un skaitļi, kurus izmantoja kā pamatojumu, lai izvēlētos tirdzniecības līmeņa noteikšanas metodi, tika aplūkoti 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta 3. līdz 7. punktā. Personu uzmanība tiek pievērsta šai informācijai, kā arī 2012. gada 29. februāra uzklausīšanā sniegtajam skaidrojumam. Skaidrības labad sīks skaidrojums par attiecīgajām tirdzniecības plūsmām iekļauts 92. apsvērumā. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz pieprasījumu atklāt detalizētu informāciju par tirdzniecības plūsmu un ar to saistītajiem apjomiem (76. apsvērums) tiek atgādināts, ka fakti un skaitļi, kurus izmantoja kā pamatojumu, lai izvēlētos tirdzniecības līmeņa noteikšanas metodi, tika aplūkoti 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta 3. līdz 7. punktā. Personu uzmanība tiek pievērsta šai informācijai, kā arī 2012. gada 29. februāra uzklausīšanā sniegtajam skaidrojumam. Skaidrības labad sīks skaidrojums par attiecīgajām tirdzniecības plūsmām iekļauts 92. apsvērumā.

| (98) | Attiecībā uz argumentu par “stereotipa izmantošanu, atsaucoties uz datu konfidencialitāti” (77. apsvērums), Komisija uzskata, ka informācija, kuras konfidencialitāte tika ievērota, attiecās uz i) tiešo pārdevumu procentuālo attiecību un ii) informāciju, ko izmantoja 2 % pieauguma aprēķinā, pamatojoties uz pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotajiem rēķiniem un datiem. Šajā saistībā tiek norādīts, ka rēķini pēc savas būtības ir konfidenciāla informācija. To nekonfidenciāls kopsavilkums ir sniegts 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta pielikumā. Attiecībā uz tiešās pārdošanas apjomiem uzklausīšanas amatpersona 2012. gada 29. februāra kopīgajā uzklausīšanā apstiprināja, ka faktiskie skaitļi par tiešiem pārdevumiem ir konfidenciāla informācija, un piedāvāja pēc ieinteresēto personu pieprasījuma pārbaudīt, kā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti izmantoja konfidenciālajos dokumentos ietvertos faktiskos datus, un informēt personas, vai dati tika pareizi atspoguļoti secinājumos. Personas to nepieprasīja. Tāpēc Komisija uzskata, ka prasība atklāt visu, izņemot konfidenciālo informāciju, tika izpildīta. Turklāt, ņemot vērā, ka novērtējumā ietvertie dati ir vairāk nekā piecus gadus veci, Komisija uzskata, ka tā var šajā posmā informēt, ka tiešo pārdevumu procentuālā attiecība bija starp 2 % un 12 %. |
| --- | --- |

(98)

Attiecībā uz argumentu par “stereotipa izmantošanu, atsaucoties uz datu konfidencialitāti” (77. apsvērums), Komisija uzskata, ka informācija, kuras konfidencialitāte tika ievērota, attiecās uz i) tiešo pārdevumu procentuālo attiecību un ii) informāciju, ko izmantoja 2 % pieauguma aprēķinā, pamatojoties uz pārbaudes apmeklējuma laikā apkopotajiem rēķiniem un datiem. Šajā saistībā tiek norādīts, ka rēķini pēc savas būtības ir konfidenciāla informācija. To nekonfidenciāls kopsavilkums ir sniegts 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta pielikumā. Attiecībā uz tiešās pārdošanas apjomiem uzklausīšanas amatpersona 2012. gada 29. februāra kopīgajā uzklausīšanā apstiprināja, ka faktiskie skaitļi par tiešiem pārdevumiem ir konfidenciāla informācija, un piedāvāja pēc ieinteresēto personu pieprasījuma pārbaudīt, kā par izmeklēšanu atbildīgie Komisijas dienesti izmantoja konfidenciālajos dokumentos ietvertos faktiskos datus, un informēt personas, vai dati tika pareizi atspoguļoti secinājumos. Personas to nepieprasīja. Tāpēc Komisija uzskata, ka prasība atklāt visu, izņemot konfidenciālo informāciju, tika izpildīta. Turklāt, ņemot vērā, ka novērtējumā ietvertie dati ir vairāk nekā piecus gadus veci, Komisija uzskata, ka tā var šajā posmā informēt, ka tiešo pārdevumu procentuālā attiecība bija starp 2 % un 12 %.

| (99) | Attiecībā uz personu iebildumu pret Savienības EXW pārdošanas cenas kravu pārvadājuma izmaksu korekciju (78. apsvērums) Komisija uzskata, ka attiecīgā korekcija tika veikta, lai ietvertu izmaksas par preču nogādāšanu uz importētāja noliktavu, t. i., vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī kā Ķīnas eksports. Šīs korekcijas pamatā bija attiecīgā tirgus īpašie apstākļi, jo konservētos mandarīnus ražo tikai Spānijas reģionā (Valensija) un tos pārdod galvenokārt Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Korekciju veica, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un Savienības cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, nevis lai kompensētu Savienības ražotājiem izmaksu neizdevīgos apstākļus, kas radušies ražošanas iekārtu atrašanās vietas dēļ. Tāpēc personu arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz personu iebildumu pret Savienības EXW pārdošanas cenas kravu pārvadājuma izmaksu korekciju (78. apsvērums) Komisija uzskata, ka attiecīgā korekcija tika veikta, lai ietvertu izmaksas par preču nogādāšanu uz importētāja noliktavu, t. i., vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī kā Ķīnas eksports. Šīs korekcijas pamatā bija attiecīgā tirgus īpašie apstākļi, jo konservētos mandarīnus ražo tikai Spānijas reģionā (Valensija) un tos pārdod galvenokārt Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Korekciju veica, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un Savienības cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, nevis lai kompensētu Savienības ražotājiem izmaksu neizdevīgos apstākļus, kas radušies ražošanas iekārtu atrašanās vietas dēļ. Tāpēc personu arguments tiek noraidīts.

| (100) | Attiecībā uz argumentu, ka Komisijai būtu jāņem vērā importētāju augstākās izmaksas, jo Ķīnas ražojumus piegādāja konteineros, bet Savienības ražošanas nozares ražojumus sakrāva uz paletēm un tāpēc Savienības ražotāju apstrādes izmaksas bija mazākas (79. apsvērums), tiek norādīts, ka veiktās korekcijas ietvēra tikai izmaksas par preču nogādāšanu uz importētāja noliktavu. Turpmākās izmaksas, kuras radās par preču nosūtīšanu mazumtirgotājiem, jāsedz ārpus noteiktā tirdzniecības līmeņa, un tādējādi tās nevar tikt ņemtas vērā. Tāpēc personu arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz argumentu, ka Komisijai būtu jāņem vērā importētāju augstākās izmaksas, jo Ķīnas ražojumus piegādāja konteineros, bet Savienības ražošanas nozares ražojumus sakrāva uz paletēm un tāpēc Savienības ražotāju apstrādes izmaksas bija mazākas (79. apsvērums), tiek norādīts, ka veiktās korekcijas ietvēra tikai izmaksas par preču nogādāšanu uz importētāja noliktavu. Turpmākās izmaksas, kuras radās par preču nosūtīšanu mazumtirgotājiem, jāsedz ārpus noteiktā tirdzniecības līmeņa, un tādējādi tās nevar tikt ņemtas vērā. Tāpēc personu arguments tiek noraidīts.

| (101) | Attiecībā uz argumentu, ka Savienības ražotāju transporta izmaksas būtu jāsamazina, lai ņemtu vērā gadījumus, kad ražojumi tika piegādāti tieši importētāja klientiem, kā to ir norādījuši importētāji (80. apsvērums), tiek atgādināts, ka Savienības EXW pārdošanas cenas kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatā bija par fizisko piegādi noteiktās izmaksas uz noliktavu Hamburgā (EUR 90), kas minētas apkopotajos rēķinos, jo noliktava Hamburgā ir piemērots tirdzniecības līmenis, lai salīdzinātu eksporta cenas un Savienības ražojuma cenas. Kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatojumā ir ietvertas nevis kopējās transporta izmaksas no Savienības ražotāja līdz mazumtirgotājam (kuras būtu augstākas nekā piegādes izmaksas uz noliktavu), bet gan tas, ka attiecīgā ražojuma specifikas dēļ noliktava Hamburgā ir piemērots tirdzniecības līmenis. Šajā kontekstā personu minētais arguments nav būtisks. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz argumentu, ka Savienības ražotāju transporta izmaksas būtu jāsamazina, lai ņemtu vērā gadījumus, kad ražojumi tika piegādāti tieši importētāja klientiem, kā to ir norādījuši importētāji (80. apsvērums), tiek atgādināts, ka Savienības EXW pārdošanas cenas kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatā bija par fizisko piegādi noteiktās izmaksas uz noliktavu Hamburgā (EUR 90), kas minētas apkopotajos rēķinos, jo noliktava Hamburgā ir piemērots tirdzniecības līmenis, lai salīdzinātu eksporta cenas un Savienības ražojuma cenas. Kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatojumā ir ietvertas nevis kopējās transporta izmaksas no Savienības ražotāja līdz mazumtirgotājam (kuras būtu augstākas nekā piegādes izmaksas uz noliktavu), bet gan tas, ka attiecīgā ražojuma specifikas dēļ noliktava Hamburgā ir piemērots tirdzniecības līmenis. Šajā kontekstā personu minētais arguments nav būtisks.

| (102) | Personas apgalvoja, ka piemērotā kravu pārvadājuma izmaksu korekcija bija par augstu, jo to aprēķināja, pamatojoties uz transporta izmaksām, pārvadājot ar kravas automobili (81. apsvērums). Šajā kontekstā tiek atgādināts, ka kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatā bija par fizisko piegādi noteiktās izmaksas uz Hamburgu, kas ietvēra pārvadājumus gan ar kravas automobili, gan ar kuģi. Tāpēc personu pieprasītā korekcija jau bija ietverta kravu pārvadājuma izmaksu aprēķinā uz Hamburgu. Tāpēc personu uzklausīšanas laikā iesniegtie dati nebija jāpārbauda, jo sākotnējās izmeklēšanas laikā piegādes izmaksas uz Hamburgu bija noteiktas, pamatojoties uz Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem. |
| --- | --- |

(102)

Personas apgalvoja, ka piemērotā kravu pārvadājuma izmaksu korekcija bija par augstu, jo to aprēķināja, pamatojoties uz transporta izmaksām, pārvadājot ar kravas automobili (81. apsvērums). Šajā kontekstā tiek atgādināts, ka kravu pārvadājuma izmaksu korekcijas pamatā bija par fizisko piegādi noteiktās izmaksas uz Hamburgu, kas ietvēra pārvadājumus gan ar kravas automobili, gan ar kuģi. Tāpēc personu pieprasītā korekcija jau bija ietverta kravu pārvadājuma izmaksu aprēķinā uz Hamburgu. Tāpēc personu uzklausīšanas laikā iesniegtie dati nebija jāpārbauda, jo sākotnējās izmeklēšanas laikā piegādes izmaksas uz Hamburgu bija noteiktas, pamatojoties uz Savienības ražotāju pārbaudītajiem datiem.

| (103) | Attiecībā uz prasītāja piezīmi par pēcimportēšanas izmaksu aprēķinu (82. apsvērums) tika konstatēts, ka, kā skaidrots 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta 9. punktā, aprēķinā tika ietvertas gan apstrādes izmaksas terminālī, gan pārvadājumu izmaksas ar kravas automobili uz importētāja uzņēmumu. Jūras transporta vai apdrošināšanas izmaksas netika iekļautas apstrādes izmaksās terminālī, jo tās jau bija iekļautas CIF cenā, kuru apkopoja un pārbaudīja pārbaudēs uz vietas eksportētāja uzņēmumā. Tādējādi, ja Komisija būtu iekļāvusi šīs izmaksas pēcimportēšanas izmaksu aprēķinā, tās tiktu uzskaitītas divas reizes. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz prasītāja piezīmi par pēcimportēšanas izmaksu aprēķinu (82. apsvērums) tika konstatēts, ka, kā skaidrots 2011. gada 5. decembra informācijas dokumenta 9. punktā, aprēķinā tika ietvertas gan apstrādes izmaksas terminālī, gan pārvadājumu izmaksas ar kravas automobili uz importētāja uzņēmumu. Jūras transporta vai apdrošināšanas izmaksas netika iekļautas apstrādes izmaksās terminālī, jo tās jau bija iekļautas CIF cenā, kuru apkopoja un pārbaudīja pārbaudēs uz vietas eksportētāja uzņēmumā. Tādējādi, ja Komisija būtu iekļāvusi šīs izmaksas pēcimportēšanas izmaksu aprēķinā, tās tiktu uzskaitītas divas reizes.

6.3.   Procedūra

| (104) | Komisija 2011. gada 5. decembrī iesniedza informācijas dokumentu ar faktiem un skaitļiem, kurus Vispārējā tiesa izmantoja, lai pamatotu pasākumu atcelšanu. Visas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(104)

Komisija 2011. gada 5. decembrī iesniedza informācijas dokumentu ar faktiem un skaitļiem, kurus Vispārējā tiesa izmantoja, lai pamatotu pasākumu atcelšanu. Visas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes.

| (105) | Komisija 2012. gada 29. februārī noorganizēja uzklausīšanu visām personām, kuras to lūdza, tostarp attiecīgo eksportētāju un importētāju grupas kopīgu uzklausīšanu ar uzklausīšanas amatpersonu. |
| --- | --- |

(105)

Komisija 2012. gada 29. februārī noorganizēja uzklausīšanu visām personām, kuras to lūdza, tostarp attiecīgo eksportētāju un importētāju grupas kopīgu uzklausīšanu ar uzklausīšanas amatpersonu.

| (106) | Viena no ieinteresētajām personām 2012. gada 26. martā informēja Komisiju, ka, ņemot vērā spriedumu lietā C-338/10, tā daļēju atsākšanu par pēcimportēšanas izmaksām uzskata par nevajadzīgu. |
| --- | --- |

(106)

Viena no ieinteresētajām personām 2012. gada 26. martā informēja Komisiju, ka, ņemot vērā spriedumu lietā C-338/10, tā daļēju atsākšanu par pēcimportēšanas izmaksām uzskata par nevajadzīgu.

| (107) | Komisija 2012. gada 17. jūlijā atbildēja, ka, ņemot vērā atsākšanu 2012. gada 19. jūnijā, tika uzskatīts, ka lēmums par abu daļējo izmeklēšanu atsākšanu vēl nav pieņemts un abas izmeklēšanas nav kļuvušas nevajadzīgas. |
| --- | --- |

(107)

Komisija 2012. gada 17. jūlijā atbildēja, ka, ņemot vērā atsākšanu 2012. gada 19. jūnijā, tika uzskatīts, ka lēmums par abu daļējo izmeklēšanu atsākšanu vēl nav pieņemts un abas izmeklēšanas nav kļuvušas nevajadzīgas.

6.4.   Secinājums

| (108) | Vispārējās tiesas Xinshiji spriedums ir ticis izpildīts, sniedzot papildu pamatojumu, informāciju un skaidrojumus personām attiecībā uz sākotnējās izmeklēšanas atsākto daļu. Personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes un tikt uzklausītām. Visi minētie argumenti ir izskatīti un pienācīgi ņemti vērā. |
| --- | --- |

(108)

Vispārējās tiesas Xinshiji spriedums ir ticis izpildīts, sniedzot papildu pamatojumu, informāciju un skaidrojumus personām attiecībā uz sākotnējās izmeklēšanas atsākto daļu. Personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes un tikt uzklausītām. Visi minētie argumenti ir izskatīti un pienācīgi ņemti vērā.

| (109) | Ņemot vērā personu piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka ieinteresēto personu minētie argumenti un fakti nenorāda uz vajadzību grozīt apstrīdēto kaitējuma starpības aprēķinu. |
| --- | --- |

(109)

Ņemot vērā personu piezīmes un to analīzi, tika secināts, ka ieinteresēto personu minētie argumenti un fakti nenorāda uz vajadzību grozīt apstrīdēto kaitējuma starpības aprēķinu.

| (110) | Tāpēc ar šo tiek apstiprināta sākotnējā izmeklēšanā noteiktā kaitējuma starpība. |
| --- | --- |

(110)

Tāpēc ar šo tiek apstiprināta sākotnējā izmeklēšanā noteiktā kaitējuma starpība.

| (111) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Xinshiji sprieduma izpildei būtu jānotiek, atkārtoti nosakot galīgo antidempinga maksājumu prasītājiem attiecīgajā lietā. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Xinshiji sprieduma izpildei būtu jānotiek, atkārtoti nosakot galīgo antidempinga maksājumu prasītājiem attiecīgajā lietā.

7.   KAITĒJUMS

7.1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

| (112) | Citu pamatotu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 52. līdz 54. apsvērumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(112)

Citu pamatotu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 52. līdz 54. apsvērumā izklāstītie secinājumi.

7.2.   Patēriņš Savienībā

| (113) | Viens no eksportētājiem iebilda pret to, ka aizsardzības pasākumu regulā noteiktais patēriņa līmenis neatbilst pagaidu regulā noteiktajam līmenim. Jāuzsver, ka patēriņa līmeņa atšķirība galvenokārt bija tādēļ, ka pašreizējā izmeklēšana skāra dažādu ražojumu klāstu un abās minētajās izmeklēšanās piedalījās atšķirīgs dalībvalstu skaits. Papildu un pamatota informācija par šo jautājumu netika saņemta. Pagaidu regulas 55. līdz 57. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti. Līdz ar to attiecībā uz patēriņu veiktās analīzes turpmākās daļas arī tiek apstiprinātas. |
| --- | --- |

(113)

Viens no eksportētājiem iebilda pret to, ka aizsardzības pasākumu regulā noteiktais patēriņa līmenis neatbilst pagaidu regulā noteiktajam līmenim. Jāuzsver, ka patēriņa līmeņa atšķirība galvenokārt bija tādēļ, ka pašreizējā izmeklēšana skāra dažādu ražojumu klāstu un abās minētajās izmeklēšanās piedalījās atšķirīgs dalībvalstu skaits. Papildu un pamatota informācija par šo jautājumu netika saņemta. Pagaidu regulas 55. līdz 57. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti. Līdz ar to attiecībā uz patēriņu veiktās analīzes turpmākās daļas arī tiek apstiprinātas.

7.3.   Imports no attiecīgās valsts

7.3.1.   Attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa

| (114) | Attiecībā uz tirgus daļu dažas ieinteresētās personas iebilda pret pagaidu regulas 58. apsvērumā izklāstīto Komisijas paziņojumu, kurā norādīts, ka palielinās importa par dempinga cenām tirgus daļa. Minētās personas apgalvoja, ka no ĶTR veiktā importa tirgus daļa pretēji Komisijas secinājumiem samazinās. No ĶTR veiktā importa apjoma un tirgus daļas novērtējums tika pārbaudīts. Kā noteikts minētajā apsvērumā, no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa samazinājās tikai vienu gadu. Pārējā pārbaudītajā laikposmā no ĶTR veiktā importa tirgus daļa joprojām bija nemainīgi liela. Tāpēc pagaidu posmā iesniegtie secinājumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz tirgus daļu dažas ieinteresētās personas iebilda pret pagaidu regulas 58. apsvērumā izklāstīto Komisijas paziņojumu, kurā norādīts, ka palielinās importa par dempinga cenām tirgus daļa. Minētās personas apgalvoja, ka no ĶTR veiktā importa tirgus daļa pretēji Komisijas secinājumiem samazinās. No ĶTR veiktā importa apjoma un tirgus daļas novērtējums tika pārbaudīts. Kā noteikts minētajā apsvērumā, no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa samazinājās tikai vienu gadu. Pārējā pārbaudītajā laikposmā no ĶTR veiktā importa tirgus daļa joprojām bija nemainīgi liela. Tāpēc pagaidu posmā iesniegtie secinājumi tiek apstiprināti.

| (115) | Dažas puses argumentēja, ka pēc IP apjomi arī būtu jāpārbauda, lai novērtētu, vai Ķīnas imports palielinās. Jānorāda, ka no ĶTR veiktā importa tendences tika izvērtētas par laikposmu no 2002./2003. gada līdz 2006./2007. gadam un tika novērots izteikts tā palielinājums. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem notikumi, kas norisinās pēc IP, izņemot ārkārtas apstākļus, netiek ņemti vērā. Jebkurā gadījumā, kā noteikts turpmāk 136. apsvērumā, importa līmenis pēc IP tika pārbaudīts, un konstatēja, ka tas ir ievērojams. |
| --- | --- |

(115)

Dažas puses argumentēja, ka pēc IP apjomi arī būtu jāpārbauda, lai novērtētu, vai Ķīnas imports palielinās. Jānorāda, ka no ĶTR veiktā importa tendences tika izvērtētas par laikposmu no 2002./2003. gada līdz 2006./2007. gadam un tika novērots izteikts tā palielinājums. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem notikumi, kas norisinās pēc IP, izņemot ārkārtas apstākļus, netiek ņemti vērā. Jebkurā gadījumā, kā noteikts turpmāk 136. apsvērumā, importa līmenis pēc IP tika pārbaudīts, un konstatēja, ka tas ir ievērojams.

7.3.2.   Cenu samazinājums

| (116) | Trīs ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apstrīdēja Komisijas secinājumus par samazinātu cenu. Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja metodi, kas tika izmantota, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, un pieprasīja tās korekciju, lai atspoguļotu izmaksas, kuras ir seguši tirgotāji attiecībā uz netiešajiem pārdevumiem. Ja fakts apstiprinājās, aprēķini tika koriģēti. Pārskatītais salīdzinājums liecināja, ka IP laikā importētais attiecīgais ražojums Savienībā tika pārdots par cenām, kas bija par 18,4 līdz 35,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei. |
| --- | --- |

(116)

Trīs ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apstrīdēja Komisijas secinājumus par samazinātu cenu. Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja metodi, kas tika izmantota, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, un pieprasīja tās korekciju, lai atspoguļotu izmaksas, kuras ir seguši tirgotāji attiecībā uz netiešajiem pārdevumiem. Ja fakts apstiprinājās, aprēķini tika koriģēti. Pārskatītais salīdzinājums liecināja, ka IP laikā importētais attiecīgais ražojums Savienībā tika pārdots par cenām, kas bija par 18,4 līdz 35,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei.

7.4.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (117) | Divi importētāji un importētāju apvienība apstrīdēja pagaidu regulas 79. apsvērumā norādīto iepakošanas sezonas ilgumu. Šīs personas argumentēja, ka iepakošanas sezonas ilgums Spānijā ir tikai trīs mēneši, nevis četri līdz pieci mēneši, kā norādīts pagaidu regulā. Tomēr šis apgalvojums ir saistīts ar lauksaimniecības kultūru (mainīga pēc būtības) un ar saražoto daudzumu un jebkurā gadījumā neietekmē kaitējuma faktorus, ko analizējuši Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

(117)

Divi importētāji un importētāju apvienība apstrīdēja pagaidu regulas 79. apsvērumā norādīto iepakošanas sezonas ilgumu. Šīs personas argumentēja, ka iepakošanas sezonas ilgums Spānijā ir tikai trīs mēneši, nevis četri līdz pieci mēneši, kā norādīts pagaidu regulā. Tomēr šis apgalvojums ir saistīts ar lauksaimniecības kultūru (mainīga pēc būtības) un ar saražoto daudzumu un jebkurā gadījumā neietekmē kaitējuma faktorus, ko analizējuši Komisijas dienesti.

| (118) | Citas pamatotas informācijas vai argumentu par Savienības ražošanas nozares stāvokli nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. līdz 86. apsvērums. |
| --- | --- |

(118)

Citas pamatotas informācijas vai argumentu par Savienības ražošanas nozares stāvokli nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63. līdz 86. apsvērums.

7.5.   Secinājums par kaitējumu

| (119) | Pēc tam, kad pagaidu regula tika publiskota, daži importētāji un daži ražotāji eksportētāji, atsaucoties uz pagaidu regulas 83. līdz 86. apsvērumu, apgalvoja, ka dati, ko Komisija bija izmantojusi kaitējuma līmeņa noteikšanai, bija neprecīzi vai izvērtēti neobjektīvi. Minētās personas iebilda pret to, ka gandrīz visi ar kaitējumu saistītie rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm un ka tāpēc nav iespējams rast pierādījumus par kaitējumu. |
| --- | --- |

(119)

Pēc tam, kad pagaidu regula tika publiskota, daži importētāji un daži ražotāji eksportētāji, atsaucoties uz pagaidu regulas 83. līdz 86. apsvērumu, apgalvoja, ka dati, ko Komisija bija izmantojusi kaitējuma līmeņa noteikšanai, bija neprecīzi vai izvērtēti neobjektīvi. Minētās personas iebilda pret to, ka gandrīz visi ar kaitējumu saistītie rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm un ka tāpēc nav iespējams rast pierādījumus par kaitējumu.

| (120) | Šajā saistībā jānorāda, ka pat tad, ja dažiem rādītājiem bija nelieli uzlabojumi, Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija jāvērtē kopumā un ņemot vērā to, ka aizsardzības pasākumi tika veikti līdz izmeklēšanas perioda beigām. Šis jautājums jau ir sīki skaidrots pagaidu regulas 51. līdz 86. apsvērumā. Pārstrukturēšanas process, kas bija paredzēts šajos pasākumos, kuru rezultātā ievērojami samazinātos ražošana un tās jauda, parastos apstākļos būtiski uzlabotu Savienības ražotāju vispārējo situāciju, tostarp ražošanu, jaudas izmantojumu, pārdošanu un cenas/izmaksu atšķirības. Taču apjoma rādītāji joprojām bija mazi, krājumi bija ievērojami palielinājušies, un finanšu rādītāji joprojām liecināja par zaudējumiem, un daži no tiem pat pasliktinājās. |
| --- | --- |

(120)

Šajā saistībā jānorāda, ka pat tad, ja dažiem rādītājiem bija nelieli uzlabojumi, Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija jāvērtē kopumā un ņemot vērā to, ka aizsardzības pasākumi tika veikti līdz izmeklēšanas perioda beigām. Šis jautājums jau ir sīki skaidrots pagaidu regulas 51. līdz 86. apsvērumā. Pārstrukturēšanas process, kas bija paredzēts šajos pasākumos, kuru rezultātā ievērojami samazinātos ražošana un tās jauda, parastos apstākļos būtiski uzlabotu Savienības ražotāju vispārējo situāciju, tostarp ražošanu, jaudas izmantojumu, pārdošanu un cenas/izmaksu atšķirības. Taču apjoma rādītāji joprojām bija mazi, krājumi bija ievērojami palielinājušies, un finanšu rādītāji joprojām liecināja par zaudējumiem, un daži no tiem pat pasliktinājās.

| (121) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, nav mainīti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi, saskaņā ar kuriem Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Citas pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc šie secinājumi tiek galīgi apstiprināti. |
| --- | --- |

(121)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, nav mainīti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi, saskaņā ar kuriem Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Citas pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc šie secinājumi tiek galīgi apstiprināti.

8.   CĒLOŅSAKARĪBA

8.1.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (122) | Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas importa apjoms kopš 1982. gada ir bijis stabils un tāpēc tas nevarētu būt kaitējuma iemesls, kā skaidrots pagaidu regulā (skatīt 58. apsvērumu). Kā skaidrots iepriekš 114. apsvērumā, pārbaudītajā laikposmā no ĶTR veiktais imports ir ievērojami palielinājies līdz tādam līmenim, ka tas kaitē Savienības ražošanas nozares tirgus daļai. Turklāt minētais arguments attiecas uz tendenci, ka imports ir pārsniedzis attiecīgajā laikposmā veikto importu, tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(122)

Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas importa apjoms kopš 1982. gada ir bijis stabils un tāpēc tas nevarētu būt kaitējuma iemesls, kā skaidrots pagaidu regulā (skatīt 58. apsvērumu). Kā skaidrots iepriekš 114. apsvērumā, pārbaudītajā laikposmā no ĶTR veiktais imports ir ievērojami palielinājies līdz tādam līmenim, ka tas kaitē Savienības ražošanas nozares tirgus daļai. Turklāt minētais arguments attiecas uz tendenci, ka imports ir pārsniedzis attiecīgajā laikposmā veikto importu, tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (123) | Kā minēts iepriekš 116. apsvērumā, tiek galīgi secināts, ka IP laikā no pārbaudei izraudzītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem veiktā importa cenas bija par 18,4–35,2 % zemākas nekā vidējās Savienības ražošanas nozares cenas. Cenu samazinājuma starpības pārskatīšana neietekmēja pagaidu regulas 100. un 101. apsvērumā izklāstītos secinājumus par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(123)

Kā minēts iepriekš 116. apsvērumā, tiek galīgi secināts, ka IP laikā no pārbaudei izraudzītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem veiktā importa cenas bija par 18,4–35,2 % zemākas nekā vidējās Savienības ražošanas nozares cenas. Cenu samazinājuma starpības pārskatīšana neietekmēja pagaidu regulas 100. un 101. apsvērumā izklāstītos secinājumus par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām.

8.2.   Valūtas kursa svārstības

| (124) | Pēc tam, kad bija noteikti pagaidu maksājumi, daži importētāji iebilda pret valūtas maiņas kursa negatīvo ietekmi uz cenu līmeni. Šīs personas apgalvoja, ka valūtas maiņas kursa līmenis ir galvenais faktors, kas radījis kaitējumu. Tomēr Komisijas novērtējums attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tas neparedz, ka jāanalizē faktori, kuri ietekmē minēto cenu līmeni. Tādējādi tika konstatēta skaidra cēloņsakarība starp augsta līmeņa dempingu un kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, un tāpēc pagaidu regulas 95. apsvērumu var apstiprināt. |
| --- | --- |

(124)

Pēc tam, kad bija noteikti pagaidu maksājumi, daži importētāji iebilda pret valūtas maiņas kursa negatīvo ietekmi uz cenu līmeni. Šīs personas apgalvoja, ka valūtas maiņas kursa līmenis ir galvenais faktors, kas radījis kaitējumu. Tomēr Komisijas novērtējums attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tas neparedz, ka jāanalizē faktori, kuri ietekmē minēto cenu līmeni. Tādējādi tika konstatēta skaidra cēloņsakarība starp augsta līmeņa dempingu un kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, un tāpēc pagaidu regulas 95. apsvērumu var apstiprināt.

8.3.   Izejvielu piegāde un cena

| (125) | Dažas ieinteresētās personas argumentēja, ka kaitējuma cēlonis ir svaigu augļu, t. i., konservētiem mandarīniem paredzēto izejmateriālu, nepietiekama piegāde, nevis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(125)

Dažas ieinteresētās personas argumentēja, ka kaitējuma cēlonis ir svaigu augļu, t. i., konservētiem mandarīniem paredzēto izejmateriālu, nepietiekama piegāde, nevis imports par dempinga cenām.

| (126) | Tomēr Spānijas Lauksaimniecības ministrijas oficiālie dati apstiprina, ka mandarīnu konservu ražošanas nozarei pieejamais daudzums ir vairāk nekā pietiekams, lai apmierinātu ražošanas jaudu, ko nodrošina visi Spānijas ražotāji. |
| --- | --- |

(126)

Tomēr Spānijas Lauksaimniecības ministrijas oficiālie dati apstiprina, ka mandarīnu konservu ražošanas nozarei pieejamais daudzums ir vairāk nekā pietiekams, lai apmierinātu ražošanas jaudu, ko nodrošina visi Spānijas ražotāji.

| (127) | Attiecībā uz svaigiem augļiem ražotāji zināmā mērā konkurē ar tiešu svaigu ražojumu patēriņa tirgu. Tomēr šī konkurence nemaina cēloņsakarību. Skaidrs pamatojums tam, kāpēc Savienības ražošanas nozarei ir relatīvi zems ražošanas apjoms, pārdevumi un tirgus daļa, ir drīzāk saistīts ar spiedienu, ko rada ĶTR izcelsmes ražojumu masveida imports par ļoti zemām cenām. Šajā situācijā un ņemot vērā, ka tirgus cenu nosaka imports, kas aptver vairāk nekā 70 % no tirgus un rada cenas samazinājumu, cenas iesaldēšanu un cenu spiedienu, nebūtu ekonomiski ražot vairāk, nepamatoti cerot, ka būs iespējams pārdot ražojumu par cenām, par kādām var gūt normālu peļņu. Tāpēc Spānijas ražošanas nozare varētu pamatoti nodrošināt ievērojami lielākus daudzumus ar nosacījumu, ka tirgus cena nepasliktinās tās ekonomiskos rādītājus. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz svaigiem augļiem ražotāji zināmā mērā konkurē ar tiešu svaigu ražojumu patēriņa tirgu. Tomēr šī konkurence nemaina cēloņsakarību. Skaidrs pamatojums tam, kāpēc Savienības ražošanas nozarei ir relatīvi zems ražošanas apjoms, pārdevumi un tirgus daļa, ir drīzāk saistīts ar spiedienu, ko rada ĶTR izcelsmes ražojumu masveida imports par ļoti zemām cenām. Šajā situācijā un ņemot vērā, ka tirgus cenu nosaka imports, kas aptver vairāk nekā 70 % no tirgus un rada cenas samazinājumu, cenas iesaldēšanu un cenu spiedienu, nebūtu ekonomiski ražot vairāk, nepamatoti cerot, ka būs iespējams pārdot ražojumu par cenām, par kādām var gūt normālu peļņu. Tāpēc Spānijas ražošanas nozare varētu pamatoti nodrošināt ievērojami lielākus daudzumus ar nosacījumu, ka tirgus cena nepasliktinās tās ekonomiskos rādītājus.

| (128) | Šo analīzi apstiprina vēl viens fakts, proti, Savienības ražotāji pakāpeniski ir radījuši būtisku krājumu apjomu, norādot uz to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls ir produkcija, ko nevar pārdot Ķīnas importa spiediena dēļ, nevis nepietiekama ražošana. |
| --- | --- |

(128)

Šo analīzi apstiprina vēl viens fakts, proti, Savienības ražotāji pakāpeniski ir radījuši būtisku krājumu apjomu, norādot uz to, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls ir produkcija, ko nevar pārdot Ķīnas importa spiediena dēļ, nevis nepietiekama ražošana.

| (129) | Izejvielas ir lauksaimniecības ražojumi, un to cenu ietekmē sezonālas svārstības lauksaimniecisko īpatnību dēļ. Tomēr Komisija uzskata, ka analizētajā piecu gadu laikposmā, kura laikā ražai bija gan zemākas, gan augstākas cenas, kaitējums (t. i., finansiālu zaudējumu veidā) nodarīts neatkarīgi no minētajām cenu svārstībām, un tāpēc Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji nav tieši savstarpēji saistīti ar šādām sezonālām svārstībām. |
| --- | --- |

(129)

Izejvielas ir lauksaimniecības ražojumi, un to cenu ietekmē sezonālas svārstības lauksaimniecisko īpatnību dēļ. Tomēr Komisija uzskata, ka analizētajā piecu gadu laikposmā, kura laikā ražai bija gan zemākas, gan augstākas cenas, kaitējums (t. i., finansiālu zaudējumu veidā) nodarīts neatkarīgi no minētajām cenu svārstībām, un tāpēc Savienības ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji nav tieši savstarpēji saistīti ar šādām sezonālām svārstībām.

8.4.   Kvalitātes atšķirības

| (130) | Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas ražojumi bija kvalitatīvāki nekā Savienības ražojumi. Tomēr visas no tā izrietošās cenu atšķirības netika pietiekami pamatotas, un tādēļ nav pierādījumu, ka iespējamie patērētāji dotu priekšroku Ķīnas ražojumiem un ka šā apstākļa dēļ pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis. Jebkurā gadījumā šāda varbūtējā cenu starpība būtu labvēlīga Ķīnas ražojumiem, palielinot to samazinājuma/mērķa cenu samazinājuma līmeni. Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 99. apsvēruma secinājumi. |
| --- | --- |

(130)

Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas ražojumi bija kvalitatīvāki nekā Savienības ražojumi. Tomēr visas no tā izrietošās cenu atšķirības netika pietiekami pamatotas, un tādēļ nav pierādījumu, ka iespējamie patērētāji dotu priekšroku Ķīnas ražojumiem un ka šā apstākļa dēļ pasliktinātos Savienības ražošanas nozares stāvoklis. Jebkurā gadījumā šāda varbūtējā cenu starpība būtu labvēlīga Ķīnas ražojumiem, palielinot to samazinājuma/mērķa cenu samazinājuma līmeni. Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 99. apsvēruma secinājumi.

8.5.   Izmaksu palielinājums

| (131) | Dažas personas argumentēja, ka nodarītā kaitējuma iemesls bija dažu ražotāju ārkārtas izmaksu palielinājums. Šie apgalvojumi netika pietiekami pamatoti. Komisijas analīzē netika konstatēti šādi gadījumi, kas varētu būt pretēji cēloņsakarības novērtējumam vai ietekmētu kaitējuma mazināšanas līmeņa aprēķinu. |
| --- | --- |

(131)

Dažas personas argumentēja, ka nodarītā kaitējuma iemesls bija dažu ražotāju ārkārtas izmaksu palielinājums. Šie apgalvojumi netika pietiekami pamatoti. Komisijas analīzē netika konstatēti šādi gadījumi, kas varētu būt pretēji cēloņsakarības novērtējumam vai ietekmētu kaitējuma mazināšanas līmeņa aprēķinu.

| (132) | Dažas personas iesniedza piezīmes par palielinātām ražošanas izmaksām un Savienības ražošanas nozares nespēju tās samazināt. Daži izmaksu posteņi (piemēram, enerģija) ir palielinājušies, taču to ietekme nav tik liela, lai mainītu cēloņsakarību situācijā, kad ļoti liels Ķīnas eksporta daudzums par dempinga cenām mazina pārdevumus un ražošanu (turklāt palielinot Savienības ražošanas nozares vienības izmaksas) un pārmāc un pazemina Savienības ražošanas cenas. |
| --- | --- |

(132)

Dažas personas iesniedza piezīmes par palielinātām ražošanas izmaksām un Savienības ražošanas nozares nespēju tās samazināt. Daži izmaksu posteņi (piemēram, enerģija) ir palielinājušies, taču to ietekme nav tik liela, lai mainītu cēloņsakarību situācijā, kad ļoti liels Ķīnas eksporta daudzums par dempinga cenām mazina pārdevumus un ražošanu (turklāt palielinot Savienības ražošanas nozares vienības izmaksas) un pārmāc un pazemina Savienības ražošanas cenas.

8.6.   Atbalsta shēmas

| (133) | Tika apgalvots, ka EK atbalsta shēmas ir izraisījušas mākslīgu pārstrādes pieaugumu un pēc tam ir veicinājušas, ka samazinās attiecīgajam ražojumam paredzēto izejvielu piegādes līmenis. Šis apgalvojums bija vispārīgs un nebija pietiekami pamatots. Jebkurā gadījumā attiecīgās shēmas tika grozītas 1996. gadā, kad tika atļauts atbalsts lauksaimniekiem, nevis attiecīgā ražojuma pārstrādātājiem. Komisijas analīzē netika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā būtu atklāti kādi nenoskaidroti faktori, kas varētu ietekmēt cēloņsakarības maiņu. Attiecībā uz piegādi tiek izdarīta atsauce uz 128. un 129. apsvērumu iepriekš. |
| --- | --- |

(133)

Tika apgalvots, ka EK atbalsta shēmas ir izraisījušas mākslīgu pārstrādes pieaugumu un pēc tam ir veicinājušas, ka samazinās attiecīgajam ražojumam paredzēto izejvielu piegādes līmenis. Šis apgalvojums bija vispārīgs un nebija pietiekami pamatots. Jebkurā gadījumā attiecīgās shēmas tika grozītas 1996. gadā, kad tika atļauts atbalsts lauksaimniekiem, nevis attiecīgā ražojuma pārstrādātājiem. Komisijas analīzē netika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā būtu atklāti kādi nenoskaidroti faktori, kas varētu ietekmēt cēloņsakarības maiņu. Attiecībā uz piegādi tiek izdarīta atsauce uz 128. un 129. apsvērumu iepriekš.

8.7.   Secinājums par cēloņsakarību

| (134) | Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 87. līdz 101. apsvērums. |
| --- | --- |

(134)

Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 87. līdz 101. apsvērums.

| (135) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums par to, ka pastāv cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums par to, ka pastāv cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas importu par dempinga cenām.

9.   SAVIENĪBAS INTERESES

9.1.   Pēc izmeklēšanas perioda notikušās izmaiņas

| (136) | Sākot no 2007. gada 9. novembra tika noteikts, ka imports no ĶTR jāreģistrē saskaņā ar reģistrācijas regulu. Tas tika veikts, lai ar iespējami atpakaļejošu datumu noteiktu antidempinga maksājumus. Tādējādi un izņēmuma kārtā izmaiņas tika analizētas arī pēc IP. Eurostat dati apstiprina, ka joprojām ir ievērojams imports no ĶTR, un daži importētāji to ir ar faktiem apstiprinājuši. Apjoms pēdējos desmit mēnešos pēc IP sasniedza 74 000 tonnu par stabili zemām cenām. |
| --- | --- |

(136)

Sākot no 2007. gada 9. novembra tika noteikts, ka imports no ĶTR jāreģistrē saskaņā ar reģistrācijas regulu. Tas tika veikts, lai ar iespējami atpakaļejošu datumu noteiktu antidempinga maksājumus. Tādējādi un izņēmuma kārtā izmaiņas tika analizētas arī pēc IP. Eurostat dati apstiprina, ka joprojām ir ievērojams imports no ĶTR, un daži importētāji to ir ar faktiem apstiprinājuši. Apjoms pēdējos desmit mēnešos pēc IP sasniedza 74 000 tonnu par stabili zemām cenām.

9.2.   Savienības ražotāju spēja apgādāt Savienības tirgu

| (137) | Vairākas personas izteica piezīmes par Spānijas ražošanas zemo līmeni, un šīs personas apgalvoja, ka tāpēc nav iespējams veikt pilnīgas piegādes Savienības tirgum. Lai gan ir pareizi apgalvot, ka pašreizējā situācijā Savienības ražošanas nozare neapgādā visu Savienības tirgu, būtu jānorāda, ka šis apstāklis ir saistīts ar kaitējumu radoša importa ietekmi, un tas ir skaidrots iepriekš. Jebkurā gadījumā ar pasākumiem ir paredzēts nevis panākt to, ka Ķīnas importam Savienības tirgus tiek slēgts, bet gan likvidēt kaitējumu radoša dempinga ietekmi. Inter alia ņemot vērā to, ka pastāv tikai divi šo ražojumu piegādes avoti, tiek uzskatīts, ka galīgu pasākumu piemērošanas gadījumā Ķīnas ražojumi Savienībā joprojām būtu ļoti pieprasīti. |
| --- | --- |

(137)

Vairākas personas izteica piezīmes par Spānijas ražošanas zemo līmeni, un šīs personas apgalvoja, ka tāpēc nav iespējams veikt pilnīgas piegādes Savienības tirgum. Lai gan ir pareizi apgalvot, ka pašreizējā situācijā Savienības ražošanas nozare neapgādā visu Savienības tirgu, būtu jānorāda, ka šis apstāklis ir saistīts ar kaitējumu radoša importa ietekmi, un tas ir skaidrots iepriekš. Jebkurā gadījumā ar pasākumiem ir paredzēts nevis panākt to, ka Ķīnas importam Savienības tirgus tiek slēgts, bet gan likvidēt kaitējumu radoša dempinga ietekmi. Inter alia ņemot vērā to, ka pastāv tikai divi šo ražojumu piegādes avoti, tiek uzskatīts, ka galīgu pasākumu piemērošanas gadījumā Ķīnas ražojumi Savienībā joprojām būtu ļoti pieprasīti.

9.3.   Savienības ražošanas nozares un piegādātāju intereses

| (138) | Viena importētāju asociācija apgalvoja, ka visi antidempinga pasākumi bez daudzuma ierobežojuma nepalīdzētu aizsargāt Spānijas ražošanas nozari, bet gan automātiski izraisītu nelikumīgas tirdzniecības darbības. Šis ir arguments, kas drīzāk norāda uz to, ka iestādēm jānodrošina pienācīga pasākumu ieviešanas uzraudzība, nevis uz labumu, ko no pasākumiem varētu gūt Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(138)

Viena importētāju asociācija apgalvoja, ka visi antidempinga pasākumi bez daudzuma ierobežojuma nepalīdzētu aizsargāt Spānijas ražošanas nozari, bet gan automātiski izraisītu nelikumīgas tirdzniecības darbības. Šis ir arguments, kas drīzāk norāda uz to, ka iestādēm jānodrošina pienācīga pasākumu ieviešanas uzraudzība, nevis uz labumu, ko no pasākumiem varētu gūt Savienības ražotāji.

| (139) | Vēl viens importētājs iebilda pret to, ka antidempinga pasākumu piemērošana neuzlabos Spānijas ražotāju situāciju, jo importētāji Savienībā ir izveidojuši lielus krājumus, ar ko tuvākajā nākotnē būs iespējams apmierināt tirgus pieprasījumu. Faktu par krājumu apjomu un uzkrāšanas parādību apstiprināja vēl viens importētājs. Šīs piezīmes apstiprina Komisijas analīzi, kas sniegta pagaidu regulā un šajā regulā. Tomēr jāatgādina, ka pasākumi ir paredzēti, lai sniegtu atbalstu, atgūstoties no kaitējumu radoša dempinga – nevis viena gada, bet vairāk nekā piecu gadu laikposmā. |
| --- | --- |

(139)

Vēl viens importētājs iebilda pret to, ka antidempinga pasākumu piemērošana neuzlabos Spānijas ražotāju situāciju, jo importētāji Savienībā ir izveidojuši lielus krājumus, ar ko tuvākajā nākotnē būs iespējams apmierināt tirgus pieprasījumu. Faktu par krājumu apjomu un uzkrāšanas parādību apstiprināja vēl viens importētājs. Šīs piezīmes apstiprina Komisijas analīzi, kas sniegta pagaidu regulā un šajā regulā. Tomēr jāatgādina, ka pasākumi ir paredzēti, lai sniegtu atbalstu, atgūstoties no kaitējumu radoša dempinga – nevis viena gada, bet vairāk nekā piecu gadu laikposmā.

| (140) | Šajā ziņā jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 103. līdz 106. apsvērumā un 115. apsvērumā izdarītie secinājumi par Savienības ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(140)

Šajā ziņā jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 103. līdz 106. apsvērumā un 115. apsvērumā izdarītie secinājumi par Savienības ražošanas nozares interesēm.

9.4.   Nesaistītu importētāju/tirgotāju intereses Savienībā

| (141) | Importētāji, kas sadarbojās, pauda vispārīgu ieinteresētību par attiecīgā ražojuma divu piegādes avotu saglabāšanu, proti, Spāniju un ĶTR, lai joprojām nodrošinātu stabilas piegādes par konkurētspējīgām cenām. |
| --- | --- |

(141)

Importētāji, kas sadarbojās, pauda vispārīgu ieinteresētību par attiecīgā ražojuma divu piegādes avotu saglabāšanu, proti, Spāniju un ĶTR, lai joprojām nodrošinātu stabilas piegādes par konkurētspējīgām cenām.

| (142) | Tomēr, ja tiktu piemēroti galīgi pasākumi, lielākā daļa importētāju dotu priekšroku tādam pasākumam, kurā ir iekļauts arī kvantitatīvais elements. Šis viedoklis netika uzskatīts par atbilstīgu, kā skaidrots turpmāk 156. apsvērumā. |
| --- | --- |

(142)

Tomēr, ja tiktu piemēroti galīgi pasākumi, lielākā daļa importētāju dotu priekšroku tādam pasākumam, kurā ir iekļauts arī kvantitatīvais elements. Šis viedoklis netika uzskatīts par atbilstīgu, kā skaidrots turpmāk 156. apsvērumā.

| (143) | Tika pārbaudīti dati no izraudzītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un apstiprinājās, ka konservētu mandarīnu ražošanas nozare pārstāv mazāk par 6 % no kopējā apgrozījuma un ka izmeklēšanas periodā un laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam ir sasniegts peļņas līmenis, kas pārsniedz vidēji 10 %. |
| --- | --- |

(143)

Tika pārbaudīti dati no izraudzītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un apstiprinājās, ka konservētu mandarīnu ražošanas nozare pārstāv mazāk par 6 % no kopējā apgrozījuma un ka izmeklēšanas periodā un laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam ir sasniegts peļņas līmenis, kas pārsniedz vidēji 10 %.

| (144) | Ar iepriekšminēto uzsvērts, ka kopumā pasākumu potenciālā ietekme uz importētājiem/tirgotājiem būs samērīga ar to radīto pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(144)

Ar iepriekšminēto uzsvērts, ka kopumā pasākumu potenciālā ietekme uz importētājiem/tirgotājiem būs samērīga ar to radīto pozitīvo ietekmi.

9.5.   Lietotāju/mazumtirgotāju intereses

| (145) | Viens lietotājs, kas pārstāv mazāk par 1 % no patēriņa, iesniedza vispārējas piezīmes par to, ka ES ir neliela mandarīnu pieejamība un ka Ķīnas ražojumam ir augstāka kvalitāte. Minētā persona tika aicināta turpmāk sadarboties, lai sniegtu atsevišķus datus, taču priekšlikums tika noraidīts, un minētie apgalvojumi netika pamatoti. Vēl viens mazumtirgotājs, galvenās importētāju asociācijas biedrs, vispār iebilda pret cenu palielinājumu. Cita informācija par lietotāju/mazumtirgotāju interesēm izmeklēšanas laikā netika iesniegta. Šajā situācijā pamatotas piezīmes no importētājiem/mazumtirgotājiem nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 109. līdz 112. apsvērumā izdarītie secinājumi. |
| --- | --- |

(145)

Viens lietotājs, kas pārstāv mazāk par 1 % no patēriņa, iesniedza vispārējas piezīmes par to, ka ES ir neliela mandarīnu pieejamība un ka Ķīnas ražojumam ir augstāka kvalitāte. Minētā persona tika aicināta turpmāk sadarboties, lai sniegtu atsevišķus datus, taču priekšlikums tika noraidīts, un minētie apgalvojumi netika pamatoti. Vēl viens mazumtirgotājs, galvenās importētāju asociācijas biedrs, vispār iebilda pret cenu palielinājumu. Cita informācija par lietotāju/mazumtirgotāju interesēm izmeklēšanas laikā netika iesniegta. Šajā situācijā pamatotas piezīmes no importētājiem/mazumtirgotājiem nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 109. līdz 112. apsvērumā izdarītie secinājumi.

9.6.   Patērētāju intereses

| (146) | Pretēji tam, ko apgalvoja viens importētājs, pagaidu posmā tika ņemtas vērā patērētāju intereses. Komisijas secinājumi tika izklāstīti pagaidu regulas 113. un 114. apsvērumā. Citas personas norādīja, ka ietekme uz patērētājiem būs ievērojama. Tomēr netika sniegta informācija, kas varētu radīt šaubas par iepriekš minētajos apsvērumos izklāstītajiem secinājumiem. Pat ja maksājumu rezultātā palielinātos patēriņa cenas, neviena persona neapstrīdēja faktu, ka šis ražojums mājsaimniecībām rada ļoti mazu pārtikas izmaksu daļu. Patērētāju piezīmju un jaunas un pamatotas papildu informācijas nav, tāpēc šie apsvērumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(146)

Pretēji tam, ko apgalvoja viens importētājs, pagaidu posmā tika ņemtas vērā patērētāju intereses. Komisijas secinājumi tika izklāstīti pagaidu regulas 113. un 114. apsvērumā. Citas personas norādīja, ka ietekme uz patērētājiem būs ievērojama. Tomēr netika sniegta informācija, kas varētu radīt šaubas par iepriekš minētajos apsvērumos izklāstītajiem secinājumiem. Pat ja maksājumu rezultātā palielinātos patēriņa cenas, neviena persona neapstrīdēja faktu, ka šis ražojums mājsaimniecībām rada ļoti mazu pārtikas izmaksu daļu. Patērētāju piezīmju un jaunas un pamatotas papildu informācijas nav, tāpēc šie apsvērumi tiek apstiprināti.

9.7.   Secinājums par Savienības interesēm

| (147) | Ar iepriekš izklāstīto papildu analīzi par lietotāju interesēm netiek grozīti pagaidu secinājumi šajā jomā. Tika pārbaudīti to importētāju dati, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, un apstiprinājās, ka konservēto mandarīnu ražošanas nozare bija mazāka par 6 % no kopējā sasniegtā apgrozījuma, kas vidēji ir apmierinošs rezultāts gan izmeklēšanas periodā, gan pārbaudītajā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, un tāpēc pasākumu ietekme uz importētājiem būs neliela. Tika arī noskaidrots, ka, ņemot vērā to, ka patērētāju valstīs ražojums uz vienu pircēju tiek iegādāts ļoti nelielā daudzumā, finansiālā ietekme uz galapatērētāju nebūs nozīmīga. Tiek uzskatīts, ka pagaidu regulā iekļautie secinājumi par Savienības interesēm nav mainījušies. Piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulā izklāstītos secinājumus galīgi apstiprina. |
| --- | --- |

(147)

Ar iepriekš izklāstīto papildu analīzi par lietotāju interesēm netiek grozīti pagaidu secinājumi šajā jomā. Tika pārbaudīti to importētāju dati, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, un apstiprinājās, ka konservēto mandarīnu ražošanas nozare bija mazāka par 6 % no kopējā sasniegtā apgrozījuma, kas vidēji ir apmierinošs rezultāts gan izmeklēšanas periodā, gan pārbaudītajā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, un tāpēc pasākumu ietekme uz importētājiem būs neliela. Tika arī noskaidrots, ka, ņemot vērā to, ka patērētāju valstīs ražojums uz vienu pircēju tiek iegādāts ļoti nelielā daudzumā, finansiālā ietekme uz galapatērētāju nebūs nozīmīga. Tiek uzskatīts, ka pagaidu regulā iekļautie secinājumi par Savienības interesēm nav mainījušies. Piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulā izklāstītos secinājumus galīgi apstiprina.

10.   GALĪGIE PASĀKUMI

10.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (148) | Viens importētājs apgalvoja, ka 6,8 % peļņas norma, ko pagaidu posmā izmantoja kā atsauci, ir novērtēta pārāk augstu. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka attiecībā uz aizsardzības pasākumiem tika izmantota un apstiprināta tā paša līmeņa faktiskā peļņa, kādu Savienības ražošanas nozare bija guvusi laikposmā no 1998.–1999. gada līdz 2001.–2002. gadam. Tas attiecas uz Savienības ražotāju peļņu parastā tirdzniecības situācijā, pirms palielinājās imports, kura rezultātā nozarei tika nodarīts kaitējums. Tāpēc arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(148)

Viens importētājs apgalvoja, ka 6,8 % peļņas norma, ko pagaidu posmā izmantoja kā atsauci, ir novērtēta pārāk augstu. Šajā ziņā būtu jānorāda, ka attiecībā uz aizsardzības pasākumiem tika izmantota un apstiprināta tā paša līmeņa faktiskā peļņa, kādu Savienības ražošanas nozare bija guvusi laikposmā no 1998.–1999. gada līdz 2001.–2002. gadam. Tas attiecas uz Savienības ražotāju peļņu parastā tirdzniecības situācijā, pirms palielinājās imports, kura rezultātā nozarei tika nodarīts kaitējums. Tāpēc arguments tiek noraidīts.

| (149) | Savienības ražotāji apgalvoja, ka, nosakot pagaidu maksājumus, nav ņemta vērā neparastā situācija konservētu mandarīnu tirgū, kad ražošana ir koncentrēta tikai vienā valstī un lielākais daudzums pārdevumu un importa ir koncentrēts citā Eiropas valstī. Attiecībā uz to tika pieprasīts galīgajos aprēķinos ņemt vērā transporta izmaksas, veicot pārvadājumus no vienas ražotājvalsts uz patērētājvalsti. Apgalvojums tika pamatots un atzīts, un atbilstīgi tika koriģēti aprēķini, lai atspoguļotu pārdevumu koncentrāciju attiecīgajās Savienības teritorijās. |
| --- | --- |

(149)

Savienības ražotāji apgalvoja, ka, nosakot pagaidu maksājumus, nav ņemta vērā neparastā situācija konservētu mandarīnu tirgū, kad ražošana ir koncentrēta tikai vienā valstī un lielākais daudzums pārdevumu un importa ir koncentrēts citā Eiropas valstī. Attiecībā uz to tika pieprasīts galīgajos aprēķinos ņemt vērā transporta izmaksas, veicot pārvadājumus no vienas ražotājvalsts uz patērētājvalsti. Apgalvojums tika pamatots un atzīts, un atbilstīgi tika koriģēti aprēķini, lai atspoguļotu pārdevumu koncentrāciju attiecīgajās Savienības teritorijās.

| (150) | Viena persona izteica piezīmes par to, kā tiek aprēķinātas piedāvātās cenas, kas ir zemākas par esošajām, un mērķa cenas. Ja piezīmes tika atzītas par pamatotām, zināmā posmā tika izdarītas attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

(150)

Viena persona izteica piezīmes par to, kā tiek aprēķinātas piedāvātās cenas, kas ir zemākas par esošajām, un mērķa cenas. Ja piezīmes tika atzītas par pamatotām, zināmā posmā tika izdarītas attiecīgas korekcijas.

| (151) | Ņemot vērā pieprasījumus no ieinteresētajām personām, ja tie ir pamatoti, radītā kaitējuma starpības, kas bija izteiktas procentos no katra atlasītā Ķīnas ražotāja eksportētāja kopējās CIF importa vērtības, bija mazākas nekā konstatētās dempinga starpības, proti:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 100,1 %, |
| --- | --- | --- |

(151)

Ņemot vērā pieprasījumus no ieinteresētajām personām, ja tie ir pamatoti, radītā kaitējuma starpības, kas bija izteiktas procentos no katra atlasītā Ķīnas ražotāja eksportētāja kopējās CIF importa vērtības, bija mazākas nekā konstatētās dempinga starpības, proti:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: 100,1 %,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang: 48,4 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei Xinshji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: 92,0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei Xinshji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: 92,0 %,

| — | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nebija izraudzīti pārbaudei: 90,6 %, |
| --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nebija izraudzīti pārbaudei: 90,6 %,

visi pārējie uzņēmumi: 100,1 %.

10.2.   Atpakaļejošs spēks

| (152) | Kā noteikts 4. apsvērumā, Komisija 2007. gada 9. novembrī noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pieprasījumu, ka ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē. Minētais pieprasījums tika atsaukts, un tāpēc minētā lieta turpmāk netika pārbaudīta. |
| --- | --- |

(152)

Kā noteikts 4. apsvērumā, Komisija 2007. gada 9. novembrī noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pieprasījumu, ka ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē. Minētais pieprasījums tika atsaukts, un tāpēc minētā lieta turpmāk netika pārbaudīta.

10.3.   Galīgie pasākumi

| (153) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi būtu jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī. |
| --- | --- |

(153)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi būtu jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī.

| (154) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un saskaņā ar Oficiālā Vēstneša L sērijas 258. numurā publicēto labojumu (14) galīgajam maksājumam vajadzētu būt šādam:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: EUR 531,2 par tonnu, |
| --- | --- | --- |

(154)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un saskaņā ar Oficiālā Vēstneša L sērijas 258. numurā publicēto labojumu (14) galīgajam maksājumam vajadzētu būt šādam:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang: EUR 531,2 par tonnu,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang: EUR 361,4 par tonnu, |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang: EUR 361,4 par tonnu,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un tā saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: EUR 490,7 par tonnu, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un tā saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province: EUR 490,7 par tonnu,

| — | ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuri nebija izraudzīti pārbaudei: EUR 499,6 par tonnu, |
| --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuri nebija izraudzīti pārbaudei: EUR 499,6 par tonnu,

visi pārējie uzņēmumi: EUR 531,2 par tonnu.

10.4.   Pasākumu veids

| (155) | Vairākas personas pieprasīja pasākumus, kuri apvienoja cenas un daudzuma elementus, turklāt neparedzot maksājumu par sākotnējā importa apjomu vai samazināta maksājuma veikšanu. Dažos gadījumos tas bija saistīts ar licenču sistēmu. |
| --- | --- |

(155)

Vairākas personas pieprasīja pasākumus, kuri apvienoja cenas un daudzuma elementus, turklāt neparedzot maksājumu par sākotnējā importa apjomu vai samazināta maksājuma veikšanu. Dažos gadījumos tas bija saistīts ar licenču sistēmu.

| (156) | Šis variants tika izskatīts, taču noraidīts jo īpaši turpmāk norādīto iemeslu dēļ. Antidempinga maksājumi tiek noteikti, ja eksporta cena ir zemāka par normālo vērtību. Uz Savienību eksportētie daudzumi ir atbilstīgi analīzei par to, vai imports par dempinga cenām rada kaitējumu. Tomēr parasti šie apjomi nav atbilstīgi tāda līmeņa maksājumam, kas būtu jānosaka. Citiem vārdiem sakot, ja tiek konstatēts, ka imports par dempinga cenām rada kaitējumu, dempingu var neitralizēt ar maksājumu, kuru piemēro, importējot pirmo sūtījumu pēc tam, kad maksājums ir spēkā. Visbeidzot, ražojumus var importēt, nenosakot antidempinga maksājumus, tādā apjomā, kurš konkrētā laikposmā ir Savienības interesēs, un pamatregulas 14. panta 4. punktā tiek paredzēta iespēja zināmos apstākļos tos atlikt. |
| --- | --- |

(156)

Šis variants tika izskatīts, taču noraidīts jo īpaši turpmāk norādīto iemeslu dēļ. Antidempinga maksājumi tiek noteikti, ja eksporta cena ir zemāka par normālo vērtību. Uz Savienību eksportētie daudzumi ir atbilstīgi analīzei par to, vai imports par dempinga cenām rada kaitējumu. Tomēr parasti šie apjomi nav atbilstīgi tāda līmeņa maksājumam, kas būtu jānosaka. Citiem vārdiem sakot, ja tiek konstatēts, ka imports par dempinga cenām rada kaitējumu, dempingu var neitralizēt ar maksājumu, kuru piemēro, importējot pirmo sūtījumu pēc tam, kad maksājums ir spēkā. Visbeidzot, ražojumus var importēt, nenosakot antidempinga maksājumus, tādā apjomā, kurš konkrētā laikposmā ir Savienības interesēs, un pamatregulas 14. panta 4. punktā tiek paredzēta iespēja zināmos apstākļos tos atlikt.

| (157) | Dažas personas apgalvoja, ka, neparedzot daudzuma ierobežojumu, jebkurš pasākumu veids radīs izvairīšanos no maksājuma veikšanas. Personas atkal norādīja uz uzkrājumiem, kuri radās Eiropas Savienības paplašināšanās vilnī 2004. gada 1. maijā. Komisijas dienestu analīze ir apstiprinājusi, ka tas bija acīm redzams mēģinājums izvairīties no maksājumu veikšanas. Ņemot vērā šos apgalvojumus un pagaidu regulas 123. un 125. apsvērumā aprakstītos faktus, Komisija uzraudzīs norises, lai veiktu visas nepieciešamās darbības, kas vērstas uz to, lai nodrošinātu pasākumu pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(157)

Dažas personas apgalvoja, ka, neparedzot daudzuma ierobežojumu, jebkurš pasākumu veids radīs izvairīšanos no maksājuma veikšanas. Personas atkal norādīja uz uzkrājumiem, kuri radās Eiropas Savienības paplašināšanās vilnī 2004. gada 1. maijā. Komisijas dienestu analīze ir apstiprinājusi, ka tas bija acīm redzams mēģinājums izvairīties no maksājumu veikšanas. Ņemot vērā šos apgalvojumus un pagaidu regulas 123. un 125. apsvērumā aprakstītos faktus, Komisija uzraudzīs norises, lai veiktu visas nepieciešamās darbības, kas vērstas uz to, lai nodrošinātu pasākumu pienācīgu īstenošanu.

| (158) | Citas personas argumentēja, ka pasākumos nebūtu jāiekļauj apjomi, kas jau ir atrunāti pašreizējos pārdošanas līgumos. Faktiski tas būtu no maksājumiem atbrīvots daudzums, kas mazinātu pasākumu koriģējošo ietekmi, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts. Tiek izdarīta atsauce arī uz 138. un 139. apsvērumu. |
| --- | --- |

(158)

Citas personas argumentēja, ka pasākumos nebūtu jāiekļauj apjomi, kas jau ir atrunāti pašreizējos pārdošanas līgumos. Faktiski tas būtu no maksājumiem atbrīvots daudzums, kas mazinātu pasākumu koriģējošo ietekmi, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts. Tiek izdarīta atsauce arī uz 138. un 139. apsvērumu.

| (159) | Ar pagaidu regulu katram uzņēmumam tika noteikts antidempinga maksājums īpaša maksājuma veidā, un tas izrietēja no kaitējuma novēršanas starpības piemērošanas eksporta cenām, ko IP izmantoja dempinga aprēķināšanā. Šī metode tiek apstiprināta galīgo pasākumu līmenī. |
| --- | --- |

(159)

Ar pagaidu regulu katram uzņēmumam tika noteikts antidempinga maksājums īpaša maksājuma veidā, un tas izrietēja no kaitējuma novēršanas starpības piemērošanas eksporta cenām, ko IP izmantoja dempinga aprēķināšanā. Šī metode tiek apstiprināta galīgo pasākumu līmenī.

10.5.   Saistības

| (160) | Izmeklēšanas beigu posmā vairāki ĶTR ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības. Tās neuzskatīja par pieņemamām, ņemot vērā šā ražojuma cenu lielo nestabilitāti, risku, ka attiecībā uz šo ražojumu notiks izvairīšanās no maksājumu veikšanas un to apiešana (skatīt pagaidu regulas 124. un 125. apsvērumu), kā arī tika ņemts vērā tas, ka piedāvājumos nebija iekļautas garantijas no Ķīnas iestāžu puses, lai būtu iespējama pienācīga to uzņēmumu uzraudzība, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms. |
| --- | --- |

(160)

Izmeklēšanas beigu posmā vairāki ĶTR ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības. Tās neuzskatīja par pieņemamām, ņemot vērā šā ražojuma cenu lielo nestabilitāti, risku, ka attiecībā uz šo ražojumu notiks izvairīšanās no maksājumu veikšanas un to apiešana (skatīt pagaidu regulas 124. un 125. apsvērumu), kā arī tika ņemts vērā tas, ka piedāvājumos nebija iekļautas garantijas no Ķīnas iestāžu puses, lai būtu iespējama pienācīga to uzņēmumu uzraudzība, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms.

11.   REĢISTRĀCIJA

| (161) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 572/2012 (15) tika noteikts, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē. Šī reģistrēšana būtu jāpārtrauc. Par iespēju iekasēt maksājumus ar atpakaļejošu datumu tiks lemts vēlāk, kad būs pieejami visi statistikas dati. |
| --- | --- |

(161)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 572/2012 (15) tika noteikts, ka attiecīgā ražojuma imports jāreģistrē. Šī reģistrēšana būtu jāpārtrauc. Par iespēju iekasēt maksājumus ar atpakaļejošu datumu tiks lemts vēlāk, kad būs pieejami visi statistikas dati.

12.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (162) | Visas personas tika informētas par svarīgajiem faktiem un apsvērumiem, uz kā pamata plānoja noteikt galīgu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam. Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām. Divas importētāju grupas pieprasīja uzklausīšanu Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, un šī prasība tika apmierināta. |
| --- | --- |

(162)

Visas personas tika informētas par svarīgajiem faktiem un apsvērumiem, uz kā pamata plānoja noteikt galīgu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam. Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām. Divas importētāju grupas pieprasīja uzklausīšanu Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē, un šī prasība tika apmierināta.

| (163) | Attiecībā uz Xinshiji spriedumu galīgajā informācijas dokumentā jau tika izanalizēti izvirzītie argumenti un uz tiem sniegta atbilde. Neviens no minētajiem argumentiem nemainīja tos svarīgos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata nolēma apstiprināt sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. Attiecībā uz analogās valsts spriedumu, importētāju grupa atkārtoja jau izmeklēšanā paustās piezīmes par daļēju atsākšanu, IP datu izmantošanu un normālās vērtības noteikšanu. Minētās piezīmes aplūkotas iepriekš attiecīgi 43., 46. un 54. apsvērumā. Šī pati importētāju grupa atbalstīja aizsardzības pasākumu sistēmu ar kvotu palīdzību, nevis antidempinga maksājumus. Iepriekš 156. apsvērumā paskaidrots, kāpēc kvotu sistēma tika noraidīta. Turklāt būtu jānorāda, ka saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 260/2009 (2009. gada 26. februāris) par kopējiem importa noteikumiem (16) aizsargpasākumus var noteikt tikai konkrētos gadījumos, kad izpildīti ļoti specifiski nosacījumi. Uzskata, ka antidempinga maksājumi ir piemērotākie, lai novērstu dempingu, kas rada kaitējumu. Šī importētāju grupa arī norādīja, ka Komisija sakarā ar iepriekš 44. un 85. apsvērumā minētajiem jautājumiem nesāka starpposma pārskatīšanu, kad tika aicināta to darīt. Tiek uzsvērts, ka veikt starpposma pārskatīšanu vairs nebija iespējams no analogās valsts sprieduma dienas, jo vairs nebija spēkā neviens maksājums. Šo iesniegto pieprasījumu par starpposma pārskatīšanu Komisijai būtu jāatsāk izvērtēt dienā, kad būs stājusies spēkā šī regula. Ja pieprasījuma izvērtēšanā atklāsies, ka pamatregulas 11. panta 3. punkta nosacījumi ir izpildīti, pēc iespējas ātrāk būtu jāsāk starpposma pārskatīšana. |
| --- | --- |

(163)

Attiecībā uz Xinshiji spriedumu galīgajā informācijas dokumentā jau tika izanalizēti izvirzītie argumenti un uz tiem sniegta atbilde. Neviens no minētajiem argumentiem nemainīja tos svarīgos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata nolēma apstiprināt sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. Attiecībā uz analogās valsts spriedumu, importētāju grupa atkārtoja jau izmeklēšanā paustās piezīmes par daļēju atsākšanu, IP datu izmantošanu un normālās vērtības noteikšanu. Minētās piezīmes aplūkotas iepriekš attiecīgi 43., 46. un 54. apsvērumā. Šī pati importētāju grupa atbalstīja aizsardzības pasākumu sistēmu ar kvotu palīdzību, nevis antidempinga maksājumus. Iepriekš 156. apsvērumā paskaidrots, kāpēc kvotu sistēma tika noraidīta. Turklāt būtu jānorāda, ka saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 260/2009 (2009. gada 26. februāris) par kopējiem importa noteikumiem (16) aizsargpasākumus var noteikt tikai konkrētos gadījumos, kad izpildīti ļoti specifiski nosacījumi. Uzskata, ka antidempinga maksājumi ir piemērotākie, lai novērstu dempingu, kas rada kaitējumu. Šī importētāju grupa arī norādīja, ka Komisija sakarā ar iepriekš 44. un 85. apsvērumā minētajiem jautājumiem nesāka starpposma pārskatīšanu, kad tika aicināta to darīt. Tiek uzsvērts, ka veikt starpposma pārskatīšanu vairs nebija iespējams no analogās valsts sprieduma dienas, jo vairs nebija spēkā neviens maksājums. Šo iesniegto pieprasījumu par starpposma pārskatīšanu Komisijai būtu jāatsāk izvērtēt dienā, kad būs stājusies spēkā šī regula. Ja pieprasījuma izvērtēšanā atklāsies, ka pamatregulas 11. panta 3. punkta nosacījumi ir izpildīti, pēc iespējas ātrāk būtu jāsāk starpposma pārskatīšana.

| (164) | Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu izpaušanas ieinteresētajām personām, uzskatīja, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus. |
| --- | --- |

(164)

Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu izpaušanas ieinteresētajām personām, uzskatīja, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus.

13.   PASĀKUMU ILGUMS

| (165) | Ar šo regulu īsteno Tiesas spriedumus par sākotnējo regulu. Tāpēc šī regula zaudēs spēku piecus gadus pēc sākotnējās regulas spēkā stāšanās dienas, |
| --- | --- |

(165)

Ar šo regulu īsteno Tiesas spriedumus par sākotnējo regulu. Tāpēc šī regula zaudēs spēku piecus gadus pēc sākotnējās regulas spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek atkārtoti noteikts galīgais antidempinga maksājums importētiem sagatavotiem vai konservētiem mandarīniem (ietverot tandžerīnus un sacumas), klementīniem, vilkingiem un citiem tamlīdzīgiem citrusaugļu hibrīdiem bez spirta piedevas, ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās, kuri definēti KN pozīcijā 2008, kuri patlaban atbilst KN kodiem 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kodi 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 un 2008309069) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, kurus izgatavojuši turpmāk minētie ražotāji, ir šāda:

| Uzņēmums | EUR/tonna ražojuma neto svara | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un tā saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas iekļauti izlasē, kā noteikts pielikumā | 499,6 | A889 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 531,2 | A999 |

Uzņēmums

EUR/tonna ražojuma neto svara

Taric papildu kods

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang un tā saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas iekļauti izlasē, kā noteikts pielikumā

499,6

A889

Visi pārējie uzņēmumi

531,2

A999

2. pants

1.   Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir tikušas bojātas un tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek sadalīta, lai atbilstīgi 145. pantam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (17), varētu noteikt muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekš minēto 1. pantu, samazina atbilstīgi sadalītās samaksātās vai maksājamās cenas procentuālajai attiecībai.

2.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

3. pants

Muitas dienestiem ar šo ir uzdots pārtraukt importa reģistrāciju, kas tiek veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 572/2012 1. pantu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Šī regula zaudē spēku 2013. gada 31. decembrī.

6. pants

Pārskatīšanas pieprasījumi tiek pieņemti no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 18. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. SHERLOCK

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 246, 20.10.2007., 15. lpp.

2

(3)  OV L 178, 5.7.2008., 19. lpp.

3

(4)  OV L 288, 6.11.2007., 22. lpp.

4

(5)  OV L 290, 8.11.2003., 3. lpp.

5

(6)  OV L 104, 8.4.2004., 67. lpp.

6

(7)  OV L 350, 30.12.2008., 35. lpp.

7

(8)  OV C 103, 2.4.2011., 21. lpp.

8

(9)  OV C 353, 3.12.2011., 15. lpp.

9

(10)  Tiesas (trešā palāta) 2012. gada 22. marta spriedums lietā C-338/10 GLS / Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

10

GLS / Hauptzollamt Hamburg-Stadt

(11)  OV C 175, 19.6.2012., 19. lpp.

11

(12)  Lieta T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) / Eiropas Savienības Padome, Krājums 1998, II-3939. lpp., un lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) / Eiropas Savienības Padome, Krājums 2000, I-8147. lpp.

12

Industrie des poudres sphériques

IPS

Industrie des poudres sphériques

IPS

(13)  Lieta T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) / Eiropas Savienības Padome, Krājums1998, II-3941. lpp.

13

Industrie des poudres sphériques

IPS

(14)  OV L 258, 26.9.2008., 74. lpp.

14

(15)  Komisijas Regula (ES) Nr. 572/2012 (2012. gada 28. jūnijs), ar ko paredz, ka jāreģistrē dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) imports (OV L 169, 29.6.2012., 50. lpp.).

15

(16)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

16

(17)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

17

---

PIELIKUMS

RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS, BET IZLASĒ NETIKA IEKĻAUTI

(Taric papildu kods A889)

Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang

Huangyan No. 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/47 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 159/2013

(2013. gada 21. februāris)

par atļauju izmantot nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu kā barības piedevu cūkām, mājputniem, liellopiem, aitām, kazām, trušiem un zirgiem un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1876/2006 un (EK) Nr. 757/2007

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pantā paredzēts, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu tika atļauts lietot kā barības piedevu bez termiņa ierobežojuma; ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1876/2006 (3) to atļāva izmantot kā barības piedevu cūkām un piena govīm un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 757/2007 (4) – kā barības piedevu nobarojamiem liellopiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu tika atļauts lietot kā barības piedevu bez termiņa ierobežojuma; ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1876/2006 (3) to atļāva izmantot kā barības piedevu cūkām un piena govīm un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 757/2007 (4) – kā barības piedevu nobarojamiem liellopiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu minēto preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt šo nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu kā barības piedevu cūkām un piena govīm, un nobarojamiem liellopiem un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu sniegt atļauju šā preparāta jaunam lietojumam cūkām, mājputniem, liellopiem, aitām, kazām, trušiem un zirgiem, pieprasot šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt šo nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātu kā barības piedevu cūkām un piena govīm, un nobarojamiem liellopiem un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu sniegt atļauju šā preparāta jaunam lietojumam cūkām, mājputniem, liellopiem, aitām, kazām, trušiem un zirgiem, pieprasot šo piedevu klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2011. gada 6. septembra (5) un 2012. gada 24. aprīļa (6) atzinumos secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem izmantošanas nosacījumiem nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku un cilvēku veselību, ja tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu lietotājus vai vidi, un tas ir efektīvs līdzeklis labības un kompleksās barības saglabāšanai. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2011. gada 6. septembra (5) un 2012. gada 24. aprīļa (6) atzinumos secināja, ka saskaņā ar ierosinātajiem izmantošanas nosacījumiem nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparātam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku un cilvēku veselību, ja tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu lietotājus vai vidi, un tas ir efektīvs līdzeklis labības un kompleksās barības saglabāšanai. Iestāde uzskata, ka nav vajadzīgas īpašas prasības uzraudzības veikšanai pēc preparāta laišanas tirgū. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

| (5) | Nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparāta novērtējums liecina, ka atļaujas piešķiršanas nosacījumi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantu, ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparāta novērtējums liecina, ka atļaujas piešķiršanas nosacījumi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantu, ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Tādēļ, piešķirot jaunu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1876/2006 un (EK) Nr. 757/2007. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, piešķirot jaunu atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, būtu attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1876/2006 un (EK) Nr. 757/2007.

| (7) | Drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu veikšanu atļaujas nosacījumos, tādēļ ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu. |
| --- | --- |

(7)

Drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu veikšanu atļaujas nosacījumos, tādēļ ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties jauno prasību izpildei saistībā ar atļaujas piešķiršanu.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļauja

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “konservanti”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu, ievērojot pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1876/2006 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 1876/2006 4. pantu un tās IV pielikumu svītro.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 757/2007 grozījumi

Regulas (EK) Nr. 757/2007 1. pantu un tās I pielikumu svītro.

4. pants

Pārejas pasākumi

Pielikumā minēto preparātu un šo preparātu saturošo barību, kas ražoti un marķēti pirms 2013. gada 14. septembra, saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2013. gada 14. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

2

(3)  OV L 360, 19.12.2006., 126. lpp.

3

(4)  OV L 172, 30.6.2007., 43. lpp.

4

(5)  EFSA Journal 2011; 9(9):2357.

5

EFSA Journal

(6)  EFSA Journal 2012; 10(5):2681.

6

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: konservanti. |
| 1a700 | — | Nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparāts | | Piedevas sastāvs

  preparāts, kas sastāv no: | nātrija benzoāta: 140 g/kg, |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: konservanti.

1a700

—

Nātrija benzoāta, propionskābes un nātrija propionāta preparāts

Piedevas sastāvs

preparāts, kas sastāv no:

nātrija benzoāta: 140 g/kg,

| | propionskābes: 370 g/kg, |
| --- | --- |

propionskābes: 370 g/kg,

| | nātrija propionāta: 110 g/kg, |
| --- | --- |

nātrija propionāta: 110 g/kg,

| | ūdens: 380 g/kg |
| --- | --- |

ūdens: 380 g/kg

| | Aktīvo vielu raksturojums | nātrija benzoāts (C7H5O2Na) ≥ 99 % pēc divu stundu žāvēšanas 105 °C temperatūrā |
| --- | --- | --- |

Aktīvo vielu raksturojums

nātrija benzoāts (C7H5O2Na) ≥ 99 % pēc divu stundu žāvēšanas 105 °C temperatūrā

| | propionskābe (C3H6O2) ≥ 99,5 % |
| --- | --- |

propionskābe (C3H6O2) ≥ 99,5 %

| | nātrija propionāts (C3H5O2Na) ≥ 99 % pēc četru stundu žāvēšanas 105 °C temperatūrā |
| --- | --- |

nātrija propionāts (C3H5O2Na) ≥ 99 % pēc četru stundu žāvēšanas 105 °C temperatūrā

| | Analīzes metode
   (1)

  Kvantitatīvā noteikšana barības piedevā:






  — | benzoāta noteikšana: apgrieztās fāzes hromatogrāfija ar UV noteikšanu (HPLC-UV), |
| --- | --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Kvantitatīvā noteikšana barības piedevā:

—

benzoāta noteikšana: apgrieztās fāzes hromatogrāfija ar UV noteikšanu (HPLC-UV),

| — | kopējais propionāts: jonu eksklūzijas augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar refrakcijas koeficientu (HPLC-RI), |
| --- | --- |

—

kopējais propionāts: jonu eksklūzijas augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar refrakcijas koeficientu (HPLC-RI),

| — | kopējais nātrijs: atomu absorbcijas spektrometrija (AAS) (EN ISO 6869) |
| --- | --- |

—

kopējais nātrijs: atomu absorbcijas spektrometrija (AAS) (EN ISO 6869)

Cūkas

Mājputni

Liellopi

Aitas

Kazas

Truši

Zirgi

—

—

10 000

| 1. | Vienlaicīga lietošana ar citiem aktīvo vielu avotiem nedrīkst pārsniegt atļauto maksimālo saturu. |
| --- | --- |

1.

Vienlaicīga lietošana ar citiem aktīvo vielu avotiem nedrīkst pārsniegt atļauto maksimālo saturu.

| 2. | Minimālais saturs:






  — | labība ar mitruma saturu ≥ 15 %, kas nav kukurūzas graudi: 3 000 mg/kg labības, |
| --- | --- | --- |

2.

Minimālais saturs:

—

labība ar mitruma saturu ≥ 15 %, kas nav kukurūzas graudi: 3 000 mg/kg labības,

| — | kukurūzas graudi ar mitruma saturu ≥ 15 %: 13 000 mg/kg kukurūzas graudu, |
| --- | --- |

—

kukurūzas graudi ar mitruma saturu ≥ 15 %: 13 000 mg/kg kukurūzas graudu,

| — | kompleksā barība ar mitruma saturu ≥ 12 %: 5 000 mg/kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

—

kompleksā barība ar mitruma saturu ≥ 12 %: 5 000 mg/kg kompleksās barības.

| 3. | Maksimālais saturs visā labībā: 22 000 mg/kg labības. |
| --- | --- |

3.

Maksimālais saturs visā labībā: 22 000 mg/kg labības.

| 4. | Drošībai: apstrādes laikā ieteicams izmantot elpceļu un acu aizsarglīdzekļus un cimdus. |
| --- | --- |

4.

Drošībai: apstrādes laikā ieteicams izmantot elpceļu un acu aizsarglīdzekļus un cimdus.

2023. gada 14. marts

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/50

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 160/2013

(2013. gada 21. februāris),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 888/2011 attiecībā uz tās atļaujas turētāja nosaukumu, kura piešķirta diklazurila lietošanai dzīvnieku barībā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu uzņēmums Janssen Pharmaceutica NV iesniedza pieteikumu, ierosinot mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas 2003. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 162/2003 par atļauju izmantot lopbarībā piedevas (2), 2008. gada 3. oktobra Regulā (EK) Nr. 971/2008 par kokcidiostata kā lopbarības piedevas jaunu lietojumu (3), Komisijas 2010. gada 2. decembra Regulā (ES) Nr. 1118/2010 par atļauju izmantot diklazurilu kā gaļas cāļu barības piedevu (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.) un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2430/1999 (4), Komisijas 2011. gada 23. februāra Regulā (ES) Nr. 169/2011, kas attiecas uz atļauju izmantot diklazurilu kā pārtikas piedevu pērļu vistiņām (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.)
   (5), un Komisijas 2011. gada 5. septembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 888/2011 par atļauju izmantot diklazurilu kā barības piedevu gaļas tītariem (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2430/1999 (6). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu uzņēmums Janssen Pharmaceutica NV iesniedza pieteikumu, ierosinot mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas 2003. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 162/2003 par atļauju izmantot lopbarībā piedevas (2), 2008. gada 3. oktobra Regulā (EK) Nr. 971/2008 par kokcidiostata kā lopbarības piedevas jaunu lietojumu (3), Komisijas 2010. gada 2. decembra Regulā (ES) Nr. 1118/2010 par atļauju izmantot diklazurilu kā gaļas cāļu barības piedevu (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.) un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2430/1999 (4), Komisijas 2011. gada 23. februāra Regulā (ES) Nr. 169/2011, kas attiecas uz atļauju izmantot diklazurilu kā pārtikas piedevu pērļu vistiņām (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.)
   (5), un Komisijas 2011. gada 5. septembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 888/2011 par atļauju izmantot diklazurilu kā barības piedevu gaļas tītariem (atļaujas turētājs Janssen Pharmaceutica N.V.) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2430/1999 (6).

| (2) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka no 2011. gada 7. jūlija uzņēmuma Janssen Pharmaceutica NV nodaļu Janssen Animal Health iegādājās uzņēmums Eli Lilly and Company Ltd, kuram tagad pieder piedevas diklazurila tirdzniecības tiesības. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis attiecīgus datus, kas pamato tā pieteikumu. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka no 2011. gada 7. jūlija uzņēmuma Janssen Pharmaceutica NV nodaļu Janssen Animal Health iegādājās uzņēmums Eli Lilly and Company Ltd, kuram tagad pieder piedevas diklazurila tirdzniecības tiesības. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis attiecīgus datus, kas pamato tā pieteikumu.

| (3) | Atļaujas nosacījumu maiņas projekts ir tikai administratīvs un neparedz attiecīgās piedevas jaunu novērtējumu. Par pieteikumu tika informēta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. |
| --- | --- |

(3)

Atļaujas nosacījumu maiņas projekts ir tikai administratīvs un neparedz attiecīgās piedevas jaunu novērtējumu. Par pieteikumu tika informēta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde.

| (4) | Lai ļautu uzņēmumam Eli Lilly and Company Ltd izmantot tirdzniecības tiesības, jāmaina atļauju nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Lai ļautu uzņēmumam Eli Lilly and Company Ltd izmantot tirdzniecības tiesības, jāmaina atļauju nosacījumi.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 888/2011. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regula (ES) Nr. 888/2011.

| (6) | Tā kā drošības apsvērumu dēļ nav nepieciešama tūlītēja ar šo regulu izdarīto grozījumu piemērošana Regulām (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regulai (ES) Nr. 888/2011, ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot esošos krājumus. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā drošības apsvērumu dēļ nav nepieciešama tūlītēja ar šo regulu izdarīto grozījumu piemērošana Regulām (EK) Nr. 162/2003, (EK) Nr. 971/2008, (ES) Nr. 1118/2010, (ES) Nr. 169/2011 un Īstenošanas regulai (ES) Nr. 888/2011, ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kura laikā varētu izlietot esošos krājumus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 162/2003

Regulas (EK) Nr. 162/2003 pielikuma 2. ailē nosaukumu “Janssen Pharmaceutica nv” aizstāj ar nosaukumu “Eli Lilly and Company Ltd”.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 971/2008

Regulas (EK) Nr. 971/2008 pielikuma 2. ailē nosaukumu “Janssen Pharmaceutica nv” aizstāj ar nosaukumu “Eli Lilly and Company Ltd”.

3. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1118/2010

Regulas (ES) Nr. 1118/2010 pielikuma 2. ailē nosaukumu “Janssen Pharmaceutica N.V.” aizstāj ar nosaukumu “Eli Lilly and Company Ltd”.

4. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 169/2011

Regulas (ES) Nr. 169/2011 pielikuma 2. ailē nosaukumu “Janssen Pharmaceutica N.V.” aizstāj ar nosaukumu “Eli Lilly and Company Ltd”.

5. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 888/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 888/2011 pielikuma 2. ailē nosaukumu “Janssen Pharmaceutica nv” aizstāj ar nosaukumu “Eli Lilly and Company Ltd”.

6. pants

Pārejas pasākums

Esošos šīs piedevas krājumus, kuri atbilst noteikumiem, ko piemēroja pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, var turpināt laist tirgū un lietot, līdz šie krājumi beidzas.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 26, 31.1.2003., 3. lpp.

2

(3)  OV L 265, 4.10.2008., 3. lpp.

3

(4)  OV L 317, 3.12.2010., 5. lpp.

4

(5)  OV L 49, 24.2.2011., 6. lpp.

5

(6)  OV L 229, 6.9.2011., 9. lpp.

6

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/52

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 161/2013

(2013. gada 21. februāris)

par atļauju izmantot nātrija hidroksīda preparātu kā barības piedevu kaķiem, suņiem un dekoratīvajām zivīm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pants paredz, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā jāsaņem atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. Minētās regulas 10. pants paredz, ka atkārtoti jānovērtē piedevas, kuru lietošana atļauta atbilstoši Padomes Direktīvai 70/524/EEK (2).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK nātrija hidroksīda preparātu (CAS numurs 1310-73-2) atļāva lietot kā barības piedevu bez termiņa ierobežojuma, ar Komisijas Direktīvu 86/525/EEK (3) to atļāva lietot kā barības piedevu kaķiem un suņiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu šo preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva Kopienas lopbarības piedevu reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvu 70/524/EEK nātrija hidroksīda preparātu (CAS numurs 1310-73-2) atļāva lietot kā barības piedevu bez termiņa ierobežojuma, ar Komisijas Direktīvu 86/525/EEK (3) to atļāva lietot kā barības piedevu kaķiem un suņiem. Pēc tam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 1. punktu šo preparātu kā esošu lopbarības līdzekli iekļāva Kopienas lopbarības piedevu reģistrā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu un saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt nātrija hidroksīdu (CAS numurs 1310-73-2) kā barības piedevu kaķiem un suņiem un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu sniegt atļauju šīs piedevas jaunam lietojumam dekoratīvajām zivīm, pieprasot to klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 10. panta 2. punktu un saistībā ar tās 7. pantu tika iesniegts pieteikums atkārtoti novērtēt nātrija hidroksīdu (CAS numurs 1310-73-2) kā barības piedevu kaķiem un suņiem un saskaņā ar minētās regulas 7. pantu sniegt atļauju šīs piedevas jaunam lietojumam dekoratīvajām zivīm, pieprasot to klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 11. septembra atzinumā (4) secināja, ka, ņemot vērā to, ka šai piedevai jau ir piešķirta atļauja lietošanai pārtikā ar tādu pašu funkciju un paredzētajos lietošanas apstākļos, nātrija hidroksīdam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, un tā secināja arī, ka šīs piedevas funkcija barībā būtībā ir tāda pati kā pārtikā, proti, skābuma regulētāja funkcija, un tādēļ iedarbīgumu nav nepieciešams papildus pierādīt. Iestāde secināja, ka, ievērojot attiecīgus aizsardzības pasākumus, lietotāju drošībai draudi neradīsies. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 11. septembra atzinumā (4) secināja, ka, ņemot vērā to, ka šai piedevai jau ir piešķirta atļauja lietošanai pārtikā ar tādu pašu funkciju un paredzētajos lietošanas apstākļos, nātrija hidroksīdam nav nelabvēlīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, un tā secināja arī, ka šīs piedevas funkcija barībā būtībā ir tāda pati kā pārtikā, proti, skābuma regulētāja funkcija, un tādēļ iedarbīgumu nav nepieciešams papildus pierādīt. Iestāde secināja, ka, ievērojot attiecīgus aizsardzības pasākumus, lietotāju drošībai draudi neradīsies. Iestāde arī pārbaudīja ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi, ko iesniegusi ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotā references laboratorija.

| (5) | Nātrija hidroksīda novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Nātrija hidroksīda novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tādēļ šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (6) | Tā kā drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu piemērošanu atļaujas nosacījumiem, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai izlietotu esošos minēto preparātu saturošu piedevu, premiksu un barības maisījumu krājumus, kā atļauts Direktīvā 86/525/EEK. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā drošības apsvērumi neparedz tūlītēju izmaiņu piemērošanu atļaujas nosacījumiem, ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai izlietotu esošos minēto preparātu saturošu piedevu, premiksu un barības maisījumu krājumus, kā atļauts Direktīvā 86/525/EEK.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts barības piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “skābuma regulatori”, ir atļauts izmantot kā dzīvnieku barības piedevu atbilstīgi pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Pielikumā minēto piedevu un šo piedevu saturošos premiksus, kuri ražoti un marķēti pirms 2014. gada 14. marta saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2013. gada 14. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

Barības maisījumus, kuri satur pielikumā minēto piedevu un kuri ir ražoti un marķēti pirms 2015. gada 14. marta saskaņā ar noteikumiem, kas bija piemērojami pirms 2013. gada 14. marta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  OV L 270, 14.12.1970., 1. lpp.

2

(3)  OV L 310, 5.11.1986., 19. lpp.

3

(4)  EFSA Journal 2012; 10(10):2882.

4

EFSA Journal 2012

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: skābuma regulatori |
| 1j524 | — | Nātrija hidroksīds | | Piedevas sastāvs

  Nātrija hidroksīds 50 % (masas)
  (ūdens šķīdums) |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

mg/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Tehnoloģisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: skābuma regulatori

1j524

—

Nātrija hidroksīds

Piedevas sastāvs

Nātrija hidroksīds 50 % (masas)

(ūdens šķīdums)

| | Aktīvās vielas raksturojums

  Nātrija hidroksīda ≥ 98,0 % no kopējā sārma satura (aprēķina kā NaOH)
  NaOH CAS Nr.: 1310-73-2
  Iegūts ķīmiskā sintēzē |
| --- | --- |

Aktīvās vielas raksturojums

Nātrija hidroksīda ≥ 98,0 % no kopējā sārma satura (aprēķina kā NaOH)

NaOH CAS Nr.: 1310-73-2

Iegūts ķīmiskā sintēzē

| | Analīzes metode
   (1)

  Nātrija hidroksīda noteikšana barības piedevā: titrimetrija – FAO JECFA Combined Compendium for Food Additive Specifications, Monograph No 1 (2006) “sodium hydroxide” |
| --- | --- |

Analīzes metode
   (1)

Nātrija hidroksīda noteikšana barības piedevā: titrimetrija – FAO JECFA Combined Compendium for Food Additive Specifications, Monograph No 1 (2006) “sodium hydroxide”

Kaķi, suņi un dekoratīvās zivis

—

—

—

| 1. | Drošībai: darba laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles, cimdi un aizsargapģērbs. |
| --- | --- |

1.

Drošībai: darba laikā jālieto elpceļu aizsarglīdzekļi, aizsargbrilles, cimdi un aizsargapģērbs.

| 2. | Lietošanai: iegūtā kopējā nātrija koncentrācija barībā nedrīkst negatīvi ietekmēt vispārējo elektrolītu līdzsvaru. |
| --- | --- |

2.

Lietošanai: iegūtā kopējā nātrija koncentrācija barībā nedrīkst negatīvi ietekmēt vispārējo elektrolītu līdzsvaru.

2023. gada 14. marts

---

(1)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama šādās tīmekļa vietnēs: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx un http://www.fao.org/ag/jecfa-additives/details.html?id=400.

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 162/2013

(2013. gada 21. februāris),

ar ko groza pielikumu Regulai (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/83/EEK par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (1), un jo īpaši tās 27. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstīm no akcīzes nodokļa ir jāatbrīvo spirts, kas ir pilnīgi denaturēts saskaņā ar kādas dalībvalsts prasībām, par kurām ir pienācīgi paziņots un kuras apstiprinātas saskaņā ar minētā panta 3. un 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstīm no akcīzes nodokļa ir jāatbrīvo spirts, kas ir pilnīgi denaturēts saskaņā ar kādas dalībvalsts prasībām, par kurām ir pienācīgi paziņots un kuras apstiprinātas saskaņā ar minētā panta 3. un 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (2) | Komisijas 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa (2) noteikts, ka denaturanti, ko katrā dalībvalstī izmanto, lai pilnīgi denaturētu spirtu saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir jāraksturo minētās regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3199/93 par spirta pilnīgas denaturēšanas procesu savstarpējo atzīšanu sakarā ar atbrīvojumu no akcīzes nodokļa (2) noteikts, ka denaturanti, ko katrā dalībvalstī izmanto, lai pilnīgi denaturētu spirtu saskaņā ar Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir jāraksturo minētās regulas pielikumā.

| (3) | Denaturēšanas procesu skaita palielināšanās padara denaturēšanas sistēmu sarežģītāku, vājina spēju efektīvi administrēt sistēmu un rada vairāk krāpniecības iespēju. |
| --- | --- |

(3)

Denaturēšanas procesu skaita palielināšanās padara denaturēšanas sistēmu sarežģītāku, vājina spēju efektīvi administrēt sistēmu un rada vairāk krāpniecības iespēju.

| (4) | Dalībvalstis 2008. gadā plaši atbalstīja projekta grupu, kura darbojās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 1482/2007/EK, ar ko izveido Kopienas programmu (“Fiscalis 2013”) nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2235/2002/EK (3), un kurā bija iesaistīts liels skaits muitas ķīmisko laboratoriju un Kopīgais pētniecības centrs. Projekta mērķis bija izpētīt iespēju par vienotu denaturēšanas procesu (“Eiropas denaturantu”) piemērošanu pilnīgai spirta denaturēšanai. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis 2008. gadā plaši atbalstīja projekta grupu, kura darbojās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 1482/2007/EK, ar ko izveido Kopienas programmu (“Fiscalis 2013”) nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2235/2002/EK (3), un kurā bija iesaistīts liels skaits muitas ķīmisko laboratoriju un Kopīgais pētniecības centrs. Projekta mērķis bija izpētīt iespēju par vienotu denaturēšanas procesu (“Eiropas denaturantu”) piemērošanu pilnīgai spirta denaturēšanai.

| (5) | Projekta grupa 2011. gada jūnijā publicētajā gala ziņojumā ieteica, ka denaturēšanas procesu, kurā izmanto trīs litrus izopropilspirta (IPA), trīs litrus metiletilketona (MEK) un vienu gramu denatonija benzoāta uz hektolitru absolūtā spirta, varētu pieņemt kā vienotu denaturēšanas procesu pilnīgai spirta denaturēšanai. Viena no būtiskām šāda vienotā procesa priekšrocībām ir tāda, ka tas var aizstāt daudzus dažādu dalībvalstu atsevišķos procesus. Tāpēc minēto procesu būtu jāizmanto kā visu dalībvalstu vienotu procesu pilnīgai spirta denaturēšanai, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu, apiešanu vai ļaunprātīgu rīcību šajā jomā. |
| --- | --- |

(5)

Projekta grupa 2011. gada jūnijā publicētajā gala ziņojumā ieteica, ka denaturēšanas procesu, kurā izmanto trīs litrus izopropilspirta (IPA), trīs litrus metiletilketona (MEK) un vienu gramu denatonija benzoāta uz hektolitru absolūtā spirta, varētu pieņemt kā vienotu denaturēšanas procesu pilnīgai spirta denaturēšanai. Viena no būtiskām šāda vienotā procesa priekšrocībām ir tāda, ka tas var aizstāt daudzus dažādu dalībvalstu atsevišķos procesus. Tāpēc minēto procesu būtu jāizmanto kā visu dalībvalstu vienotu procesu pilnīgai spirta denaturēšanai, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu, apiešanu vai ļaunprātīgu rīcību šajā jomā.

| (6) | Pēc tam atbilstīgi Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 3. punktam katra dalībvalsts nosūtīja Komisijai jaunu sarakstu ar prasībām. Katrā no šiem sarakstiem bija minēts vienotais denaturēšanas process un dažos gadījumos – citi pastāvošie procesi. Sakarā ar konkrētām tehniskajām prasībām dažas dalībvalstis izteica vēlmi pastāvošos procesus saglabāt pārejas posmā vai uz nenoteiktu laiku. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam atbilstīgi Direktīvas 92/83/EEK 27. panta 3. punktam katra dalībvalsts nosūtīja Komisijai jaunu sarakstu ar prasībām. Katrā no šiem sarakstiem bija minēts vienotais denaturēšanas process un dažos gadījumos – citi pastāvošie procesi. Sakarā ar konkrētām tehniskajām prasībām dažas dalībvalstis izteica vēlmi pastāvošos procesus saglabāt pārejas posmā vai uz nenoteiktu laiku.

| (7) | Komisija 2012. gada 28. jūnijā visus paziņojumus nosūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2012. gada 28. jūnijā visus paziņojumus nosūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (8) | Neviena no dalībvalstīm neiebilda pret ierosināto vienoto denaturēšanas procesu. |
| --- | --- |

(8)

Neviena no dalībvalstīm neiebilda pret ierosināto vienoto denaturēšanas procesu.

| (9) | Attiecībā uz pastāvošajiem procesiem nav sniegtas jaunas ziņas, kas norādītu uz nodokļu nemaksāšanas, apiešanas vai ļaunprātīgas izmantošanas risku. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz pastāvošajiem procesiem nav sniegtas jaunas ziņas, kas norādītu uz nodokļu nemaksāšanas, apiešanas vai ļaunprātīgas izmantošanas risku.

| (10) | Ar patentiem saistītu izmaksu jautājumu rezultātā Austrija papildus vienotajam denaturēšanas procesam pilnīgai spirta denaturēšanai ir pieņēmusi alternatīvu procesu, ko citās dalībvalstīs jau izmanto kā denaturēšanas procesu. |
| --- | --- |

(10)

Ar patentiem saistītu izmaksu jautājumu rezultātā Austrija papildus vienotajam denaturēšanas procesam pilnīgai spirta denaturēšanai ir pieņēmusi alternatīvu procesu, ko citās dalībvalstīs jau izmanto kā denaturēšanas procesu.

| (11) | Šīs regulas piemērošana attiecībā uz šā pielikuma I iedaļu būtu jāatliek, lai rūpniecībai dotu pietiekamu laiku izlietot denaturantu un denaturētu produktu krājumus, uz kuriem līdz šim attiecās Regula (EK) Nr. 3199/93, taču vairs neattieksies līdz ar šīs regulas piemērošanu. |
| --- | --- |

(11)

Šīs regulas piemērošana attiecībā uz šā pielikuma I iedaļu būtu jāatliek, lai rūpniecībai dotu pietiekamu laiku izlietot denaturantu un denaturētu produktu krājumus, uz kuriem līdz šim attiecās Regula (EK) Nr. 3199/93, taču vairs neattieksies līdz ar šīs regulas piemērošanu.

| (12) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 3199/93. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 3199/93.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Akcīzes nodokļa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Akcīzes nodokļa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 3199/93 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 316, 31.10.1992., 21. lpp.

1

(2)  OV L 288, 23.11.1993., 12. lpp.

2

(3)  OV L 330, 15.12.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Saraksts ar pilnīgai spirta denaturēšanai atļautajiem produktiem, to Informatīvā ķīmijas dienesta (CAS) reģistrācijas numuru, ja ir pieejams, un atļautajiem sastāviem.

| Acetons | CAS: 67-64-1 |
| --- | --- |
| CI reaktīvais sarkanais 24 | CAS: 70210-20-7 |
| Neattīrīts piridīns | CAS: nav pieejams |
| Kristālvioletais (C.I. 42555) | CAS: 548-62-9 |
| Denatonija benzoāts | CAS: 3734-33-6 |
| Etanols | CAS: 64-17-5 |
| Etilacetāts | CAS: 141-78-6 |
| Etilsekamilketons | CAS: 541-85-5 |
| Etil-terc-butilēteris | CAS: 637-92-3 |
| Fluoresceīns | CAS: 2321-07-5 |
| Formaldehīds | CAS: 50-00-0 |
| Fūzeļeļļa | CAS: 8013-75-0 |
| Benzīns (tostarp svinu nesaturošs benzīns) | CAS: 86290-81-5 |
| Izopropilspirts (IPA) | CAS: 67-63-0 |
| Petroleja | CAS: 8008-20-6 |
| Lampu eļļa | CAS: 64742-47-8 līdz 64742-48-9 |
| Metanols | CAS: 67-56-1 |
| Metiletilketons (butanons) (MEK) | CAS: 78-93-3 |
| Metilizobutilketons | CAS: 108-10-1 |
| Metilizopropilketons | CAS: 563-80-4 |
| Metilvioletais | CAS: 8004-87-3 |
| Metilēnzilais | CAS: 61-73-4 |
| Minerālnafta | CAS: nav pieejams |
| Solventnafta | CAS: 8030-30-6 |
| Piridīns (vai piridīna bāzes) | CAS: 110-86-1 |
| Terpentīneļļa | CAS: 8006-64-2 |
| Tehniskais benzīns | CAS: 92045-57-3 |
| Terc-butilspirts | CAS: 75-65-0 |
| Tiofēns | CAS: 110-02-1 |
| Timolzilais | CAS: 76-61-9 |
| Koksnes darva | Nav pieejams |

Acetons

CAS: 67-64-1

CI reaktīvais sarkanais 24

CAS: 70210-20-7

Neattīrīts piridīns

CAS: nav pieejams

Kristālvioletais (C.I. 42555)

CAS: 548-62-9

Denatonija benzoāts

CAS: 3734-33-6

Etanols

CAS: 64-17-5

Etilacetāts

CAS: 141-78-6

Etilsekamilketons

CAS: 541-85-5

Etil-terc-butilēteris

CAS: 637-92-3

Fluoresceīns

CAS: 2321-07-5

Formaldehīds

CAS: 50-00-0

Fūzeļeļļa

CAS: 8013-75-0

Benzīns (tostarp svinu nesaturošs benzīns)

CAS: 86290-81-5

Izopropilspirts (IPA)

CAS: 67-63-0

Petroleja

CAS: 8008-20-6

Lampu eļļa

CAS: 64742-47-8 līdz 64742-48-9

Metanols

CAS: 67-56-1

Metiletilketons (butanons) (MEK)

CAS: 78-93-3

Metilizobutilketons

CAS: 108-10-1

Metilizopropilketons

CAS: 563-80-4

Metilvioletais

CAS: 8004-87-3

Metilēnzilais

CAS: 61-73-4

Minerālnafta

CAS: nav pieejams

Solventnafta

CAS: 8030-30-6

Piridīns (vai piridīna bāzes)

CAS: 110-86-1

Terpentīneļļa

CAS: 8006-64-2

Tehniskais benzīns

CAS: 92045-57-3

Terc-butilspirts

CAS: 75-65-0

Tiofēns

CAS: 110-02-1

Timolzilais

CAS: 76-61-9

Koksnes darva

Nav pieejams

Atļauto produktu sinonīmi dažādās Eiropas valodās ir atrodami Eiropas Muitas ķīmisko vielu reģistrā.

Pielikumā ir lietots termins “absolūtais etanols” atbilstoši terminoloģijai, ko izmanto Starptautiskā Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienība (IUPAC).

I.   Visās dalībvalstīs izmantotais denaturēšanas process

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| — | 3 litri izopropilspirta (IPA), |
| --- | --- |

—

3 litri izopropilspirta (IPA),

| — | 3 litri metiletilketona (MEK), |
| --- | --- |

—

3 litri metiletilketona (MEK),

| — | 1 grams denatonija benzoāta. |
| --- | --- |

—

1 grams denatonija benzoāta.

Iekšējā tirgū dalībvalstis produktam drīkst pievienot krāsvielu, lai tam piešķirtu raksturīgo krāsu, kas to padara acumirklī atpazīstamu.

II.   Dažās dalībvalstīs izmantotie papildu denaturēšanas procesi

Čehijas Republika

Uz hektolitru absolūtā etanola jebkurš no šiem sastāviem:

| 1. | — | 0,4 litri solventnaftas, |
| --- | --- | --- |

1.

—

0,4 litri solventnaftas,

| — | 0,2 litri petrolejas, |
| --- | --- |

—

0,2 litri petrolejas,

| — | 0,1 litrs tehniskā benzīna. |
| --- | --- |

—

0,1 litrs tehniskā benzīna.

| 2. | — | 3 litri etil-terc-butilētera, |
| --- | --- | --- |

2.

—

3 litri etil-terc-butilētera,

| — | 1 litrs izopropilspirta, |
| --- | --- |

—

1 litrs izopropilspirta,

| — | 1 litrs svinu nesaturoša benzīna, |
| --- | --- |

—

1 litrs svinu nesaturoša benzīna,

| — | 10 miligrami fluoresceīna. |
| --- | --- |

—

10 miligrami fluoresceīna.

Vācija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

viens litrs ketona maisījuma, kas sastāv no:

| — | 95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK), |
| --- | --- |

—

95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK),

| — | 2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona (3-metil-2-butanons), |
| --- | --- |

—

2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona (3-metil-2-butanons),

| — | 1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona (5-metil-3-heptanons), |
| --- | --- |

—

1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona (5-metil-3-heptanons),

un 1 grama denatonija benzoāta.

Igaunija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| — | 3 litri acetona, |
| --- | --- |

—

3 litri acetona,

| — | 2 grami denatonija benzoāta. |
| --- | --- |

—

2 grami denatonija benzoāta.

Īrija

Bāzi veido no šādu vielu maisījuma:

| — | 90 tilpuma procenti etanola, |
| --- | --- |

—

90 tilpuma procenti etanola,

| — | 9,5 tilpuma procenti koksnes darvas, |
| --- | --- |

—

9,5 tilpuma procenti koksnes darvas,

| — | 0,5 tilpuma procenti neattīrīta piridīna. |
| --- | --- |

—

0,5 tilpuma procenti neattīrīta piridīna.

Katriem 10 hektolitriem bāzes pievieno:

| — | 3,75 litrus minerālnaftas (naftas eļļa), |
| --- | --- |

—

3,75 litrus minerālnaftas (naftas eļļa),

| — | 1,5 gramus metilvioletā. |
| --- | --- |

—

1,5 gramus metilvioletā.

Piezīme. Koksnes darvas un neattīrītā piridīna sastāvdaļas bāzē var aizvietot ar 10 tilpuma procentiem metanola.

Grieķija

Denaturēt var vienīgi zemas kvalitātes spirtu (destilācijas sākuma un beigu frakcijas), kura spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 93 % un nav lielāka par 96 %.

Uz hektolitru 93 % hidratēta spirta ir pievienotas šādas vielas:

| — | 2 litri metanola, |
| --- | --- |

—

2 litri metanola,

| — | 1 litrs terpentīna, |
| --- | --- |

—

1 litrs terpentīna,

| — | 0,50 litri lampu eļļas, |
| --- | --- |

—

0,50 litri lampu eļļas,

| — | 0,40 grami metilēnzilā. |
| --- | --- |

—

0,40 grami metilēnzilā.

Spirtometra rādījums 20 °C temperatūrā attiecībā uz galaproduktu nemainītā stāvoklī ir 93 %.

Itālija

Uz hektolitru absolūtā etanola pievieno šādas vielas:

| — | 125 gramus tiofēna, |
| --- | --- |

—

125 gramus tiofēna,

| — | 0,8 gramus denatonija benzoāta, |
| --- | --- |

—

0,8 gramus denatonija benzoāta,

| — | 3 gramus CI reaktīvā sarkanā 24 (sarkanā krāsviela) ūdens šķīduma ar koncentrāciju 25 masas %, |
| --- | --- |

—

3 gramus CI reaktīvā sarkanā 24 (sarkanā krāsviela) ūdens šķīduma ar koncentrāciju 25 masas %,

| — | 2 litrus metiletilketona (MEK). |
| --- | --- |

—

2 litrus metiletilketona (MEK).

Denaturējamam etilspirtam jāsatur vismaz 83 tilpuma procenti etilspirta un vismaz 90 tilpuma procenti stipruma pēc EK alkometra skalas.

Lai nodrošinātu visu sastāvdaļu pilnīgu šķīdību, denaturāta maisījums jāsagatavo etilspirtā līdz 96 tilpuma procentiem pēc EK alkometra skalas.

CI reaktīvais sarkanais 24 produktam piešķir raksturīgo sarkano krāsu, kas to padara acumirklī atpazīstamu.

Latvija

| 1. | Uz hektolitru absolūtā etanola jebkurš no šiem sastāviem:






  a) | vismaz:






  — | 9 litri izopropilspirta, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Uz hektolitru absolūtā etanola jebkurš no šiem sastāviem:

a)

vismaz:

—

9 litri izopropilspirta,

| — | 1 litrs acetona, |
| --- | --- |

—

1 litrs acetona,

| — | 0,4 grami metilēnzilā vai timolzilā, vai kristālvioletā; |
| --- | --- |

—

0,4 grami metilēnzilā vai timolzilā, vai kristālvioletā;

| b) | vismaz:






  — | 3 litri metilizobutilketona, |
| --- | --- | --- |

b)

vismaz:

—

3 litri metilizobutilketona,

| — | 2 litri metiletilketona (MEK); |
| --- | --- |

—

2 litri metiletilketona (MEK);

| c) | vismaz:






  — | 3 litri acetona, |
| --- | --- | --- |

c)

vismaz:

—

3 litri acetona,

| — | 2 grami denatonija benzoāta; |
| --- | --- |

—

2 grami denatonija benzoāta;

| d) | vismaz 10 litri etilacetāta. |
| --- | --- |

d)

vismaz 10 litri etilacetāta.

| 2. | Uz hektolitru dehidratēta etilspirta (kas satur ne vairāk kā 0,5 % ūdens):
  minimāli 5 litri un maksimāli 7 litri benzīna. |
| --- | --- |

2.

Uz hektolitru dehidratēta etilspirta (kas satur ne vairāk kā 0,5 % ūdens):

minimāli 5 litri un maksimāli 7 litri benzīna.

Lietuva

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| — | 3 litri acetona, |
| --- | --- |

—

3 litri acetona,

| — | 2 grami denatonija benzoāta. |
| --- | --- |

—

2 grami denatonija benzoāta.

Ungārija

Alkohola izstrādājumi, kas, pamatojoties uz to tīrā spirta daudzumu, satur vismaz vienu no šādiem sastāviem:

| a) | 2 masas procenti metiletilketona (MEK), 3 masas procenti metilizobutilketona un 0,001 masas procents denatonija benzoāta; |
| --- | --- |

a)

2 masas procenti metiletilketona (MEK), 3 masas procenti metilizobutilketona un 0,001 masas procents denatonija benzoāta;

| b) | 1 masas procents metiletilketona (MEK) un 0,001 masas procents denatonija benzoāta; |
| --- | --- |

b)

1 masas procents metiletilketona (MEK) un 0,001 masas procents denatonija benzoāta;

| c) | 2 masas procenti izopropilspirta, 1 masas procents terc-butilspirta un 0,001 masas procents denatonija benzoāta. |
| --- | --- |

c)

2 masas procenti izopropilspirta, 1 masas procents terc-butilspirta un 0,001 masas procents denatonija benzoāta.

Malta

Bāzi veido no šādu vielu maisījuma:

| — | 90 tilpuma procenti etanola, |
| --- | --- |

—

90 tilpuma procenti etanola,

| — | 9,5 tilpuma procenti koksnes darvas, |
| --- | --- |

—

9,5 tilpuma procenti koksnes darvas,

| — | 0,5 tilpuma procenti neattīrīta piridīna. |
| --- | --- |

—

0,5 tilpuma procenti neattīrīta piridīna.

Katriem 10 hektolitriem bāzes pievieno:

| — | 3,75 litrus minerālnaftas (naftas eļļa), |
| --- | --- |

—

3,75 litrus minerālnaftas (naftas eļļa),

| — | 1,5 gramus metilvioletā. |
| --- | --- |

—

1,5 gramus metilvioletā.

Nīderlande

Uz hektolitru absolūtā etanola:

pieci litri maisījuma, kas satur:

| — | 60 tilpuma procentus metanola, |
| --- | --- |

—

60 tilpuma procentus metanola,

| — | 20 tilpuma procentus acetona, |
| --- | --- |

—

20 tilpuma procentus acetona,

| — | 11 tilpuma procentus fūzeļeļļas (spirta destilācijas blakusproduktu koncentrāts), |
| --- | --- |

—

11 tilpuma procentus fūzeļeļļas (spirta destilācijas blakusproduktu koncentrāts),

| — | 8 tilpuma procentus ūdens, |
| --- | --- |

—

8 tilpuma procentus ūdens,

| — | 0,5 tilpuma procentus metiletilketona (MEK), |
| --- | --- |

—

0,5 tilpuma procentus metiletilketona (MEK),

| — | 0,5 tilpuma procentus formalīna (ūdens šķīdums, kurā ir 37 svara procenti formaldehīda). |
| --- | --- |

—

0,5 tilpuma procentus formalīna (ūdens šķīdums, kurā ir 37 svara procenti formaldehīda).

Austrija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

viens litrs ketona maisījuma, kas sastāv no:

| — | 95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK), |
| --- | --- |

—

95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK),

| — | 2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona, |
| --- | --- |

—

2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona,

| — | 1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona, |
| --- | --- |

—

1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona,

un 1 grama denatonija benzoāta.

Polija

Uz hektolitru absolūtā etanola jebkurš no šiem sastāviem:

| 1. | 0,75 litri ketona maisījuma, kas sastāv no:






  — | 95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK), |
| --- | --- | --- |

1.

0,75 litri ketona maisījuma, kas sastāv no:

—

95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK),

| — | 2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona, |
| --- | --- |

—

2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona,

| — | 1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona, |
| --- | --- |

—

1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona,

un 0,25 litriem piridīna bāzu.

| 2. | Viens litrs ketona maisījuma, kas sastāv no:






  — | 95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK), |
| --- | --- | --- |

2.

Viens litrs ketona maisījuma, kas sastāv no:

—

95–96 masas procentiem metiletilketona (MEK),

| — | 2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona, |
| --- | --- |

—

2,5–3 masas procentiem metilizopropilketona,

| — | 1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona, |
| --- | --- |

—

1,5–2 masas procentiem etilsekamilketona,

un 1 grama denatonija benzoāta.

Rumānija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| — | 2 litri metiletilketona (MEK), |
| --- | --- |

—

2 litri metiletilketona (MEK),

| — | 1 grams denatonija benzoāta, |
| --- | --- |

—

1 grams denatonija benzoāta,

| — | 0,2 grami metilēnzilā. |
| --- | --- |

—

0,2 grami metilēnzilā.

Slovēnija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| — | 1 580 grami izopropilspirta, |
| --- | --- |

—

1 580 grami izopropilspirta,

| — | 790 grami terc-butilspirta, |
| --- | --- |

—

790 grami terc-butilspirta,

| — | 0,79 grami denatonija benzoāta. |
| --- | --- |

—

0,79 grami denatonija benzoāta.

Slovākija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| 1. | | 3 litri metilizobutilketona, |
| --- | --- | --- |

1.

3 litri metilizobutilketona,

| | 2 litri metiletilketona (MEK), |
| --- | --- |

2 litri metiletilketona (MEK),

| | 1 grams denatonija benzoāta, |
| --- | --- |

1 grams denatonija benzoāta,

| | 0,2 grami metilēnzilā. |
| --- | --- |

0,2 grami metilēnzilā.

| 2. | | 1,5 litrs tehniskā benzīna, |
| --- | --- | --- |

2.

1,5 litrs tehniskā benzīna,

| | 1,5 litri petrolejas, |
| --- | --- |

1,5 litri petrolejas,

| | 2 grami denatonija benzoāta. |
| --- | --- |

2 grami denatonija benzoāta.

Somija

Uz hektolitru absolūtā etanola jebkurš no šiem sastāviem:

| 1. | | 2 litri metiletilketona (MEK), |
| --- | --- | --- |

1.

2 litri metiletilketona (MEK),

| | 3 litri metilizobutilketona. |
| --- | --- |

3 litri metilizobutilketona.

| 2. | | 2 litri acetona, |
| --- | --- | --- |

2.

2 litri acetona,

| | 3 litri metilizobutilketona. |
| --- | --- |

3 litri metilizobutilketona.

Zviedrija

Uz hektolitru absolūtā etanola:

| — | 3 litri metilizobutilketona, |
| --- | --- |

—

3 litri metilizobutilketona,

| — | 2 litri metiletilketona (MEK). |
| --- | --- |

—

2 litri metiletilketona (MEK).

Apvienotā Karaliste

Bāzi veido no šādu vielu maisījuma:

| — | 90 tilpuma procenti etanola, |
| --- | --- |

—

90 tilpuma procenti etanola,

| — | 9,5 tilpuma procenti koksnes darvas, |
| --- | --- |

—

9,5 tilpuma procenti koksnes darvas,

| — | 0,5 tilpuma procenti neattīrīta piridīna. |
| --- | --- |

—

0,5 tilpuma procenti neattīrīta piridīna.

Katriem 10 hektolitriem bāzes pievieno:

| — | 3,75 litrus minerālnaftas (naftas eļļa), |
| --- | --- |

—

3,75 litrus minerālnaftas (naftas eļļa),

| — | 1,5 gramus metilvioletā (C.I. 42555). |
| --- | --- |

—

1,5 gramus metilvioletā (C.I. 42555).

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 163/2013

(2013. gada 21. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 83,8 |
| MA | 61,8 |
| TN | 86,4 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 83,7 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 190,0 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 185,7 |
| 0709 91 00 | EG | 66,7 |
| ZZ | 66,7 |
| 0709 93 10 | MA | 44,1 |
| TR | 102,3 |
| ZZ | 73,2 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 71,3 |
| MA | 63,4 |
| TN | 56,2 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 60,0 |
| 0805 20 10 | IL | 125,9 |
| MA | 109,8 |
| ZZ | 117,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 144,7 |
| KR | 134,8 |
| MA | 120,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | TR | 72,2 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 180,2 |
| ZZ | 98,4 |
| 0808 30 90 | AR | 140,0 |
| CL | 228,4 |
| CN | 77,9 |
| TR | 172,7 |
| US | 187,5 |
| ZA | 109,1 |
| ZZ | 152,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

83,8

MA

61,8

TN

86,4

TR

102,8

ZZ

83,7

0707 00 05

EG

191,6

MA

190,0

TR

175,4

ZZ

185,7

0709 91 00

EG

66,7

ZZ

66,7

0709 93 10

MA

44,1

TR

102,3

ZZ

73,2

0805 10 20

EG

51,1

IL

71,3

MA

63,4

TN

56,2

TR

58,0

ZZ

60,0

0805 20 10

IL

125,9

MA

109,8

ZZ

117,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

144,7

KR

134,8

MA

120,0

TR

70,3

ZZ

105,5

0805 50 10

TR

72,2

ZZ

72,2

0808 10 80

CN

83,6

MK

31,3

US

180,2

ZZ

98,4

0808 30 90

AR

140,0

CL

228,4

CN

77,9

TR

172,7

US

187,5

ZA

109,1

ZZ

152,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/64

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 164/2013

(2013. gada 21. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 attiecībā uz reprezentatīvajām cenām mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 614/2009 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīzāk pēc laboto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 181, 14.7.2009., 8. lpp.

2

(3)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 158,2 | 0 | AR |
| 121,7 | 0 | BR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 153,1 | 0 | AR |
| 150,0 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 271,6 | 9 | AR |
| 241,2 | 18 | BR |
| 318,4 | 0 | CL |
| 223,0 | 23 | TH |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 280,0 | 5 | BR |
| 323,6 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Olu dzeltenumi | 569,2 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 486,0 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 266,7 | 6 | BR |
| 206,3 | 24 | TH |
| 3502 11 90 | Žāvēts olu albumīns | 750,3 | 0 | AR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

158,2

0

AR

121,7

0

BR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

153,1

0

AR

150,0

0

BR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

271,6

9

AR

241,2

18

BR

318,4

0

CL

223,0

23

TH

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

280,0

5

BR

323,6

0

CL

0408 11 80

Olu dzeltenumi

569,2

0

AR

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

486,0

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

266,7

6

BR

206,3

24

TH

3502 11 90

Žāvēts olu albumīns

750,3

0

AR

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”

1

---

DIREKTĪVAS

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/66

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2013/7/ES

(2013. gada 21. februāris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā darbīgo vielu alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo darbīgo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļauti četraizvietotā amonija savienojumi, benzil-C12-16-alkildimetil-, hlorīdi, kas ir sinonīmi alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdam. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulā (EK) Nr. 1451/2007 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (2), noteikts novērtējamo darbīgo vielu saraksts to iespējamai iekļaušanai Direktīvas 98/8/EK I, I A vai I B pielikumā. Minētajā sarakstā ir iekļauti četraizvietotā amonija savienojumi, benzil-C12-16-alkildimetil-, hlorīdi, kas ir sinonīmi alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdam.

| (2) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1451/2007 alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds novērtēts atbilstoši Direktīvas 98/8/EK 11. panta 2. punktam izmantošanai koksnes konservantos, kas ir minētās direktīvas V pielikumā definētais 8. produktu veids.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Itālija, un 2007. gada 14. augustā tā iesniedza kompetento iestāžu sagatavoto ziņojumu un ieteikumu Komisijai saskaņā ar Komisijas 2003. gada 4. novembra Regulas (EK) Nr. 2032/2003 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punktā par biocīdu laišanu tirgū un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1896/2000 (3) 10. panta 5. punktu un 7. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Itālija, un 2007. gada 14. augustā tā iesniedza kompetento iestāžu sagatavoto ziņojumu un ieteikumu Komisijai saskaņā ar Komisijas 2003. gada 4. novembra Regulas (EK) Nr. 2032/2003 par 10 gadu darba programmas otro fāzi, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/8/EK 16. panta 2. punktā par biocīdu laišanu tirgū un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1896/2000 (3) 10. panta 5. punktu un 7. punktu.

| (4) | Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2012. gada 21. septembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstis un Komisija ir izskatījušas kompetentās iestādes ziņojumu. Izskatīšanas konstatējumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1451/2007 15. panta 4. punktu Biocīdo produktu pastāvīgā komiteja 2012. gada 21. septembrī ir iekļāvusi novērtējuma ziņojumā.

| (5) | Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu izmantošanai minētās direktīvas I pielikuma 8. produktu veidā. |
| --- | --- |

(5)

Veikto novērtējumu rezultāti liecina, ka biocīdie produkti, kurus izmanto par koksnes konservantiem un kuri satur alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, varētu atbilst Direktīvas 98/8/EK 5. pantā noteiktajām prasībām. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu izmantošanai minētās direktīvas I pielikuma 8. produktu veidā.

| (6) | Savienības līmenī nav novērtēti visi iespējamie lietojumi un iedarbības scenāriji. Piemēram, netika vērtēta ne neprofesionāla izmantošana, ne iedarbība no pārtikas vai dzīvnieku barības. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kuri nav pārstāvēti Savienības līmenī veiktajā riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina to, ka tiek veikti pienācīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieņemamam līmenim. |
| --- | --- |

(6)

Savienības līmenī nav novērtēti visi iespējamie lietojumi un iedarbības scenāriji. Piemēram, netika vērtēta ne neprofesionāla izmantošana, ne iedarbība no pārtikas vai dzīvnieku barības. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka dalībvalstis izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kuri nav pārstāvēti Savienības līmenī veiktajā riska novērtējumā, un atļauju piešķiršanas procesā nodrošina to, ka tiek veikti pienācīgi pasākumi vai paredzēti īpaši nosacījumi, lai identificētos riskus samazinātu līdz pieņemamam līmenim.

| (7) | Ņemot vērā identificētos riskus cilvēka veselībai, ir lietderīgi paredzēt, ka tiek noteiktas drošas darba metodes, ka ražojumi tiek lietoti, izmantojot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, un ka produktus neizmanto koksnei, ar kuru bērni var nonākt tiešā saskarē, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nav minēti pierādījumi tam, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā identificētos riskus cilvēka veselībai, ir lietderīgi paredzēt, ka tiek noteiktas drošas darba metodes, ka ražojumi tiek lietoti, izmantojot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus, un ka produktus neizmanto koksnei, ar kuru bērni var nonākt tiešā saskarē, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nav minēti pierādījumi tam, ka riskus var samazināt līdz pieļaujamam līmenim.

| (8) | Ņemot vērā identificētos riskus attiecībā uz vidi, ir lietderīgi noteikt, ka rūpnieciska vai profesionāla izmantošana jāveic ierobežotā teritorijā vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes jāglabā uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka jebkādas noplūdes no produktu lietojumiem, ko izmanto kā koksnes konservantus un kas satur alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, tiek savāktas atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā identificētos riskus attiecībā uz vidi, ir lietderīgi noteikt, ka rūpnieciska vai profesionāla izmantošana jāveic ierobežotā teritorijā vai uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu, ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes jāglabā uz ūdensnecaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka jebkādas noplūdes no produktu lietojumiem, ko izmanto kā koksnes konservantus un kas satur alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, tiek savāktas atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai.

| (9) | Tika identificēti nepieņemami riski videi situācijās, kad koksne, kas tikusi apstrādāta ar alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, ir pastāvīgi pakļauta laikapstākļu iedarbībai vai bieži samirkst (3. lietojuma klase saskaņā ar ESAO definīciju (4)) tiek izmantota āra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens (scenārijs “tilts” 3. lietojuma klasē saskaņā ar ESAO definīciju (5)) vai ir saskarē ar saldūdeni (4.b lietojuma klase saskaņā ar ESAO definīciju (6)). Ir lietderīgi noteikt, ka produktus nav atļauts lietot tādas koksnes apstrādei, kura paredzēta minētajiem lietojumiem, ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs Direktīvas 98/8/EK 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus risku mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Tika identificēti nepieņemami riski videi situācijās, kad koksne, kas tikusi apstrādāta ar alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, ir pastāvīgi pakļauta laikapstākļu iedarbībai vai bieži samirkst (3. lietojuma klase saskaņā ar ESAO definīciju (4)) tiek izmantota āra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens (scenārijs “tilts” 3. lietojuma klasē saskaņā ar ESAO definīciju (5)) vai ir saskarē ar saldūdeni (4.b lietojuma klase saskaņā ar ESAO definīciju (6)). Ir lietderīgi noteikt, ka produktus nav atļauts lietot tādas koksnes apstrādei, kura paredzēta minētajiem lietojumiem, ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs Direktīvas 98/8/EK 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus risku mazināšanas pasākumus.

| (10) | Šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret Savienības tirgū esošajiem 8. produktu veida biocīdajiem produktiem, kuri kā darbīgo vielu satur alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību. |
| --- | --- |

(10)

Šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro vienlaicīgi visās dalībvalstīs, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret Savienības tirgū esošajiem 8. produktu veida biocīdajiem produktiem, kuri kā darbīgo vielu satur alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīdu, un kopumā veicinātu biocīdo produktu tirgus sekmīgu darbību.

| (11) | Pirms darbīgās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kurš saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas. |
| --- | --- |

(11)

Pirms darbīgās vielas iekļaušanas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, kurā dalībvalstis un citas ieinteresētās personas varētu sagatavoties attiecīgo jauno prasību ievērošanai un nodrošināt, ka pieteikumu iesniedzējiem, kas sagatavojuši dokumentāciju, ir iespējams pilnībā izmantot datu aizsardzībai noteikto 10 gadu termiņu, kurš saskaņā ar Direktīvas 98/8/EK 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu sākas no iekļaušanas dienas.

| (12) | Pēc iekļaušanas būtu jādod dalībvalstīm pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai. |
| --- | --- |

(12)

Pēc iekļaušanas būtu jādod dalībvalstīm pietiekams laiks Direktīvas 98/8/EK 16. panta 3. punkta īstenošanai.

| (13) | Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 98/8/EK. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ atbilstīgi būtu jāgroza Direktīva 98/8/EK.

| (14) | Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (7) dalībvalstis ir apņēmušās gadījumos, kad tas nepieciešams, paziņojumiem par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp attiecīgajām direktīvas un nacionālo transponēšanas instrumentu daļām. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (7) dalībvalstis ir apņēmušās gadījumos, kad tas nepieciešams, paziņojumiem par saviem transponēšanas pasākumiem pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp attiecīgajām direktīvas un nacionālo transponēšanas instrumentu daļām.

| (15) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdo produktu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2014. gada 31. janvārim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

Šos noteikumus dalībvalstis piemēro no 2015. gada 1. februāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2013. gada 21. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.

2

(3)  OV L 307, 24.11.2003., 1. lpp.

3

(4)  ESAO ar emisiju iedarbības scenārijiem saistītie dokumenti (OECD series on emission scenario documents), Nr. 2, Emisiju iedarbības scenārijs attiecībā uz koksnes konservantiem (Emission Scenario Document for Wood Preservatives), 2. daļa, 64. lpp.

4

OECD series on emission scenario documents

Emission Scenario Document for Wood Preservatives

(5)  Turpat.

5

(6)  Turpat.

6

(7)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

7

---

PIELIKUMS

Direktīvas 98/8/EK I pielikumā pievieno šādu ierakstu:

| Nr. | Vispārpieņemtais nosaukums | IUPAC nosaukums
  Identifikācijas numuri | Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1) | Iekļaušanas datums | Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, izņemot gadījumus, kad piemēro vienu no izņēmumiem, kas norādīti šā nosaukuma zemsvītras piezīmē (2) | Iekļaušanas termiņa beigu datums | Produkta veids | Īpaši noteikumi (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “64 | alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds
  C12-16-ADBAC | IUPAC nosaukums: nepiemēro
  EK Nr.: 270-325-2

  CAS Nr.: 68424-85-1 | Sausnas masa: 940 g/kg | 2015. gada 1. februāris | 2017. gada 31. janvāris | 2025. gada 31. janvāris | 8 | Savienības līmenī nav novērtēti visi iespējamie lietojumi un iedarbības scenāriji. Netika iekļauti konkrēti lietojumi un iedarbības scenāriji, piemēram neprofesionāls lietojums un kaitīgā iedarbība no pārtikas vai dzīvnieku barības. Novērtējot pieteikumu par atļauju izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kas nav pārstāvēti Savienības līmenī veiktajā riska novērtējumā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:






  1) | rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem ir paredzētas drošas darba metodes un produktus lieto tikai ar atbilstošiem individuālās aizsardzības līdzekļiem, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav uzskatāmi parādīts, ka ir citi līdzekļi, ar kuriem apdraudējumu var samazināt līdz pieņemamam līmenim; |

Nr.

Vispārpieņemtais nosaukums

IUPAC nosaukums

Identifikācijas numuri

Aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe (1)

Iekļaušanas datums

Termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, izņemot gadījumus, kad piemēro vienu no izņēmumiem, kas norādīti šā nosaukuma zemsvītras piezīmē (2)

Iekļaušanas termiņa beigu datums

Produkta veids

Īpaši noteikumi (3)

“64

alkil(C12-16) dimetilbenzilamonija hlorīds

C12-16-ADBAC

IUPAC nosaukums: nepiemēro

EK Nr.: 270-325-2

CAS Nr.: 68424-85-1

Sausnas masa: 940 g/kg

2015. gada 1. februāris

2017. gada 31. janvāris

2025. gada 31. janvāris

8

Savienības līmenī nav novērtēti visi iespējamie lietojumi un iedarbības scenāriji. Netika iekļauti konkrēti lietojumi un iedarbības scenāriji, piemēram neprofesionāls lietojums un kaitīgā iedarbība no pārtikas vai dzīvnieku barības. Novērtējot pieteikumu par atļauju izmantot produktu saskaņā ar 5. pantu un VI pielikumu, dalībvalstis – ja tas nepieciešams attiecībā uz konkrēto produktu – izvērtē tos lietojumus vai iedarbības scenārijus un tos riskus attiecībā uz cilvēku populācijām un vides segmentiem, kas nav pārstāvēti Savienības līmenī veiktajā riska novērtējumā.

Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas piešķir ar šādiem nosacījumiem:

1)

rūpnieciskiem vai profesionāliem lietotājiem ir paredzētas drošas darba metodes un produktus lieto tikai ar atbilstošiem individuālās aizsardzības līdzekļiem, ja vien pieteikumā par atļauju izmantot produktu nav uzskatāmi parādīts, ka ir citi līdzekļi, ar kuriem apdraudējumu var samazināt līdz pieņemamam līmenim;

| 2) | Produktus nedrīkst lietot koksnes apstrādei, ar kuru bērni var nonākt tiešā saskarē, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nav minēti pierādījumi tam, ka riskus ir iespējams samazināt līdz pieņemamam līmenim; |
| --- | --- |

2)

Produktus nedrīkst lietot koksnes apstrādei, ar kuru bērni var nonākt tiešā saskarē, ja vien produkta atļaujas pieteikumā nav minēti pierādījumi tam, ka riskus ir iespējams samazināt līdz pieņemamam līmenim;

| 3) | Atļauto produktu marķējumā un, vajadzības gadījumā, drošības datu lapās norāda, ka rūpnieciskais vai profesionālais lietojums notiek slēgtā teritorijā vai uz stingras necaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu un ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama uz stingras necaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka nopilējušie vai notecējušie produkti tiek savākti atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai; |
| --- | --- |

3)

Atļauto produktu marķējumā un, vajadzības gadījumā, drošības datu lapās norāda, ka rūpnieciskais vai profesionālais lietojums notiek slēgtā teritorijā vai uz stingras necaurlaidīgas pamatnes ar aizsargsienu un ka tikko apstrādāta koksne pēc apstrādes uzglabājama uz stingras necaurlaidīgas pamatnes, lai novērstu tiešu noplūdi augsnē vai ūdenī, un ka nopilējušie vai notecējušie produkti tiek savākti atkārtotai izmantošanai vai iznīcināšanai;

| 4) | Produktus nav atļauts izmantot tādas koksnes apstrādei, kura būs saskarē ar saldūdeni vai kura tiks izmantotaāra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens, tiks pastāvīgi pakļauta laikapstākļu iedarbībai vai bieži samirks, ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus risku mazināšanas pasākumus.” |
| --- | --- |

4)

Produktus nav atļauts izmantot tādas koksnes apstrādei, kura būs saskarē ar saldūdeni vai kura tiks izmantotaāra būvēm ūdens tuvumā vai virs ūdens, tiks pastāvīgi pakļauta laikapstākļu iedarbībai vai bieži samirks, ja vien netiek iesniegti dati, kuri apliecina, ka produkts atbildīs 5. panta un VI pielikuma prasībām, vajadzības gadījumā piemērojot pienācīgus risku mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Tīrība, kas norādīta šajā slejā, bija tās aktīvās vielas minimālā tīrības pakāpe, kuru izmanto novērtēšanai, ko veic saskaņā ar 11. pantu. Aktīvās vielas tīrības pakāpe tirgū laistajā produktā var būt tāda pati vai citāda, ja ir pierādīts, ka tā ir tehniski līdzvērtīga novērtētajai vielai.

1

(2)  Produktiem, kas satur vairākas aktīvās vielas, uz kurām attiecas 16. panta 2. punkts, termiņš, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, ir produkta pēdējās šajā pielikumā iekļaujamās aktīvās vielas termiņš. Produktiem, kuriem pirmā atļauja ir piešķirta vēlāk nekā 120 dienas pirms termiņa, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, un pilnīgs savstarpējas atzīšanas pieteikums saskaņā ar 4. panta 1. punktu ir iesniegts 60 dienu laikā pēc pirmās atļaujas piešķiršanas, termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, saistībā ar minēto pieteikumu pagarina līdz 120 dienām pēc pilnīga savstarpējas atzīšanas pieteikuma saņemšanas. Produktiem, par kuriem dalībvalsts ir ierosinājusi atkāpties no savstarpējas atzīšanas saskaņā ar 4. panta 4. punktu, termiņu, līdz kuram jānodrošina atbilstība 16. panta 3. punktam, pagarina līdz trīsdesmit dienām pēc Komisijas lēmuma datuma, kas pieņemts saskaņā ar 4. panta 4. punkta otro daļu.

2

(3)  Par VI pielikuma vienoto principu īstenošanu, novērtēšanas ziņojumu saturu un to secinājumiem sk. Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.

3

---

LĒMUMI

| 22.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/70

---

PADOMES LĒMUMS

(2013. gada 18. februāris),

ar ko ieceļ vienu Reģionu komitejas locekli no Francijas un divus locekļu aizstājējus no Francijas

(2013/101/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus.

| (2) | Pēc Jean-Yves Le DRIAN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Jean-Yves Le DRIAN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

| (3) | Pēc Victorin LUREL kunga un Caroline CAYEUX kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas, |
| --- | --- |

(3)

Pēc Victorin LUREL kunga un Caroline CAYEUX kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās divas Reģionu komitejas locekļu vietas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

| a) | par locekli:






  — | Pierrick MASSIOT kungs, président du Conseil régional de Bretagne, |
| --- | --- | --- |

a)

par locekli:

—

Pierrick MASSIOT kungs, président du Conseil régional de Bretagne,

un

| b) | par locekļu aizstājējiem:






  — | Josette BOREL-LECERTIN kundze, présidente du Conseil régional de Guadeloupe, |
| --- | --- | --- |

b)

par locekļu aizstājējiem:

—

Josette BOREL-LECERTIN kundze, présidente du Conseil régional de Guadeloupe,

| — | Daniel DUGLERY kungs, conseiller régional d’Auvergne. |
| --- | --- |

—

Daniel DUGLERY kungs, conseiller régional d’Auvergne.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2013. gada 18. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. SHERLOCK

---

(1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

1

(2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

2

---