# Euroopa Liidu L 17/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 17 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik21. jaanuar 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 17

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik21. jaanuar 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/104, 19. oktoober 2016, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/105, 19. oktoober 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (
  1
  ) | 17 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/106, 20. jaanuar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/107, 20. jaanuar 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2017 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames | 44 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ette nähtud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2016, 15. detsember 2016, oma töökorra vastuvõtmise kohta [2017/108] | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2017/104, 19. oktoober 2016, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/105, 19. oktoober 2016, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (
  1
  )

1

17

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/106, 20. jaanuar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/107, 20. jaanuar 2017, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2017 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames

44

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ette nähtud majanduspartnerluslepingu komitee otsus nr 1/2016, 15. detsember 2016, oma töökorra vastuvõtmise kohta [2017/108]

46

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 4. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/314 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa) parandus ( ELT L 60, 5.3.2016 ) | 52 |

Parandused

*

Komisjoni 4. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/314 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa) parandus ( ELT L 60, 5.3.2016 )

( ELT L 60, 5.3.2016 )

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2017/104,

19. oktoober 2016,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 148/2013 (2) on sätestatud esitamisele kuuluvate andmete üksikasjad ja on kohustatud vastaspooli tagama, et tehingu mõlemad pooled on esitatavates andmetes omavahel kokku leppinud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 148/2013 (2) on sätestatud esitamisele kuuluvate andmete üksikasjad ja on kohustatud vastaspooli tagama, et tehingu mõlemad pooled on esitatavates andmetes omavahel kokku leppinud.

| (2) | Samuti on oluline ära näidata, et keskne vastaspool tegutseb tuletislepingu osalisena. Seega tuleks juhul, kui keskne vastaspool lepingu pärast selle sõlmimist kliirib, teavitada selle lepingu lõpetamisest ja teavitada kliirimisest tulenevast uuest lepingust. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on oluline ära näidata, et keskne vastaspool tegutseb tuletislepingu osalisena. Seega tuleks juhul, kui keskne vastaspool lepingu pärast selle sõlmimist kliirib, teavitada selle lepingu lõpetamisest ja teavitada kliirimisest tulenevast uuest lepingust.

| (3) | Kui tuletisleping koosneb tuletislepingute kombinatsioonist, peab pädevatel asutustel olema võimalik aru saada iga asjaomase tuletislepingu tunnusjoontest. Kuna lisaks sellele peab pädevatel asutustel olema võimalik mõista üldist konteksti, peaks tehinguaruandest selguma ka asjaolu, et tehing on osa üldisest strateegiast. Seega tuleks tuletislepingute puhul, mis koosnevad omavahel kombineeritud tuletislepingutest, esitada teave üksikute tuletislepingu kaupa eraldi jaotistena, kasutades sisemist tunnuskoodi, mis võimaldab erinevad jaotised omavahel siduda. |
| --- | --- |

(3)

Kui tuletisleping koosneb tuletislepingute kombinatsioonist, peab pädevatel asutustel olema võimalik aru saada iga asjaomase tuletislepingu tunnusjoontest. Kuna lisaks sellele peab pädevatel asutustel olema võimalik mõista üldist konteksti, peaks tehinguaruandest selguma ka asjaolu, et tehing on osa üldisest strateegiast. Seega tuleks tuletislepingute puhul, mis koosnevad omavahel kombineeritud tuletislepingutest, esitada teave üksikute tuletislepingu kaupa eraldi jaotistena, kasutades sisemist tunnuskoodi, mis võimaldab erinevad jaotised omavahel siduda.

| (4) | Juhul kui tegu on tuletislepingutega, mis koosnevad tuletislepingute kombinatsioonist ja mille kohta tuleb andmed esitada rohkem kui ühe teatega, võib olla keeruline määrata kindlaks, kuidas lepinguga seonduvaid andmeid erinevate teadete vahel jaotada ja seega kui mitu teadet tuleks esitada. Niisiis peaksid vastaspooled kokku leppima, kui mitu teadet selliste lepingute korral esitatakse. |
| --- | --- |

(4)

Juhul kui tegu on tuletislepingutega, mis koosnevad tuletislepingute kombinatsioonist ja mille kohta tuleb andmed esitada rohkem kui ühe teatega, võib olla keeruline määrata kindlaks, kuidas lepinguga seonduvaid andmeid erinevate teadete vahel jaotada ja seega kui mitu teadet tuleks esitada. Niisiis peaksid vastaspooled kokku leppima, kui mitu teadet selliste lepingute korral esitatakse.

| (5) | Jälgimaks asjakohasel viisil riskipositsioonide kontsentreerumist ja süsteemset riski, on oluline tagada, et kauplemisteabehoidlale edastatakse täielik ja täpne teave riskipositsioonide ja kahe vastaspoole vahel vastastikku antud tagatiste kohta. Seega on äärmiselt oluline, et vastaspooled esitavad tuletislepingute hindamise teabe ühtse metoodika kohaselt. Lisaks sellele on samavõrd tähtis nõuda andmete esitamist antud ja saadud alustamise ja variatsioonitagatiste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Jälgimaks asjakohasel viisil riskipositsioonide kontsentreerumist ja süsteemset riski, on oluline tagada, et kauplemisteabehoidlale edastatakse täielik ja täpne teave riskipositsioonide ja kahe vastaspoole vahel vastastikku antud tagatiste kohta. Seega on äärmiselt oluline, et vastaspooled esitavad tuletislepingute hindamise teabe ühtse metoodika kohaselt. Lisaks sellele on samavõrd tähtis nõuda andmete esitamist antud ja saadud alustamise ja variatsioonitagatiste kohta.

| (6) | Andmaks pädevatele ametiasutustele täielikku teavet vastaspoolte tegelike riskipositsioonide kohta kõigis tuletisinstrumentide liikides, on äärmiselt oluline kehtestada nõuded krediidituletisinstrumentide, samuti vastaspoolt vahel vastastikku antud tagatiste üksikasjadest teatamise kohta. Lisaks sellele, võimaldamaks andmeesitajatel täita oma aruandluskohustust standardiseeritult ja ühtlustatult, on vaja täpsustada olemasolevate andmeväljade kirjeldusi. |
| --- | --- |

(6)

Andmaks pädevatele ametiasutustele täielikku teavet vastaspoolte tegelike riskipositsioonide kohta kõigis tuletisinstrumentide liikides, on äärmiselt oluline kehtestada nõuded krediidituletisinstrumentide, samuti vastaspoolt vahel vastastikku antud tagatiste üksikasjadest teatamise kohta. Lisaks sellele, võimaldamaks andmeesitajatel täita oma aruandluskohustust standardiseeritult ja ühtlustatult, on vaja täpsustada olemasolevate andmeväljade kirjeldusi.

| (7) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013 vastavalt muuta.

| (8) | Asjakohane on muuta teavitamisnõudeid seoses esitatavate andmete üksikasjadega. Seega tuleks vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele anda piisavalt aega, et astuda kõik vajalikud sammud muudetud nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Asjakohane on muuta teavitamisnõudeid seoses esitatavate andmete üksikasjadega. Seega tuleks vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele anda piisavalt aega, et astuda kõik vajalikud sammud muudetud nõuete täitmiseks.

| (9) | Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA). |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus põhineb regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).

| (10) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artiklile 10 viis ESMA enne nende rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist, millel käesolev määrus põhineb, läbi avaliku arutelu, analüüsis võimalikku asjaomast kasu ja kulusid ning küsis arvamust nimetatud määruse artiklis 37 osutatud loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artiklile 10 viis ESMA enne nende rakenduslike tehniliste standardite eelnõu esitamist, millel käesolev määrus põhineb, läbi avaliku arutelu, analüüsis võimalikku asjaomast kasu ja kulusid ning küsis arvamust nimetatud määruse artiklis 37 osutatud loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) nr 148/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõikes 1 osutatud üksikasjad ja teave esitatakse ühe teatega.
  Erandina esimesest lõigust esitatakse lõikes 1 osutatud üksikasjad ja teave erinevate teadetega, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | tuletisleping koosneb tuletislepingute kombinatsioonist; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud üksikasjad ja teave esitatakse ühe teatega.

Erandina esimesest lõigust esitatakse lõikes 1 osutatud üksikasjad ja teave erinevate teadetega, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

tuletisleping koosneb tuletislepingute kombinatsioonist;

| b) | lisa tabelite andmeväljad ei võimalda punktis a osutatud tuletislepingu kohta käivate üksikasjade ja teabe esitamist. |
| --- | --- |

b)

lisa tabelite andmeväljad ei võimalda punktis a osutatud tuletislepingu kohta käivate üksikasjade ja teabe esitamist.

Tuletislepingute kombinatsioonist koosnevate tuletislepingute vastaspooled lepivad enne teabe esitamise tähtaega kokku asjaomase tuletislepingu kohta kauplemisteabehoidlale saadetavate eri teadete arvus.

Teavitav vastaspool seostab üksikud teated omavahel tunnuskoodiga, mis on vastaspoole tasandil ainuomane konkreetsele tehinguaruannete kogumile, vastavalt lisa tabeli 2 lahtrile 14.“

| 2) | Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Kliiritud tehingud

  1.   Kui tuletislepingu üksikasjad on kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 9 juba teatatud ja kui keskne vastaspool lepingu pärast seda kliirib, teatatakse lepingust kui lõpetatust, märkides lisa tabeli 2 lahtrisse 93 toimingu liigiks „Early Termination“, ning teavitatakse kliirimisest tulenevatest uutest lepingutest.


  2.   Kui leping on sõlmitud kauplemiskohas ja samal päeval kliiritud, teavitatakse ainult kliirimisest tulenevatest lepingutest.



  Artikkel 3
  Riskidest teavitamine

  1.   Lisa tabeli 1 kohaselt nõutavad andmed tagatise kohta peavad sisaldama kõiki antud ja saadud tagatisi vastavalt lisa tabeli 1 lahtritele 21–35.


  2.   Kui vastaspool ei anna tagatist tehingupõhiselt, teavitavad vastaspooled kauplemisteabehoidlat sellisest antud ja saadud tagatisest portfellipõhiselt vastavalt lisa tabeli 1 lahtritele 21–35.


  3.   Kui lepingu tagatisest teavitatakse portfellipõhiselt, esitab teavitav vastaspool kauplemisteabehoidlale teavitatava lepinguga seotud portfelli tunnuskoodi vastavalt lisa tabeli 1 lahtrile 23.


  4.   Muu kui määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10 sätestatud finantssektoriväline vastaspool ei pea teavitama tagatisest ja käesoleva määruse lisa tabeli 1 kohasest lepingu turuhinnas hindamisest või mudelipõhisest hindamisest.


  5.   Kui lepingu kliirib keskne vastaspool, teatab vastaspool keskse vastaspoole määratud lepingu väärtuse vastavalt lisa tabeli 1 lahtritele 17–20.


  6.   Kui lepingut ei kliiri keskne vastaspool, teatab vastaspool vastavalt käesoleva määruse lisa tabeli 1 lahtritele 17–20 lepingu väärtuse, mis on määratud vastavalt metoodikale, mis on sätestatud liidus vastu võetud ja komisjoni määruses (EÜ) nr 1126/2008 (*1) osutatud rahvusvahelises finantsaruandlusstandardis (IFRS) 13 Õiglase väärtuse mõõtmine.



  (*1)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

2)

Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Kliiritud tehingud

1.   Kui tuletislepingu üksikasjad on kooskõlas määruse (EL) nr 648/2012 artikliga 9 juba teatatud ja kui keskne vastaspool lepingu pärast seda kliirib, teatatakse lepingust kui lõpetatust, märkides lisa tabeli 2 lahtrisse 93 toimingu liigiks „Early Termination“, ning teavitatakse kliirimisest tulenevatest uutest lepingutest.

2.   Kui leping on sõlmitud kauplemiskohas ja samal päeval kliiritud, teavitatakse ainult kliirimisest tulenevatest lepingutest.

Artikkel 3

Riskidest teavitamine

1.   Lisa tabeli 1 kohaselt nõutavad andmed tagatise kohta peavad sisaldama kõiki antud ja saadud tagatisi vastavalt lisa tabeli 1 lahtritele 21–35.

2.   Kui vastaspool ei anna tagatist tehingupõhiselt, teavitavad vastaspooled kauplemisteabehoidlat sellisest antud ja saadud tagatisest portfellipõhiselt vastavalt lisa tabeli 1 lahtritele 21–35.

3.   Kui lepingu tagatisest teavitatakse portfellipõhiselt, esitab teavitav vastaspool kauplemisteabehoidlale teavitatava lepinguga seotud portfelli tunnuskoodi vastavalt lisa tabeli 1 lahtrile 23.

4.   Muu kui määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 10 sätestatud finantssektoriväline vastaspool ei pea teavitama tagatisest ja käesoleva määruse lisa tabeli 1 kohasest lepingu turuhinnas hindamisest või mudelipõhisest hindamisest.

5.   Kui lepingu kliirib keskne vastaspool, teatab vastaspool keskse vastaspoole määratud lepingu väärtuse vastavalt lisa tabeli 1 lahtritele 17–20.

6.   Kui lepingut ei kliiri keskne vastaspool, teatab vastaspool vastavalt käesoleva määruse lisa tabeli 1 lahtritele 17–20 lepingu väärtuse, mis on määratud vastavalt metoodikale, mis on sätestatud liidus vastu võetud ja komisjoni määruses (EÜ) nr 1126/2008 (*1) osutatud rahvusvahelises finantsaruandlusstandardis (IFRS) 13 Õiglase väärtuse mõõtmine.

(*1)  Komisjoni 3. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1126/2008, millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (ELT L 320, 29.11.2008, lk 1).“
  "

*1

| 3) | Lisatakse artikkel 3a:

  „Artikkel 3a
  Tinglik väärtus

  1.   Lisa tabeli 2 lahtris 20 osutatud tuletislepingu tinglik väärtus märgitakse järgmiselt:






  a) | rahaühikutes arveldatavate vahetuslepingute, futuurlepingute ja forvardlepingute korral võrdlussumma, mille põhjal määratakse tuletisinstrumentide turul kindlaks lepingulised maksed; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Tinglik väärtus

1.   Lisa tabeli 2 lahtris 20 osutatud tuletislepingu tinglik väärtus märgitakse järgmiselt:

a)

rahaühikutes arveldatavate vahetuslepingute, futuurlepingute ja forvardlepingute korral võrdlussumma, mille põhjal määratakse tuletisinstrumentide turul kindlaks lepingulised maksed;

| b) | optsioonide korral täitmishinna põhjal arvutatud väärtus; |
| --- | --- |

b)

optsioonide korral täitmishinna põhjal arvutatud väärtus;

| c) | hinnavahelepingute korral ja kui tegu on tuletislepingutega, mis on seotud ühikutes, nagu barrelites või tonnides mõõdetava kaubaga, summa koguse eest lepingus sätestatud hinna korral; |
| --- | --- |

c)

hinnavahelepingute korral ja kui tegu on tuletislepingutega, mis on seotud ühikutes, nagu barrelites või tonnides mõõdetava kaubaga, summa koguse eest lepingus sätestatud hinna korral;

| d) | kui tegu on tuletislepingutega, mille tinglik väärtus arvutatakse alusvara hinna põhjal ja kui nimetatud hind on kättesaadav ainult arveldamise hetkel, alusvara päevalõpu hind lepingu sõlmimise kuupäeval. |
| --- | --- |

d)

kui tegu on tuletislepingutega, mille tinglik väärtus arvutatakse alusvara hinna põhjal ja kui nimetatud hind on kättesaadav ainult arveldamise hetkel, alusvara päevalõpu hind lepingu sõlmimise kuupäeval.

2.   Kui tuletislepingu tinglik väärtus aja jooksul muutub, märgitakse algsesse teatesse tinglik väärtus, mis on kohaldatav tuletislepingu sõlmimise kuupäeval.“

| 4) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Andmete ajalugu
  Ajaloos tuleb registreerida kauplemisteabehoidlas säilitatavatesse andmetesse tehtavad muudatused ning muudatusi taotlevad isikud, kelleks võib vajaduse korral olla ka kauplemisteabehoidla ise, samuti muudatuse põhjus, muutmise kuupäev, ajatempel ja muudatuse selge kirjeldus, sealhulgas andmete esialgne ja muudetud sisu, nagu on nõutud lisa tabeli 2 lahtris 93.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Andmete ajalugu

Ajaloos tuleb registreerida kauplemisteabehoidlas säilitatavatesse andmetesse tehtavad muudatused ning muudatusi taotlevad isikud, kelleks võib vajaduse korral olla ka kauplemisteabehoidla ise, samuti muudatuse põhjus, muutmise kuupäev, ajatempel ja muudatuse selge kirjeldus, sealhulgas andmete esialgne ja muudetud sisu, nagu on nõutud lisa tabeli 2 lahtris 93.“

| 5) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

5)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 148/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks kauplemisteabehoidlale esitatav miinimumteave (ELT L 52, 23.2.2013, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

---

LISA

„LISA

Kauplemisteabehoidlale esitatav teave

Tabel 1

Vastaspoole andmed

| | Lahter | Esitatavad andmed |
| --- | --- | --- |
| | Lepinguosalised | |
| 1 | Teabe ajatempel | Kauplemisteabehoidlale andmete esitamise kuupäev ja aeg. |
| 2 | Teavitava vastaspoole tunnuskood | Kordumatu tunnuskood, mis tähistab andmeid esitavat lepingu vastaspoolt. |
| 3 | Teise vastaspoole tunnuskoodi liik | Teise vastaspoole identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik. |
| 4 | Teise vastaspoole tunnuskood | Lepingu teise vastaspoole kordumatu tunnuskood.
  Lahter täidetakse teavitava vastaspoole seisukohast lähtudes. Eraisiku puhul kasutatakse järjekindlalt kliendi tunnuskoodi. |
| 5 | Teise vastaspoole riik | Selle riigi kood, kus on teise vastaspoole registrijärgne asukoht; kui teine vastaspool on füüsiline isik, märkida elukohariigi kood. |
| 6 | Teavitava vastaspoole tegevusvaldkond | Valdkond, milles teavitav vastaspool tegutseb.
  Kui teavitav vastaspool on finantssektori vastaspool, kantakse sellesse lahtrisse kõik kõnealuse vastaspoole suhtes kohaldatavad finantssektori vastaspoolte taksonoomia koodid.
  Kui teavitav vastaspool on finantssektoriväline vastaspool, kantakse sellesse lahtrisse kõik kõnealuse vastaspoole suhtes kohaldatavad finantssektoriväliste vastaspoolte taksonoomia koodid.
  Kui ära tuuakse rohkem kui üks tegevusala, tuleb koodid reastada neile vastava tegevuse suhtelise tähtsuse järjekorras. |
| 7 | Teavitava vastaspoole liik | Märgitakse, kas teavitav vastaspool on keskne vastaspool, finantssektori vastaspool, finantssektoriväline vastaspool või muud liiki vastaspool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (1) artikli 1 lõikele 5 või artikli 2 punktidele 1, 8 ja 9. |
| 8 | Maakleri tunnuskood | Kui maakler tegutseb teavitava vastaspoole vahendajana muutumata ise vastaspooleks, esitab teavitav vastaspool sellise maakleri kordumatu tunnuskoodi. |
| 9 | Teadet esitava üksuse tunnuskood | Kui teavitav vastaspool on teate esitamise delegeerinud kolmandale isikule või teisele vastaspoolele, tuleb selles lahtris esitada sellise üksuse kordumatu tunnuskood.
  Vastasel juhul jäetakse lahter tühjaks. |
| 10 | Kliiriva liikme tunnuskood | Juhul kui tuletisleping kliiritakse ja teavitav vastaspool ei ole ise kliiriv liige, esitatakse selles lahtris selle kliiriva liikme kordumatu tunnuskood, kelle kaudu tuletisleping kliiritakse. |
| 11 | Õigustatud isiku tunnuskoodi liik | Õigustatud isiku identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik. |
| 12 | Õigustatud isiku tunnuskood | Esitatakse lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste subjektiks olev isik.
  Kui tehing täidetakse sellise struktuuri kaudu nagu usaldusfond või fond, mis esindab paljusid õigustatud isikuid, näidatakse õigustatud isikuna nimetatud struktuur.
  Kui õigustatud isik ei ole selle lepingu vastaspool, tuvastab teavitav vastaspool sellise õigustatud isiku kordumatu tunnuskoodiga või eraisiku puhul järjekindlalt kasutatava kliendi tunnuskoodiga, mille on määranud eraisiku poolt kasutatav juriidiline isik. |
| 13 | Kauplemisvolitused | Näitab, kas teavitav vastaspool on lepingu sõlminud oma arvel kauplejana (enda või kliendi nimel) või volitatud kauplejana (kliendi eest ja nimel). |
| 14 | Vastaspoole roll | Märgitakse, kas teavitav vastaspool on ostja või müüja. |
| 15 | Otsene seotus äritegevuse või finantseerimistegevusega | Esitatakse teave selle kohta, kas leping on objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt seotud äritegevuse või finantseerimistegevusega määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 3 tähenduses.
  Väli jäetakse tühjaks, kui teavitav vastaspool on finantssektori vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 8 tähenduses. |
| 16 | Kliirimiskünnis | Esitatakse teave selle kohta, kas teavitav vastaspool ületab kliirimiskünnist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 3 tähenduses.
  Väli jäetakse tühjaks, kui teavitav vastaspool on finantssektori vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 8 tähenduses. |
| 17 | Lepingu väärtus | Esitatakse teave lepingu turuhinnas hindamise või vajaduse korral mudelipõhise hindamise kohta määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 2 tähenduses. Kliiritud tehingu korral kasutatakse keskse vastaspoole määratud väärtust. |
| 18 | Valuuta, milles väärtus on väljendatud | Lepingu väärtuse hindamisel kasutatud valuuta. |
| 19 | Väärtuse hindamise ajatempel | Viimase hindamise kuupäev ja kellaaeg. Turuhinnas hindamise korral märkida võrdlushindade avaldamise kuupäev ja kellaaeg. |
| 20 | Väärtuse hindamise liik | Märgitakse, kas tegemist oli turuhinnas hindamisega, mudelipõhise hindamisega või keskse vastaspoole esitatud väärtusega. |
| 21 | Tagatus | Märgitakse, kas vastaspooled on sõlminud tagatislepingu. |
| 22 | Tagatisportfell | Märgitakse, kas tagatis on antud portfellipõhiselt.
  Tagatisportfelli puhul arvutatakse tagatis lepingute kogumi netopositsioonide alusel, mitte tehingupõhiselt. |
| 23 | Tagatisportfelli tunnuskood | Kui tagatist kajastatakse portfellipõhiselt, tuleb märkida portfelli kordumatu tunnuskood, mille on kindlaks määranud teavitav vastaspool. |
| 24 | Antud alustamise tagatis | Selle alustamise tagatise väärtus, mille andmeid esitav vastaspool andis teisele vastaspoolele.
  Kui alustamise tagatis anti portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses antud alustamise tagatise koguväärtus. |
| 25 | Antud alustamise tagatise valuuta | Märgitakse antud alustamise tagatise valuuta. |
| 26 | Antud variatsioonitagatis | Selle variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus, mille andmeid esitav vastaspool andis teisele vastaspoolele.
  Kui variatsioonitagatis anti portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses antud variatsioonitagatise koguväärtus. |
| 27 | Antud variatsioonitagatise valuuta | Märgitakse antud variatsioonitagatise valuuta. |
| 28 | Saadud alustamise tagatis | Selle alustamise tagatise väärtus, mille teavitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.
  Kui alustamise tagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses saadud alustamise tagatise koguväärtus. |
| 29 | Saadud alustamise tagatise valuuta | Märgitakse saadud alustamise tagatise valuuta. |
| 30 | Saadud variatsioonitagatis | Selle variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus, mille andmeid esitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.
  Kui variatsioonitagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses saadud variatsioonitagatise koguväärtus. |
| 31 | Saadud variatsioonitagatise valuuta | Märgitakse saadud variatsioonitagatise valuuta. |
| 32 | Antud ülemäärane tagatis | Nõutud tagatist ületava antud tagatise väärtus. |
| 33 | Antud ülemäärase tagatise valuuta | Märgitakse antud ülemäärase tagatise valuuta. |
| 34 | Saadud ülemäärane tagatis | Nõutud tagatist ületava saadud tagatise väärtus. Tagatis |
| 35 | Saadud ülemäärase tagatise valuuta | Märgitakse saadud ülemäärase tagatise valuuta. |

Lahter

Esitatavad andmed

Lepinguosalised

1

Teabe ajatempel

Kauplemisteabehoidlale andmete esitamise kuupäev ja aeg.

2

Teavitava vastaspoole tunnuskood

Kordumatu tunnuskood, mis tähistab andmeid esitavat lepingu vastaspoolt.

3

Teise vastaspoole tunnuskoodi liik

Teise vastaspoole identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik.

4

Teise vastaspoole tunnuskood

Lepingu teise vastaspoole kordumatu tunnuskood.

Lahter täidetakse teavitava vastaspoole seisukohast lähtudes. Eraisiku puhul kasutatakse järjekindlalt kliendi tunnuskoodi.

5

Teise vastaspoole riik

Selle riigi kood, kus on teise vastaspoole registrijärgne asukoht; kui teine vastaspool on füüsiline isik, märkida elukohariigi kood.

6

Teavitava vastaspoole tegevusvaldkond

Valdkond, milles teavitav vastaspool tegutseb.

Kui teavitav vastaspool on finantssektori vastaspool, kantakse sellesse lahtrisse kõik kõnealuse vastaspoole suhtes kohaldatavad finantssektori vastaspoolte taksonoomia koodid.

Kui teavitav vastaspool on finantssektoriväline vastaspool, kantakse sellesse lahtrisse kõik kõnealuse vastaspoole suhtes kohaldatavad finantssektoriväliste vastaspoolte taksonoomia koodid.

Kui ära tuuakse rohkem kui üks tegevusala, tuleb koodid reastada neile vastava tegevuse suhtelise tähtsuse järjekorras.

7

Teavitava vastaspoole liik

Märgitakse, kas teavitav vastaspool on keskne vastaspool, finantssektori vastaspool, finantssektoriväline vastaspool või muud liiki vastaspool vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (1) artikli 1 lõikele 5 või artikli 2 punktidele 1, 8 ja 9.

8

Maakleri tunnuskood

Kui maakler tegutseb teavitava vastaspoole vahendajana muutumata ise vastaspooleks, esitab teavitav vastaspool sellise maakleri kordumatu tunnuskoodi.

9

Teadet esitava üksuse tunnuskood

Kui teavitav vastaspool on teate esitamise delegeerinud kolmandale isikule või teisele vastaspoolele, tuleb selles lahtris esitada sellise üksuse kordumatu tunnuskood.

Vastasel juhul jäetakse lahter tühjaks.

10

Kliiriva liikme tunnuskood

Juhul kui tuletisleping kliiritakse ja teavitav vastaspool ei ole ise kliiriv liige, esitatakse selles lahtris selle kliiriva liikme kordumatu tunnuskood, kelle kaudu tuletisleping kliiritakse.

11

Õigustatud isiku tunnuskoodi liik

Õigustatud isiku identifitseerimiseks kasutatava tunnuskoodi liik.

12

Õigustatud isiku tunnuskood

Esitatakse lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste subjektiks olev isik.

Kui tehing täidetakse sellise struktuuri kaudu nagu usaldusfond või fond, mis esindab paljusid õigustatud isikuid, näidatakse õigustatud isikuna nimetatud struktuur.

Kui õigustatud isik ei ole selle lepingu vastaspool, tuvastab teavitav vastaspool sellise õigustatud isiku kordumatu tunnuskoodiga või eraisiku puhul järjekindlalt kasutatava kliendi tunnuskoodiga, mille on määranud eraisiku poolt kasutatav juriidiline isik.

13

Kauplemisvolitused

Näitab, kas teavitav vastaspool on lepingu sõlminud oma arvel kauplejana (enda või kliendi nimel) või volitatud kauplejana (kliendi eest ja nimel).

14

Vastaspoole roll

Märgitakse, kas teavitav vastaspool on ostja või müüja.

15

Otsene seotus äritegevuse või finantseerimistegevusega

Esitatakse teave selle kohta, kas leping on objektiivselt mõõdetaval viisil otseselt seotud äritegevuse või finantseerimistegevusega määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 3 tähenduses.

Väli jäetakse tühjaks, kui teavitav vastaspool on finantssektori vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 8 tähenduses.

16

Kliirimiskünnis

Esitatakse teave selle kohta, kas teavitav vastaspool ületab kliirimiskünnist määruse (EL) nr 648/2012 artikli 10 lõike 3 tähenduses.

Väli jäetakse tühjaks, kui teavitav vastaspool on finantssektori vastaspool määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 8 tähenduses.

17

Lepingu väärtus

Esitatakse teave lepingu turuhinnas hindamise või vajaduse korral mudelipõhise hindamise kohta määruse (EL) nr 648/2012 artikli 11 lõike 2 tähenduses. Kliiritud tehingu korral kasutatakse keskse vastaspoole määratud väärtust.

18

Valuuta, milles väärtus on väljendatud

Lepingu väärtuse hindamisel kasutatud valuuta.

19

Väärtuse hindamise ajatempel

Viimase hindamise kuupäev ja kellaaeg. Turuhinnas hindamise korral märkida võrdlushindade avaldamise kuupäev ja kellaaeg.

20

Väärtuse hindamise liik

Märgitakse, kas tegemist oli turuhinnas hindamisega, mudelipõhise hindamisega või keskse vastaspoole esitatud väärtusega.

21

Tagatus

Märgitakse, kas vastaspooled on sõlminud tagatislepingu.

22

Tagatisportfell

Märgitakse, kas tagatis on antud portfellipõhiselt.

Tagatisportfelli puhul arvutatakse tagatis lepingute kogumi netopositsioonide alusel, mitte tehingupõhiselt.

23

Tagatisportfelli tunnuskood

Kui tagatist kajastatakse portfellipõhiselt, tuleb märkida portfelli kordumatu tunnuskood, mille on kindlaks määranud teavitav vastaspool.

24

Antud alustamise tagatis

Selle alustamise tagatise väärtus, mille andmeid esitav vastaspool andis teisele vastaspoolele.

Kui alustamise tagatis anti portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses antud alustamise tagatise koguväärtus.

25

Antud alustamise tagatise valuuta

Märgitakse antud alustamise tagatise valuuta.

26

Antud variatsioonitagatis

Selle variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus, mille andmeid esitav vastaspool andis teisele vastaspoolele.

Kui variatsioonitagatis anti portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses antud variatsioonitagatise koguväärtus.

27

Antud variatsioonitagatise valuuta

Märgitakse antud variatsioonitagatise valuuta.

28

Saadud alustamise tagatis

Selle alustamise tagatise väärtus, mille teavitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.

Kui alustamise tagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses saadud alustamise tagatise koguväärtus.

29

Saadud alustamise tagatise valuuta

Märgitakse saadud alustamise tagatise valuuta.

30

Saadud variatsioonitagatis

Selle variatsioonitagatise (k.a rahas arveldamine) väärtus, mille andmeid esitav vastaspool sai teiselt vastaspoolelt.

Kui variatsioonitagatis saadi portfellipõhiselt, tuleks lahtris esitada portfelliga seoses saadud variatsioonitagatise koguväärtus.

31

Saadud variatsioonitagatise valuuta

Märgitakse saadud variatsioonitagatise valuuta.

32

Antud ülemäärane tagatis

Nõutud tagatist ületava antud tagatise väärtus.

33

Antud ülemäärase tagatise valuuta

Märgitakse antud ülemäärase tagatise valuuta.

34

Saadud ülemäärane tagatis

Nõutud tagatist ületava saadud tagatise väärtus. Tagatis

35

Saadud ülemäärase tagatise valuuta

Märgitakse saadud ülemäärase tagatise valuuta.

Tabel 2

Üldandmed

| | Väli | Esitatavad andmed | Tuletislepingu liik |
| --- | --- | --- | --- |
| | Jagu 2a – Lepingu liik | | Kõik lepingud |
| 1 | Lepingu liik | Iga teates sisalduv leping klassifitseeritakse vastavalt selle liigile. | |
| 2 | Varaklass | Iga teates sisalduv leping klassifitseeritakse vastavalt selle aluseks olevale varaklassile. | |
| | Jagu 2b – Andmed lepingu kohta | | Kõik lepingud |
| 3 | Toote klassifitseerimise viis | Kasutatav toote klassifitseerimise viis. | |
| 4 | Toote klassifitseerimine | Kui toode identifitseeritakse rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit (ISIN) või instrumendi alternatiivset tunnuskoodi (AII) kasutades, märgitakse finantsinstrumentide klassifikatsiooni (CFI) kood.
  Kui ISIN või AII ei ole kättesaadavad, märgitakse toote jaoks heaks kiidetud kordumatu tunnuskood (UPI). UPI heakskiitmiseni klassifitseeritakse sellised tooted CFI koodi kasutades. | |
| 5 | Toote identifitseerimise viis | Kasutatav toote identifitseerimise viis. | |
| 6 | Toote identifitseerimisandmed | Toode identifitseeritakse ISIN või AII koodi kasutades. AII koodi kasutatakse juhul, kui tootega kaubeldakse kauplemiskohas, mis on liigitatud AII-ks ESMA veebisaidil avaldatud ning pädevate asutuste poolt komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (2) artikli 13 lõike 2 kohaselt edastatud teabe põhjal loodud registris.
  AII koodi kasutatakse ainult komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäevani. | |
| 7 | Alusvara identifitseerimise viis | Kasutatav alusvara identifitseerimise viis. | |
| 8 | Alusvara identifitseerimisandmed | Otsese alusvara kohta esitatakse kordumatu tunnuskood vastavalt selle liigile.
  AII koodi kasutatakse ainult komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäevani.
  Krediidiriski vahetustehingute korral märkida võlainstrumendi ISIN kood.
  Finantsinstrumentide korvi korral, mis koosneb muu hulgas kauplemiskohas kaubeldavatest finantsinstrumentidest, näidatakse ainult kauplemiskohas kaubeldavad finantsinstrumendid. | |
| 9 | Tinglik valuuta 1 | Tingliku väärtuse jaoks kasutatav valuuta.
  Intressimääratuletislepingu või valuutatuletislepingu puhul esitatakse poole 1 tinglik valuuta. | |
| 10 | Tinglik valuuta 2 | Tingliku väärtuse jaoks kasutatav teine valuuta.
  Intressimääratuletislepingu või valuutatuletislepingu puhul esitatakse poole 2 tinglik valuuta. | |
| 11 | Ülekantav valuuta | Esitatakse ülekantav valuuta. | |
| | Jagu 2c – Tehinguandmed | | Kõik lepingud |
| 12 | Tehingu tunnuskood | Seni, kuni üleilmne tehingu kordumatu tunnuskood ei ole kättesaadav, teise vastaspoolega kokku lepitud tehingu kordumatu tunnuskood. | |
| 13 | Teate kontrollnumber | Kordumatu number, mis tähistab tuletislepingu sama täitmist käsitlevate teadete rühma. | |
| 14 | Komplekstehingu osa tunnus | Teavitava ühingu sisemine tunnuskood, millega identifitseeritakse ja seotakse omavahel kõik teated, mis käsitlevad ühte ja sama tuletislepingute kombinatsioonist koosnevat tuletislepingut. Kood peab olema tuletislepingu kohta käivate tehinguaruannete rühma puhul vastaspoole tasandil kordumatu.
  Välja kasutatakse ainult juhul, kui ühing täidab kahest või enamast tuletislepingust koosneva tuletislepingu ja kui andmeid nimetatud lepingu kohta ei ole ühe teatega võimalik nõuetekohaselt esitada. | |
| 15 | Täitmiskoht | Esitatakse tuletislepingu täitmiskoha kordumatu tunnuskood.
  Kui leping sõlmiti börsiväliselt ja kui asjaomane finantsinstrument on kauplemiskohas kauplemisele lubatud või sellega kauplemiskohas kaubeldakse, kasutatakse MIC koodi „XOFF“.
  Kui leping sõlmiti börsiväliselt ja kui asjaomast finantsinstrumenti ei ole kauplemiskohas kauplemisele lubatud või sellega kauplemiskohas ei kaubelda, kasutatakse MIC koodi „XXXX“. | |
| 16 | Tihendamine | Märgitakse, kas leping tuleneb tihendamisest määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 47 tähenduses. | |
| 17 | Hind/määr | Esitatakse tuletislepingu hind, vajadusel tasud ja kogunenud intressid. | |
| 18 | Hinna esitamise viis | Viis, kuidas hinda väljendatakse. | |
| 19 | Hinna valuuta | Valuuta, milles hind/määr on nomineeritud. | |
| 20 | Tinglik väärtus | Viitemäär, mille alusel määratakse kindlaks lepingulised maksed. Osalise lõpetamise või amortisatsiooni korral või kui tinglik väärtus lepingu iseloomust tulenevalt aja jooksul muutub, kajastab see pärast muutuse toimumist säilivat tinglikku väärtust. | |
| 21 | Hinnakordaja | Esitatakse finantsinstrumendi kauplemiskoguse ühikute arv (näiteks lepinguga hõlmatud tuletisinstrumentide arv). | |
| 22 | Kogus | Teatega hõlmatud lepingute arv.
  Hinnavahekihlvedude korral on kogus panustatud rahaline väärtus otseselt alusvaraks oleva finantsinstrumendi punkti muutuse kohta. | |
| 23 | Ettemakse | Esitatakse lepingu sõlmimise selliste tasude suurus, mida teavitav vastaspool maksab või saab. | |
| 24 | Ülekande liik | Näidatakse, kas lepingu arveldamine toimub füüsiliselt või rahas. | |
| 25 | Täitmise ajatempel | Lepingu täitmise kuupäev ja kellaaeg. | |
| 26 | Jõustumiskuupäev | Esitatakse lepingust tulenevate kohustuste jõustumise kuupäev. | |
| 27 | Tähtpäev | Esitatakse teavitatud lepingu esialgne tähtpäev.
  Lepingu ennetähtaegset lõpetamist selles lahtris ei kajastata. | |
| 28 | Lõpetamise kuupäev | Lõpetamise kuupäev, juhul kui kajastatav leping lõpetati ennetähtaegselt. | |
| 29 | Arvelduskuupäev | Esitatakse alusvara arvelduse kuupäev.
  Kui kuupäevi on mitu, võib kasutada lisavälju. | |
| 30 | Raamlepingu liik | Raamlepingu olemasolu korral selle viide (näiteks ISDA raamleping, energia ostu ja müügi raamleping, rahvusvaheline FOREXi raamleping, Euroopa raamleping või mis tahes kohalik raamleping). | |
| 31 | Raamlepingu versioon | Raamlepingu olemasolu korral näidata selle versiooni aasta (nt 1992, 2002), mida kajastatud tehingu puhul kasutati. | |
| | Jagu 2d – Riskide maandamine/teavitamine | | Kõik lepingud |
| 32 | Kinnitamise ajatempel | Kinnitamise kuupäev ja kellaaeg, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 (4) artiklis 12. | |
| 33 | Kinnitamise liik | Kas leping kinnitati elektrooniliselt, mitte-elektrooniliselt või jäeti kinnitamata. | |
| | Jagu 2e – Kliirimine | | Kõik lepingud |
| 34 | Kliirimiskohustus | Näitab, kas lepingu sõlmimise ajal kuulub kajastatav leping sellisesse börsiväliste tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kehtib kliirimiskohustus, ning kas lepingu mõlema vastaspoole suhtes kehtib määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kliirimiskohustus. | |
| 35 | Kliiritud | Märgitakse, kas kliiring on toimunud. | |
| 36 | Kliiringu ajatempel | Kliiringu toimumise kellaaeg ja kuupäev. | |
| 37 | Keskne vastaspool | Lepingu kliirimise korral esitatakse lepingu kliirinud keskse vastaspoole kordumatu tunnuskood. | |
| 38 | Grupisisene tehing | Märgitakse, kas lepingu puhul on tegemist grupisisese tehinguga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 tähenduses. | |
| | Jagu 2f – Intressimäärad | | Intressimäära tuletisinstrumendid |
| 39 | Poole 1 fikseeritud intressimäär | Vajaduse korral esitatakse poole 1 fikseeritud intressimäär. | |
| 40 | Poole 2 fikseeritud intressimäär | Vajaduse korral esitatakse poole 2 fikseeritud intressimäär. | |
| 41 | Poole 1 fikseeritud intressimäära arvestusmeetod | Vajaduse korral esitatakse poole 1 fikseeritud intressimäära arvestusperioodi tegelik päevade arv. | |
| 42 | Poole 2 fikseeritud intressimäära arvestusmeetod | Vajaduse korral esitatakse poole 2 fikseeritud intressimäära arvestusperioodi tegelik päevade arv. | |
| 43 | Poole 1 fikseeritud intressi maksesagedus – ajaperiood | Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 fikseeritud intressi maksesagedust. | |
| 44 | Poole 1 fikseeritud intressi maksesagedus – kordaja | Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 fikseeritud intressi maksesagedust. | |
| 45 | Poole 2 fikseeritud intressi maksesagedus – ajaperiood | Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 2 fikseeritud intressi maksesagedust. | |
| 46 | Poole 2 fikseeritud intressi maksesagedus – kordaja | Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 fikseeritud intressi maksesagedust. | |
| 47 | Poole 1 ujuva intressi maksesagedus – ajaperiood | Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi maksesagedust. | |
| 48 | Poole 1 ujuva intressi maksesagedus – kordaja | Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi maksesagedust. | |
| 49 | Poole 2 ujuva intressi maksesagedus – ajaperiood | Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi maksesagedust. | |
| 50 | Poole 2 ujuva intressi maksesagedus – kordaja | Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi maksesagedust. | |
| 51 | Poole 1 ujuva intressi muutmissagedus – ajaperiood | Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi muutmissagedust. | |
| 52 | Poole 1 ujuva intressi muutmissagedus – kordaja | Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi muutmissagedust. | |
| 53 | Poole 2 ujuva intressi muutmissagedus – ajaperiood | Vajaduse korral esitatakse poole 2 ujuva intressi muutmissagedus. | |
| 54 | Poole 2 ujuva intressi muutmissagedus – kordaja | Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi muutmissagedust. | |
| 55 | Poole 1 ujuv intressimäär | Vajaduse korral esitatakse kasutatud intressimäärad, mida muudetakse eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel ja turu tavapärase viiteintressimäära alusel. | |
| 56 | Poole 1 ujuva intressi baasperiood – ajaperiood | Ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi baasperioodi. | |
| 57 | Poole 1 ujuva intressi baasperiood – kordaja | Ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi baasperioodi. | |
| 58 | Poole 2 ujuv intressimäär | Vajaduse korral esitatakse kasutatud intressimäärad, mida muudetakse eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel ja turu tavapärase viiteintressimäära alusel. | |
| 59 | Poole 2 ujuva intressi baasperiood – ajaperiood | Ajaperiood, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi baasperioodi. | |
| 60 | Poole 2 ujuva intressi baasperiood – kordaja | Ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi baasperioodi. | |
| | Jagu 2 g – Valuutavahetus | | Valuutatuletisinstrumendid |
| 61 | Ülekandevaluuta 2 | Esitatakse vahetusvaluuta, kui see ei lange kokku ülekandevaluutaga. | |
| 62 | Vahetuskurss 1 | Vahetuskurss lepingu sõlmimise kuupäeval ja kellaajal. Esitatakse hinnavaluutas väljendatud alusvääringu hinnana. | |
| 63 | Valuuta forvardkurss | Valuuta forvardkurss, milles osapooled on lepingus kokku leppinud. Esitatakse hinnavaluutas väljendatud alusvääringu hinnana. | |
| 64 | Vahetuskursi alus | Esitatakse vahetuskursi alus. | |
| | Jagu 2h – kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid | | Kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumendid |
| | Üldine | | |
| 65 | Aluseks olev kaup | Märgitakse lepingu aluseks oleva kauba liik. | |
| 66 | Kauba andmed | Esitatakse üksikasjalikud andmed lahtris 65 märgitud iga kauba kohta. | |
| | Energia | Väljad 67 – 77 täidetakse ainult liidus tarnitava maagaasi ja elektrienergiaga seotud tuletislepingute korral. | |
| 67 | Tarnekoht või -tsoon | Esitatakse turupiirkonna tarnekoht. | |
| 68 | Ühenduspunkt | Esitatakse transpordilepingu piirid ja piiripunktid. | |
| 69 | Koormuse liik | Tarneprofiil. | |
| | Korratakse lahtrite 70–77 andmeid | | |
| 70 | Koormuse tarneajavahemikud | Ajavahemik iga tundide bloki või profiili jaoks. | |
| 71 | Tarne alguskuupäev ja -aeg | Tarne alguse kuupäev ja kellaaeg. | |
| 72 | Tarne lõppkuupäev ja -aeg | Tarne lõpu kuupäev ja kellaeg. | |
| 73 | Kestus | Tarneperioodi kestus. | |
| 74 | Nädalapäevad | Tarne nädalapäevad. | |
| 75 | Tarnevõimsus | Iga lahtris 70 näidatud tarneajavahemiku tarnevõimsus. | |
| 76 | Koguse ühik | Kogus tunnipõhiselt megavatt-tundides või päevapõhiselt kilovatt-päevades või tundides, mis vastab aluseks olevale kaubale. | |
| 77 | Koguse hind tarneajavahemikul | Vajaduse korral esitatakse kogusehind tarneajavahemikul. | |
| | Jagu 2i – Optsioonid | | Optsioonilepingud |
| 78 | Optsiooni liik | Märge selle kohta, kas tuletisleping on ostuoptsioon (õigus osta konkreetne alusvara) või müügioptsioon (õigus müüa konkreetset alusvara) või et tuletislepingu täitmise hetkel ei ole võimalik kindlaks teha, kas tegu on ostu-või müügioptsiooniga.






  — | Vahetusoptsioonide puhul kasutatakse järgmisi koode: |

Väli

Esitatavad andmed

Tuletislepingu liik

Jagu 2a – Lepingu liik

Kõik lepingud

1

Lepingu liik

Iga teates sisalduv leping klassifitseeritakse vastavalt selle liigile.

2

Varaklass

Iga teates sisalduv leping klassifitseeritakse vastavalt selle aluseks olevale varaklassile.

Jagu 2b – Andmed lepingu kohta

Kõik lepingud

3

Toote klassifitseerimise viis

Kasutatav toote klassifitseerimise viis.

4

Toote klassifitseerimine

Kui toode identifitseeritakse rahvusvahelist väärtpaberite identifitseerimisnumbrit (ISIN) või instrumendi alternatiivset tunnuskoodi (AII) kasutades, märgitakse finantsinstrumentide klassifikatsiooni (CFI) kood.

Kui ISIN või AII ei ole kättesaadavad, märgitakse toote jaoks heaks kiidetud kordumatu tunnuskood (UPI). UPI heakskiitmiseni klassifitseeritakse sellised tooted CFI koodi kasutades.

5

Toote identifitseerimise viis

Kasutatav toote identifitseerimise viis.

6

Toote identifitseerimisandmed

Toode identifitseeritakse ISIN või AII koodi kasutades. AII koodi kasutatakse juhul, kui tootega kaubeldakse kauplemiskohas, mis on liigitatud AII-ks ESMA veebisaidil avaldatud ning pädevate asutuste poolt komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (2) artikli 13 lõike 2 kohaselt edastatud teabe põhjal loodud registris.

AII koodi kasutatakse ainult komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäevani.

7

Alusvara identifitseerimise viis

Kasutatav alusvara identifitseerimise viis.

8

Alusvara identifitseerimisandmed

Otsese alusvara kohta esitatakse kordumatu tunnuskood vastavalt selle liigile.

AII koodi kasutatakse ainult komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamise kuupäevani.

Krediidiriski vahetustehingute korral märkida võlainstrumendi ISIN kood.

Finantsinstrumentide korvi korral, mis koosneb muu hulgas kauplemiskohas kaubeldavatest finantsinstrumentidest, näidatakse ainult kauplemiskohas kaubeldavad finantsinstrumendid.

9

Tinglik valuuta 1

Tingliku väärtuse jaoks kasutatav valuuta.

Intressimääratuletislepingu või valuutatuletislepingu puhul esitatakse poole 1 tinglik valuuta.

10

Tinglik valuuta 2

Tingliku väärtuse jaoks kasutatav teine valuuta.

Intressimääratuletislepingu või valuutatuletislepingu puhul esitatakse poole 2 tinglik valuuta.

11

Ülekantav valuuta

Esitatakse ülekantav valuuta.

Jagu 2c – Tehinguandmed

Kõik lepingud

12

Tehingu tunnuskood

Seni, kuni üleilmne tehingu kordumatu tunnuskood ei ole kättesaadav, teise vastaspoolega kokku lepitud tehingu kordumatu tunnuskood.

13

Teate kontrollnumber

Kordumatu number, mis tähistab tuletislepingu sama täitmist käsitlevate teadete rühma.

14

Komplekstehingu osa tunnus

Teavitava ühingu sisemine tunnuskood, millega identifitseeritakse ja seotakse omavahel kõik teated, mis käsitlevad ühte ja sama tuletislepingute kombinatsioonist koosnevat tuletislepingut. Kood peab olema tuletislepingu kohta käivate tehinguaruannete rühma puhul vastaspoole tasandil kordumatu.

Välja kasutatakse ainult juhul, kui ühing täidab kahest või enamast tuletislepingust koosneva tuletislepingu ja kui andmeid nimetatud lepingu kohta ei ole ühe teatega võimalik nõuetekohaselt esitada.

15

Täitmiskoht

Esitatakse tuletislepingu täitmiskoha kordumatu tunnuskood.

Kui leping sõlmiti börsiväliselt ja kui asjaomane finantsinstrument on kauplemiskohas kauplemisele lubatud või sellega kauplemiskohas kaubeldakse, kasutatakse MIC koodi „XOFF“.

Kui leping sõlmiti börsiväliselt ja kui asjaomast finantsinstrumenti ei ole kauplemiskohas kauplemisele lubatud või sellega kauplemiskohas ei kaubelda, kasutatakse MIC koodi „XXXX“.

16

Tihendamine

Märgitakse, kas leping tuleneb tihendamisest määruse (EL) nr 600/2014 artikli 2 lõike 1 punkti 47 tähenduses.

17

Hind/määr

Esitatakse tuletislepingu hind, vajadusel tasud ja kogunenud intressid.

18

Hinna esitamise viis

Viis, kuidas hinda väljendatakse.

19

Hinna valuuta

Valuuta, milles hind/määr on nomineeritud.

20

Tinglik väärtus

Viitemäär, mille alusel määratakse kindlaks lepingulised maksed. Osalise lõpetamise või amortisatsiooni korral või kui tinglik väärtus lepingu iseloomust tulenevalt aja jooksul muutub, kajastab see pärast muutuse toimumist säilivat tinglikku väärtust.

21

Hinnakordaja

Esitatakse finantsinstrumendi kauplemiskoguse ühikute arv (näiteks lepinguga hõlmatud tuletisinstrumentide arv).

22

Kogus

Teatega hõlmatud lepingute arv.

Hinnavahekihlvedude korral on kogus panustatud rahaline väärtus otseselt alusvaraks oleva finantsinstrumendi punkti muutuse kohta.

23

Ettemakse

Esitatakse lepingu sõlmimise selliste tasude suurus, mida teavitav vastaspool maksab või saab.

24

Ülekande liik

Näidatakse, kas lepingu arveldamine toimub füüsiliselt või rahas.

25

Täitmise ajatempel

Lepingu täitmise kuupäev ja kellaaeg.

26

Jõustumiskuupäev

Esitatakse lepingust tulenevate kohustuste jõustumise kuupäev.

27

Tähtpäev

Esitatakse teavitatud lepingu esialgne tähtpäev.

Lepingu ennetähtaegset lõpetamist selles lahtris ei kajastata.

28

Lõpetamise kuupäev

Lõpetamise kuupäev, juhul kui kajastatav leping lõpetati ennetähtaegselt.

29

Arvelduskuupäev

Esitatakse alusvara arvelduse kuupäev.

Kui kuupäevi on mitu, võib kasutada lisavälju.

30

Raamlepingu liik

Raamlepingu olemasolu korral selle viide (näiteks ISDA raamleping, energia ostu ja müügi raamleping, rahvusvaheline FOREXi raamleping, Euroopa raamleping või mis tahes kohalik raamleping).

31

Raamlepingu versioon

Raamlepingu olemasolu korral näidata selle versiooni aasta (nt 1992, 2002), mida kajastatud tehingu puhul kasutati.

Jagu 2d – Riskide maandamine/teavitamine

Kõik lepingud

32

Kinnitamise ajatempel

Kinnitamise kuupäev ja kellaaeg, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 149/2013 (4) artiklis 12.

33

Kinnitamise liik

Kas leping kinnitati elektrooniliselt, mitte-elektrooniliselt või jäeti kinnitamata.

Jagu 2e – Kliirimine

Kõik lepingud

34

Kliirimiskohustus

Näitab, kas lepingu sõlmimise ajal kuulub kajastatav leping sellisesse börsiväliste tuletisinstrumentide klassi, mille suhtes kehtib kliirimiskohustus, ning kas lepingu mõlema vastaspoole suhtes kehtib määruse (EL) nr 648/2012 kohaselt kliirimiskohustus.

35

Kliiritud

Märgitakse, kas kliiring on toimunud.

36

Kliiringu ajatempel

Kliiringu toimumise kellaaeg ja kuupäev.

37

Keskne vastaspool

Lepingu kliirimise korral esitatakse lepingu kliirinud keskse vastaspoole kordumatu tunnuskood.

38

Grupisisene tehing

Märgitakse, kas lepingu puhul on tegemist grupisisese tehinguga määruse (EL) nr 648/2012 artikli 3 tähenduses.

Jagu 2f – Intressimäärad

Intressimäära tuletisinstrumendid

39

Poole 1 fikseeritud intressimäär

Vajaduse korral esitatakse poole 1 fikseeritud intressimäär.

40

Poole 2 fikseeritud intressimäär

Vajaduse korral esitatakse poole 2 fikseeritud intressimäär.

41

Poole 1 fikseeritud intressimäära arvestusmeetod

Vajaduse korral esitatakse poole 1 fikseeritud intressimäära arvestusperioodi tegelik päevade arv.

42

Poole 2 fikseeritud intressimäära arvestusmeetod

Vajaduse korral esitatakse poole 2 fikseeritud intressimäära arvestusperioodi tegelik päevade arv.

43

Poole 1 fikseeritud intressi maksesagedus – ajaperiood

Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 fikseeritud intressi maksesagedust.

44

Poole 1 fikseeritud intressi maksesagedus – kordaja

Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 fikseeritud intressi maksesagedust.

45

Poole 2 fikseeritud intressi maksesagedus – ajaperiood

Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 2 fikseeritud intressi maksesagedust.

46

Poole 2 fikseeritud intressi maksesagedus – kordaja

Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 fikseeritud intressi maksesagedust.

47

Poole 1 ujuva intressi maksesagedus – ajaperiood

Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi maksesagedust.

48

Poole 1 ujuva intressi maksesagedus – kordaja

Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi maksesagedust.

49

Poole 2 ujuva intressi maksesagedus – ajaperiood

Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi maksesagedust.

50

Poole 2 ujuva intressi maksesagedus – kordaja

Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi maksesagedust.

51

Poole 1 ujuva intressi muutmissagedus – ajaperiood

Vajaduse korral esitatakse ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi muutmissagedust.

52

Poole 1 ujuva intressi muutmissagedus – kordaja

Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi muutmissagedust.

53

Poole 2 ujuva intressi muutmissagedus – ajaperiood

Vajaduse korral esitatakse poole 2 ujuva intressi muutmissagedus.

54

Poole 2 ujuva intressi muutmissagedus – kordaja

Vajaduse korral esitatakse ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi muutmissagedust.

55

Poole 1 ujuv intressimäär

Vajaduse korral esitatakse kasutatud intressimäärad, mida muudetakse eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel ja turu tavapärase viiteintressimäära alusel.

56

Poole 1 ujuva intressi baasperiood – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi baasperioodi.

57

Poole 1 ujuva intressi baasperiood – kordaja

Ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 1 ujuva intressi baasperioodi.

58

Poole 2 ujuv intressimäär

Vajaduse korral esitatakse kasutatud intressimäärad, mida muudetakse eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel ja turu tavapärase viiteintressimäära alusel.

59

Poole 2 ujuva intressi baasperiood – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi baasperioodi.

60

Poole 2 ujuva intressi baasperiood – kordaja

Ajaperioodi kordaja, mis kirjeldab poole 2 ujuva intressi baasperioodi.

Jagu 2 g – Valuutavahetus

Valuutatuletisinstrumendid

61

Ülekandevaluuta 2

Esitatakse vahetusvaluuta, kui see ei lange kokku ülekandevaluutaga.

62

Vahetuskurss 1

Vahetuskurss lepingu sõlmimise kuupäeval ja kellaajal. Esitatakse hinnavaluutas väljendatud alusvääringu hinnana.

63

Valuuta forvardkurss

Valuuta forvardkurss, milles osapooled on lepingus kokku leppinud. Esitatakse hinnavaluutas väljendatud alusvääringu hinnana.

64

Vahetuskursi alus

Esitatakse vahetuskursi alus.

Jagu 2h – kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid

Kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumendid

Üldine

65

Aluseks olev kaup

Märgitakse lepingu aluseks oleva kauba liik.

66

Kauba andmed

Esitatakse üksikasjalikud andmed lahtris 65 märgitud iga kauba kohta.

Energia

Väljad 67 – 77 täidetakse ainult liidus tarnitava maagaasi ja elektrienergiaga seotud tuletislepingute korral.

67

Tarnekoht või -tsoon

Esitatakse turupiirkonna tarnekoht.

68

Ühenduspunkt

Esitatakse transpordilepingu piirid ja piiripunktid.

69

Koormuse liik

Tarneprofiil.

Korratakse lahtrite 70–77 andmeid

70

Koormuse tarneajavahemikud

Ajavahemik iga tundide bloki või profiili jaoks.

71

Tarne alguskuupäev ja -aeg

Tarne alguse kuupäev ja kellaaeg.

72

Tarne lõppkuupäev ja -aeg

Tarne lõpu kuupäev ja kellaeg.

73

Kestus

Tarneperioodi kestus.

74

Nädalapäevad

Tarne nädalapäevad.

75

Tarnevõimsus

Iga lahtris 70 näidatud tarneajavahemiku tarnevõimsus.

76

Koguse ühik

Kogus tunnipõhiselt megavatt-tundides või päevapõhiselt kilovatt-päevades või tundides, mis vastab aluseks olevale kaubale.

77

Koguse hind tarneajavahemikul

Vajaduse korral esitatakse kogusehind tarneajavahemikul.

Jagu 2i – Optsioonid

Optsioonilepingud

78

Optsiooni liik

Märge selle kohta, kas tuletisleping on ostuoptsioon (õigus osta konkreetne alusvara) või müügioptsioon (õigus müüa konkreetset alusvara) või et tuletislepingu täitmise hetkel ei ole võimalik kindlaks teha, kas tegu on ostu-või müügioptsiooniga.

—

Vahetusoptsioonide puhul kasutatakse järgmisi koode:

| — | „Put“, kui tegemist on vastuvõtja vahetusoptsiooniga, mille korral ostjal on õigus teha vahetustehing fikseeritud intressi saajana. |
| --- | --- |

—

„Put“, kui tegemist on vastuvõtja vahetusoptsiooniga, mille korral ostjal on õigus teha vahetustehing fikseeritud intressi saajana.

| — | „Call“, kui tegemist on maksja vahetusoptsiooniga, mille korral ostjal on õigus teha vahetustehing fikseeritud intressi maksjana. |
| --- | --- |

—

„Call“, kui tegemist on maksja vahetusoptsiooniga, mille korral ostjal on õigus teha vahetustehing fikseeritud intressi maksjana.

| — | Ülem- ja alammäärade puhul kasutatakse järgmisi koode: |
| --- | --- |

—

Ülem- ja alammäärade puhul kasutatakse järgmisi koode:

| — | „Put“ alammäära korral, |
| --- | --- |

—

„Put“ alammäära korral,

| — | „Call“ ülemmäära korral, |
| --- | --- |

—

„Call“ ülemmäära korral,

79

Optsiooni täitmise tüüp

Märgitakse, kas optsiooni saab täita üksnes kindlaksmääratud kuupäeval (Euroopa ja Aasia tüüp), eelnevalt kindlaksmääratud mitmel kuupäeval (Bermuda) või mis tahes hetkel lepingu kehtivusajal (Ameerika tüüp).

80

Täitmishind (ülem-/alammäär)

Optsiooni täitmishind.

81

Täitmishinna esitamise viis

Viis, kuidas täitmishinda väljendatakse.

82

Alusvara tähtpäev

Vahetusoptsioonide korral alusvaraks oleva vahetuslepingu tähtpäev.

Jagu 2j – Krediidituletisinstrumendid

83

Nõudeõiguse järk

Indeksipõhiste või ühe emitendiga lepingute korral teave nõudeõiguse järgu kohta.

84

Aluseks olev üksus

Märgitakse aluseks olev üksus.

85

Maksesagedus

Intressimäära või kupongiintressi maksesagedus.

86

Arvutamise alus

Intressimäära arvutamise alus.

87

Seeria

Vajaduse korral indeksi koostise seerianumber.

88

Versioon

Seeria uus versioon antakse välja, kui üks koostisosadest jääb viivitusse ja indeks tuleb ümber kujundada, et võtta arvesse kõikide koostisosade uut arvu indeksis.

89

Indeks-tegur

Tegur, mida kohaldatakse tingliku väärtuse (väli 20) suhtes, et see võtaks arvesse kõiki asjaomase indeksiseeria krediidisündmusi.

Väärtus vahemikus 0–100.

90

Väärtpaberistamise seeria

Märgitakse, kas tuletisleping on seeriatesse jaotatud.

91

Alumine eraldamispunkt

Väärtus, mille juures kahjud kogumi sees mõjutavad konkreetset väärtpaberistamise seeriat.

92

Ülemine eraldamispunkt

Punkti, millest ülevalpool kahjud asjaomast seeriat ei mõjuta.

Jagu 2k – Muudatused lepingus

93

Toimingu liik

Kui teavitatakse:

| — | esmakordselt tuletislepingust, tähistatakse see märkega „new“; |
| --- | --- |

—

esmakordselt tuletislepingust, tähistatakse see märkega „new“;

| — | eelnevalt teavitatud tuletislepingu tingimuste või andmete muutmisest, ent tegu ei ole teate parandusega, tähistatakse see märkega „modify“. See kehtib ka juhul, kui uuendatakse juba edastatud teadet seoses selle positsiooniga tehtud uute tehingutega; |
| --- | --- |

—

eelnevalt teavitatud tuletislepingu tingimuste või andmete muutmisest, ent tegu ei ole teate parandusega, tähistatakse see märkega „modify“. See kehtib ka juhul, kui uuendatakse juba edastatud teadet seoses selle positsiooniga tehtud uute tehingutega;

| — | ekslikult edastatud teate täismahus tühistamisest juhul, kui lepingut ei sõlmitud või kui see ei kuulunud määruse (EL) nr 648/2012 aruandlusnõuete kohaldamisalasse, ent millest kauplemisteabehoidlat eksituse tõttu teavitati, tähistatakse see märkega „error“; |
| --- | --- |

—

ekslikult edastatud teate täismahus tühistamisest juhul, kui lepingut ei sõlmitud või kui see ei kuulunud määruse (EL) nr 648/2012 aruandlusnõuete kohaldamisalasse, ent millest kauplemisteabehoidlat eksituse tõttu teavitati, tähistatakse see märkega „error“;

| — | olemasoleva lepingu ennetähtaegsest lõpetamisest, tähistatakse see märkega „early termination“; |
| --- | --- |

—

olemasoleva lepingu ennetähtaegsest lõpetamisest, tähistatakse see märkega „early termination“;

| — | varasemas teates olevatest vigastest andmetest, tähistatakse eelneva teate vigased andmed parandav teade märkega „correction“; |
| --- | --- |

—

varasemas teates olevatest vigastest andmetest, tähistatakse eelneva teate vigased andmed parandav teade märkega „correction“;

| — | teavitatud lepingu tihendamisest, tähistatakse see märkega „compression“; |
| --- | --- |

—

teavitatud lepingu tihendamisest, tähistatakse see märkega „compression“;

| — | lepingu või tagatise hindamise ajakohastamisest, tähistatakse see märkega „valuation update“; |
| --- | --- |

—

lepingu või tagatise hindamise ajakohastamisest, tähistatakse see märkega „valuation update“;

| — | tuletislepingust, millest teavitatakse kui uuest tehingust ning mis samuti kaasatakse samal päeval positsioonide raportisse, tähistatakse see märkega „position component“. See väärtus võrdub teatega uue tehingu kohta, mida seejärel ajakohastatakse märkega, et tehingut on tihendatud. |
| --- | --- |

—

tuletislepingust, millest teavitatakse kui uuest tehingust ning mis samuti kaasatakse samal päeval positsioonide raportisse, tähistatakse see märkega „position component“. See väärtus võrdub teatega uue tehingu kohta, mida seejärel ajakohastatakse märkega, et tehingut on tihendatud.

94

Tasand

Näidatakse, kas teade käsitleb tehingu või positsiooni tasandit.

Positsiooni tasandi teadet võib kasutada ainult tehingutasandi teate täiendamiseks, et teavitada tehingujärgsetest sündmustest ja ainult juhul, kui üksikud tehingud asendatavate toodetega on asendatud positsiooniga.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

1

(2)  Komisjoni 10. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1287/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 149/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda, kliirigukohustust, avalikku registrit, juurdepääsu kauplemiskohale, finantssektoriväliseid vastaspooli ja nende börsiväliste tuletislepingute riskimaandamismeetodeid, mida ei kliirita keskse vastaspoolega (ELT L 52, 23.2.2013, lk 11).“

4

---

| 21.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/105,

19. oktoober 2016,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1247/2012 (2) on ette nähtud üksuse ajutise tunnuskoodi kasutamise juhul, kui puudub juriidilise isiku tunnuskood. Hiljaaegu avati kasutajatele juriidilise isiku tunnuskoodide määramist võimaldav taristu ja turuosalised on selliste juriidilise isiku tunnuskoodide kasutamisega harjunud. Seega peaks juriidilise isiku tunnuskood olema edaspidi ainus lubatud juriidilise isiku tuvastamise viis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1247/2012 (2) on ette nähtud üksuse ajutise tunnuskoodi kasutamise juhul, kui puudub juriidilise isiku tunnuskood. Hiljaaegu avati kasutajatele juriidilise isiku tunnuskoodide määramist võimaldav taristu ja turuosalised on selliste juriidilise isiku tunnuskoodide kasutamisega harjunud. Seega peaks juriidilise isiku tunnuskood olema edaspidi ainus lubatud juriidilise isiku tuvastamise viis.

| (2) | Seda, kas andmeid esitav vastaspool on ostja või müüja, on eriti keerukas kindlaks teha tuletisinstrumentide vahetuslepingute korral, kuna nende lepingute raames vahetavad osalised omavahel finantsinstrumente. Niisiis tuleks kehtestada konkreetsed eeskirjad tagamaks, et tuletisinstrumentide vahetuslepingute korral määrataks täpselt ja järjepideval viisil kindlaks see, kes on ostjad ja kes on müüjad. |
| --- | --- |

(2)

Seda, kas andmeid esitav vastaspool on ostja või müüja, on eriti keerukas kindlaks teha tuletisinstrumentide vahetuslepingute korral, kuna nende lepingute raames vahetavad osalised omavahel finantsinstrumente. Niisiis tuleks kehtestada konkreetsed eeskirjad tagamaks, et tuletisinstrumentide vahetuslepingute korral määrataks täpselt ja järjepideval viisil kindlaks see, kes on ostjad ja kes on müüjad.

| (3) | Vastaspoolte tegelike riskipositsioonide kindlaksmääramiseks vajavad pädevad asutused täielikku ja täpset teavet tagatiste kohta, mida need vastaspooled on omavahel vahetanud. Sellest johtuvalt tuleks kehtestada erieeskirjad, millega oleks tagatud ühtne lähenemisviis seoses aruandlusega konkreetse tuletislepingu või portfelli tagatiste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Vastaspoolte tegelike riskipositsioonide kindlaksmääramiseks vajavad pädevad asutused täielikku ja täpset teavet tagatiste kohta, mida need vastaspooled on omavahel vahetanud. Sellest johtuvalt tuleks kehtestada erieeskirjad, millega oleks tagatud ühtne lähenemisviis seoses aruandlusega konkreetse tuletislepingu või portfelli tagatiste kohta.

| (4) | Tuletisinstrumentide täpne klassifitseerimine ja tuvastamine on andmete tõhusa kasutamise ja kauplemisteabehoidlatest saadava teabe sisuka koondamise seisukohast olulise tähtsusega ning aitab seega saavutada finantsstabiilsuse nõukogu eesmärke, mis on sätestatud 19. septembril 2014 avaldatud teostatavusuuringus kauplemisteabehoidlate börsiväliseid tuletisinstrumente käsitlevate andmete koondamise kohta (3). Tuletisinstrumentide andmete klassifitseerimise ja tuvastamise kohta käivaid aruandlusnõudeid tuleks niisiis selliselt muuta, et see teave oleks täies ulatused pädevatele asutustele kättesaadav. |
| --- | --- |

(4)

Tuletisinstrumentide täpne klassifitseerimine ja tuvastamine on andmete tõhusa kasutamise ja kauplemisteabehoidlatest saadava teabe sisuka koondamise seisukohast olulise tähtsusega ning aitab seega saavutada finantsstabiilsuse nõukogu eesmärke, mis on sätestatud 19. septembril 2014 avaldatud teostatavusuuringus kauplemisteabehoidlate börsiväliseid tuletisinstrumente käsitlevate andmete koondamise kohta (3). Tuletisinstrumentide andmete klassifitseerimise ja tuvastamise kohta käivaid aruandlusnõudeid tuleks niisiis selliselt muuta, et see teave oleks täies ulatused pädevatele asutustele kättesaadav.

| (5) | Selleks et hõlmata aruandlusega uut liiki tuletislepingud, mis on loodud ja millega aktiivselt kaubeldakse tänu finantsalasele innovatsioonile, tuleks tuletislepingute liikide loetellu lisada vahetusoptsioonid ja hinnavahekihlveod. Võttes üldisemalt arvesse finantsala jätkuva innovatsiooni tulemusena tekkivaid uusi tuletislepinguid, tuleb kindlasti tagada, et aruandlus oleks võimalik mistahes uut liiki tuletislepingute puhul, isegi kui need ei mahu olemasolevasse liigitussüsteemi. Seega on asjakohane säilitada tuletislepingute liikide loetelus kategooria „muu“. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hõlmata aruandlusega uut liiki tuletislepingud, mis on loodud ja millega aktiivselt kaubeldakse tänu finantsalasele innovatsioonile, tuleks tuletislepingute liikide loetellu lisada vahetusoptsioonid ja hinnavahekihlveod. Võttes üldisemalt arvesse finantsala jätkuva innovatsiooni tulemusena tekkivaid uusi tuletislepinguid, tuleb kindlasti tagada, et aruandlus oleks võimalik mistahes uut liiki tuletislepingute puhul, isegi kui need ei mahu olemasolevasse liigitussüsteemi. Seega on asjakohane säilitada tuletislepingute liikide loetelus kategooria „muu“.

| (6) | Kui kaks vastaspoolt ei jõua kokkuleppele selle suhtes, kumb neist peaks ettenähtud teavitamise tähtaja jooksul genereerima tehingu kordumatu tunnuskoodi, ei pruugi olla võimalik kahe ühe ja sama tehingu kohta käiva aruande korrektne tuvastamine ja nende seostamine. Seega tuleb määratleda kriteeriumid tehingute kordumatute tunnuskoodide genereerimiseks, et vältida ühe ja sama tehingu arvessevõtmist kaks korda. |
| --- | --- |

(6)

Kui kaks vastaspoolt ei jõua kokkuleppele selle suhtes, kumb neist peaks ettenähtud teavitamise tähtaja jooksul genereerima tehingu kordumatu tunnuskoodi, ei pruugi olla võimalik kahe ühe ja sama tehingu kohta käiva aruande korrektne tuvastamine ja nende seostamine. Seega tuleb määratleda kriteeriumid tehingute kordumatute tunnuskoodide genereerimiseks, et vältida ühe ja sama tehingu arvessevõtmist kaks korda.

| (7) | Vastaspooltel võib olla tõsiseid raskusi kõigi asjakohaste andmete saamisega tehingute kohta, mis lõpetati enne teavitamise alguskuupäeva. Võttes arvesse sellest tulenevat lõpetatud tehingute kohta käivate andmete esitamise keerukust ja kuna niisugused tehingud ei suurenda süsteemset riski, tuleks lõpetatud tehingutest teavitamise tähtaega pikendada kolmelt aastalt viiele (arvestatakse teavitamise alguskuupäevast). |
| --- | --- |

(7)

Vastaspooltel võib olla tõsiseid raskusi kõigi asjakohaste andmete saamisega tehingute kohta, mis lõpetati enne teavitamise alguskuupäeva. Võttes arvesse sellest tulenevat lõpetatud tehingute kohta käivate andmete esitamise keerukust ja kuna niisugused tehingud ei suurenda süsteemset riski, tuleks lõpetatud tehingutest teavitamise tähtaega pikendada kolmelt aastalt viiele (arvestatakse teavitamise alguskuupäevast).

| (8) | Kauplemisteabehoidlatele edastatava teabe täieliku ühtlustamise tagamiseks ning selle ühtse tõlgendamise ja koondamise võimaldamiseks tuleks täpsustada kauplemisteabearuannetes kasutatavaid standardeid ja vorme. Samuti on asjakohane muuta andmete esitamise nõudeid seoses andmevormingutega. Seega tuleks vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele anda piisavalt aega, et astuda kõik vajalikud sammud muudetud nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Kauplemisteabehoidlatele edastatava teabe täieliku ühtlustamise tagamiseks ning selle ühtse tõlgendamise ja koondamise võimaldamiseks tuleks täpsustada kauplemisteabearuannetes kasutatavaid standardeid ja vorme. Samuti on asjakohane muuta andmete esitamise nõudeid seoses andmevormingutega. Seega tuleks vastaspooltele ja kauplemisteabehoidlatele anda piisavalt aega, et astuda kõik vajalikud sammud muudetud nõuete täitmiseks.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012 vastavalt muuta.

| (10) | Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA). |
| --- | --- |

(10)

Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille esitas komisjonile Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA).

| (11) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artiklile 15 viis ESMA enne nende rakenduslike tehniliste standardite esitamist, millel käesolev määrus põhineb, läbi avaliku arutelu, analüüsis võimalikku asjaomast kasu ja kulusid ning küsis arvamust nimetatud määruse artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (4) artiklile 15 viis ESMA enne nende rakenduslike tehniliste standardite esitamist, millel käesolev määrus põhineb, läbi avaliku arutelu, analüüsis võimalikku asjaomast kasu ja kulusid ning küsis arvamust nimetatud määruse artiklis 37 osutatud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 1247/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Vastaspoolte ja teiste isikute tuvastamine
  Teates kasutatakse juriidilise isiku tunnuskoodi, et tuvastada:






  a) | juriidilisest isikust õigustatud isik; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Vastaspoolte ja teiste isikute tuvastamine

Teates kasutatakse juriidilise isiku tunnuskoodi, et tuvastada:

a)

juriidilisest isikust õigustatud isik;

| b) | vahendav üksus; |
| --- | --- |

b)

vahendav üksus;

| c) | keskne vastaspool; |
| --- | --- |

c)

keskne vastaspool;

| d) | kliiriv liige; |
| --- | --- |

d)

kliiriv liige;

| e) | juriidilisest isikust vastaspool; |
| --- | --- |

e)

juriidilisest isikust vastaspool;

| f) | andmeid esitav üksus.“ |
| --- | --- |

f)

andmeid esitav üksus.“

| 2) | Lisatakse järgmised artiklid 3a ja 3b:

  „Artikkel 3a
  Vastaspoole roll

  1.   Lisa tabeli 1 lahtris 14 osutatud tuletislepingu vastaspoole roll määratakse kindlaks kooskõlas lõigetega 2–10.


  2.   Optsioonide ja vahetusoptsioonide puhul märgitakse ostjaks vastaspool, kellel on õigus optsioon realiseerida, ja müüjaks vastaspool, kes müüb optsiooni ja saab optsioonipreemia.


  3.   Muude futuuride ja forvardite kui valuutafutuurid ja -forvardid puhul märgitakse ostjaks instrumenti ostev vastaspool ja müüjaks instrumenti müüv vastaspool.


  4.   Väärtpaberite vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks selline vastaspool, kes kannab alusvaraks oleva väärtpaberi hinnamuutuse riski ja saab väärtpaberi hinna, ning müüjaks vastaspool, kes maksab väärtpaberi hinna.


  5.   Intressimäära või inflatsiooniindeksiga seotud vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks fikseeritud määra maksev vastaspool ja müüjaks fikseeritud määra saav vastaspool. Baasvahetustehingute puhul märgitakse ostjaks intressivahet maksev vastaspool ja müüjaks intressivahet saav vastaspool.


  6.   Valuutavahetustehingute ja -forvardite ning erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks selline vastaspool, kes saab valuuta, mis on Rahvusvaheline Standardiorganisatsiooni (ISO 4217) standardi kohaselt tähestikulises järjekorras eespool, ja müüjaks sellist valuutat üleandev vastaspool.


  7.   Dividendi vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks samaväärseid tegelikke dividendimakseid saav vastaspool ja müüjaks dividendi maksev ja fikseeritud intressimäära saav vastaspool.


  8.   Krediidiriski ülekandmise tuletisinstrumentide (välja arvatud optsioonid ja vahetusoptsioonid) puhul märgitakse ostjaks kaitset ostev vastaspool ja müüjaks kaitset müüv vastaspool.


  9.   Kauba tuletislepingute puhul märgitakse ostjaks aruandes kindlaks määratud kauba saaja ja müüjaks kaupa üleandev vastaspool.


  10.   Intressiforvardite puhul märgitakse ostjaks fikseeritud määra maksev vastaspool ja müüjaks fikseeritud määra saav vastaspool.



  Artikkel 3b
  Tagatus

  1.   Tuletislepingu tagatuse liigi, millele on osutatud lisa tabeli 1 lahtris 21, tuvastab andmeid esitav osapool kooskõlas lõigetega 2–5.


  2.   Kui osapoolte vahel puudub tagatisleping või kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et andmeid esitav vastaspool ei anna seoses tuletislepinguga ei alustamise tagatist ega ka variatsioonitagatist, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „tagatiseta“.


  3.   Kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et andmeid esitav vastaspool annab seoses tuletislepinguga korrapäraselt ainult variatsioonitagatist, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „osalise tagatisega“.


  4.   Kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et andmeid esitav vastaspool annab seoses tuletislepinguga alustamise tagatist ja annab korrapäraselt variatsioonitagatist ning et teine vastaspool annab seoses tuletislepinguga ainult variatsioonitagatist või ei anna tagatisi, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „ühesuunalise tagatisega“.


  5.   Kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et mõlemad vastaspooled annavad seoses tuletislepinguga alustamise tagatise ja annavad korrapäraselt variatsioonitagatisi, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „täieliku tagatisega“.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse järgmised artiklid 3a ja 3b:

„Artikkel 3a

Vastaspoole roll

1.   Lisa tabeli 1 lahtris 14 osutatud tuletislepingu vastaspoole roll määratakse kindlaks kooskõlas lõigetega 2–10.

2.   Optsioonide ja vahetusoptsioonide puhul märgitakse ostjaks vastaspool, kellel on õigus optsioon realiseerida, ja müüjaks vastaspool, kes müüb optsiooni ja saab optsioonipreemia.

3.   Muude futuuride ja forvardite kui valuutafutuurid ja -forvardid puhul märgitakse ostjaks instrumenti ostev vastaspool ja müüjaks instrumenti müüv vastaspool.

4.   Väärtpaberite vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks selline vastaspool, kes kannab alusvaraks oleva väärtpaberi hinnamuutuse riski ja saab väärtpaberi hinna, ning müüjaks vastaspool, kes maksab väärtpaberi hinna.

5.   Intressimäära või inflatsiooniindeksiga seotud vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks fikseeritud määra maksev vastaspool ja müüjaks fikseeritud määra saav vastaspool. Baasvahetustehingute puhul märgitakse ostjaks intressivahet maksev vastaspool ja müüjaks intressivahet saav vastaspool.

6.   Valuutavahetustehingute ja -forvardite ning erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks selline vastaspool, kes saab valuuta, mis on Rahvusvaheline Standardiorganisatsiooni (ISO 4217) standardi kohaselt tähestikulises järjekorras eespool, ja müüjaks sellist valuutat üleandev vastaspool.

7.   Dividendi vahetustehingute puhul märgitakse ostjaks samaväärseid tegelikke dividendimakseid saav vastaspool ja müüjaks dividendi maksev ja fikseeritud intressimäära saav vastaspool.

8.   Krediidiriski ülekandmise tuletisinstrumentide (välja arvatud optsioonid ja vahetusoptsioonid) puhul märgitakse ostjaks kaitset ostev vastaspool ja müüjaks kaitset müüv vastaspool.

9.   Kauba tuletislepingute puhul märgitakse ostjaks aruandes kindlaks määratud kauba saaja ja müüjaks kaupa üleandev vastaspool.

10.   Intressiforvardite puhul märgitakse ostjaks fikseeritud määra maksev vastaspool ja müüjaks fikseeritud määra saav vastaspool.

Artikkel 3b

Tagatus

1.   Tuletislepingu tagatuse liigi, millele on osutatud lisa tabeli 1 lahtris 21, tuvastab andmeid esitav osapool kooskõlas lõigetega 2–5.

2.   Kui osapoolte vahel puudub tagatisleping või kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et andmeid esitav vastaspool ei anna seoses tuletislepinguga ei alustamise tagatist ega ka variatsioonitagatist, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „tagatiseta“.

3.   Kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et andmeid esitav vastaspool annab seoses tuletislepinguga korrapäraselt ainult variatsioonitagatist, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „osalise tagatisega“.

4.   Kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et andmeid esitav vastaspool annab seoses tuletislepinguga alustamise tagatist ja annab korrapäraselt variatsioonitagatist ning et teine vastaspool annab seoses tuletislepinguga ainult variatsioonitagatist või ei anna tagatisi, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „ühesuunalise tagatisega“.

5.   Kui osapoolte vahelises tagatislepingus on sätestatud, et mõlemad vastaspooled annavad seoses tuletislepinguga alustamise tagatise ja annavad korrapäraselt variatsioonitagatisi, märgitakse tuletislepingu tagatuse liigiks „täieliku tagatisega“.“

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Tuletislepingute kirjeldamine, tuvastamine ja liigitamine

  1.   Teates kirjeldatakse tuletislepingut lepingu liigi ja varaklassi alusel kooskõlas lõigetega 2 ja 3.


  2.   Tuletislepingu kohta märgitakse lisa tabeli 2 lahtrisse 1 selle kuuluvus ühte järgnevatest lepingu liikidest:






  a) | hinnavaheleping; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tuletislepingute kirjeldamine, tuvastamine ja liigitamine

1.   Teates kirjeldatakse tuletislepingut lepingu liigi ja varaklassi alusel kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

2.   Tuletislepingu kohta märgitakse lisa tabeli 2 lahtrisse 1 selle kuuluvus ühte järgnevatest lepingu liikidest:

a)

hinnavaheleping;

| b) | intressiforvard; |
| --- | --- |

b)

intressiforvard;

| c) | forvardleping; |
| --- | --- |

c)

forvardleping;

| d) | futuurleping; |
| --- | --- |

d)

futuurleping;

| e) | optsioonileping; |
| --- | --- |

e)

optsioonileping;

| f) | hinnavahekihlvedu; |
| --- | --- |

f)

hinnavahekihlvedu;

| g) | vahetusleping; |
| --- | --- |

g)

vahetusleping;

| h) | vahetusoptsioonileping; |
| --- | --- |

h)

vahetusoptsioonileping;

| i) | muu. |
| --- | --- |

i)

muu.

3.   Tuletislepingu kohta märgitakse lisa tabeli 2 lahtrisse 2 selle kuuluvus ühte järgnevatest varaklassidest:

| a) | kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid; |
| --- | --- |

a)

kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid;

| b) | krediidituletisinstrumendid; |
| --- | --- |

b)

krediidituletisinstrumendid;

| c) | valuutatuletisinstrumendid; |
| --- | --- |

c)

valuutatuletisinstrumendid;

| d) | aktsiatuletisinstrumendid; |
| --- | --- |

d)

aktsiatuletisinstrumendid;

| e) | intressituletusinstrumendid. |
| --- | --- |

e)

intressituletusinstrumendid.

4.   Kui tuletisleping ei kuulu ühtegi lõikes 3 loetletud varaklassi, märgivad vastaspooled teatesse selle varaklassi, mis sarnaneb tuletislepingule kõige enam. Mõlemad vastaspooled kasutavad teates sama varaklassi.

5.   Tuletislepingu tuvastamiseks märgitakse lisa tabeli 2 lahtrisse 6 järgnevad andmed (nende olemasolu korral):

| a) | kuni komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 (*1) kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevani vastavalt kas ISO 6166 rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN) või siis instrumendi alternatiivne tunnuskood (AII). |
| --- | --- |

a)

kuni komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 (*1) kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevani vastavalt kas ISO 6166 rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN) või siis instrumendi alternatiivne tunnuskood (AII).

| b) | alates komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevast ISIN kood. |
| --- | --- |

b)

alates komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevast ISIN kood.

Kui kasutatakse AII koodi, tuleb kasutada täielikku AII koodi.

6.   Lõikes 5 osutatud täielik AII kood peab koosnema kuuest järgmisest üksteisele järgnevast osisest:

| a) | tuletisinstrumendiga kaupleva kauplemiskoha ISO 10383 turu tunnuskood nelja tähtnumbrilise märgi kujul; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumendiga kaupleva kauplemiskoha ISO 10383 turu tunnuskood nelja tähtnumbrilise märgi kujul;

| b) | kauplemiskoha määratud kood, mis vastab ainult konkreetsele alusvaraks olevale finantsinstrumendile, arveldusviisile ja muudele lepingu tunnustele ning mis koosneb kuni 12 tähtnumbrilisest märgist; |
| --- | --- |

b)

kauplemiskoha määratud kood, mis vastab ainult konkreetsele alusvaraks olevale finantsinstrumendile, arveldusviisile ja muudele lepingu tunnustele ning mis koosneb kuni 12 tähtnumbrilisest märgist;

| c) | finantsinstrumendi ühetäheline identifikaator, mis näitab, kas tegu on optsiooni või futuuriga (optsiooni korral „O“ ja futuuri korral „F“); |
| --- | --- |

c)

finantsinstrumendi ühetäheline identifikaator, mis näitab, kas tegu on optsiooni või futuuriga (optsiooni korral „O“ ja futuuri korral „F“);

| d) | optsiooni ühetäheline identifikaator, mis näitab, kas tegu on müügi- või ostuoptsiooniga (müügioptsiooni korral „P“ ja ostuoptsiooni korral „C“); kui finantsinstrument on punkti c kohaselt tuvastatud futuurina, on selle tähiseks „F“; |
| --- | --- |

d)

optsiooni ühetäheline identifikaator, mis näitab, kas tegu on müügi- või ostuoptsiooniga (müügioptsiooni korral „P“ ja ostuoptsiooni korral „C“); kui finantsinstrument on punkti c kohaselt tuvastatud futuurina, on selle tähiseks „F“;

| e) | tuletislepingu täitmise kuupäev või lõpptähtaeg standardi ISO 8601 kohases AAAA-KK-PP vormingus; |
| --- | --- |

e)

tuletislepingu täitmise kuupäev või lõpptähtaeg standardi ISO 8601 kohases AAAA-KK-PP vormingus;

| f) | optsiooni täitmishind, kasutades kuni 19 numbrikohta, sealhulgas kuni viit kümnendkohta, ilma algus- või lõpunullideta. Kümnendkohtade eraldusmärgina kasutatakse punkti. Negatiivsed väärtused ei ole lubatud. Kui tegu on futuuriga, märgitakse täitmishinnaks null. |
| --- | --- |

f)

optsiooni täitmishind, kasutades kuni 19 numbrikohta, sealhulgas kuni viit kümnendkohta, ilma algus- või lõpunullideta. Kümnendkohtade eraldusmärgina kasutatakse punkti. Negatiivsed väärtused ei ole lubatud. Kui tegu on futuuriga, märgitakse täitmishinnaks null.

7.   ISO 6166 ISIN koodi või AII koodi kaudu tuvastatud tuletisinstrumendid klassifitseeritakse lisa tabeli 2 lahtris 4, kasutades ISO 10692 finantsinstrumentide klassifikatsiooni (CFI) koodi.

8.   Tuletisinstrumendid, mille kohta ei ole kättesaadav ISO 6166 ISIN kood või AII kood, klassifitseeritakse kindlaksmääratud koodi kasutades. Nimetatud kood on:

| a) | kordumatu; |
| --- | --- |

a)

kordumatu;

| b) | neutraalne; |
| --- | --- |

b)

neutraalne;

| c) | usaldusväärne; |
| --- | --- |

c)

usaldusväärne;

| d) | avatud; |
| --- | --- |

d)

avatud;

| e) | skaleeritav; |
| --- | --- |

e)

skaleeritav;

| f) | kasutatav; |
| --- | --- |

f)

kasutatav;

| g) | mõistliku kuluga kättesaadav |
| --- | --- |

g)

mõistliku kuluga kättesaadav

| h) | ning kuulub asjakohase otsustamisraamistiku reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

h)

ning kuulub asjakohase otsustamisraamistiku reguleerimisalasse.

9.   Seni, kuni ESMA ei ole lõikes 8 osutatud koodi heaks kiitnud, klassifitseeritakse tuletisinstrumendid, mille kohta ei ole kättesaadav ISO 6166 ISIN kood või AII kood, kasutades ISO 10692 CFI koodi.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).“
  "

*1

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid 4a ja 4b:

  „Artikkel 4a
  Tehingu kordumatu tunnuskood

  1.   Teadete tuvastamiseks kasutatakse ESMA poolt heaks kiidetud üleilmset tehingu kordumatut tunnuskoodi või selle puudumisel vastaspoolte vahel kokku lepitud tehingu kordumatut tunnuskoodi.


  2.   Kui vastaspooled ei jõua kokkuleppele selle suhtes, kes vastutab teatele määratava tehingu kordumatu tunnuskoodi genereerimise eest, määravad vastaspooled tehingu kordumatu tunnuskoodi eest vastutava ettevõtja kindlaks kooskõlas järgnevaga:






  a) | keskselt täidetud ja kliiritud tehingute korral genereerib keskne vastaspool (CCP) tehingu kordumatu tunnuskoodi kliiriva liikme jaoks kliirimise hetkel. Kliiriv liige genereerib veel ühe tehingu kordumatu tunnuskoodi oma vastaspoole jaoks. |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid 4a ja 4b:

„Artikkel 4a

Tehingu kordumatu tunnuskood

1.   Teadete tuvastamiseks kasutatakse ESMA poolt heaks kiidetud üleilmset tehingu kordumatut tunnuskoodi või selle puudumisel vastaspoolte vahel kokku lepitud tehingu kordumatut tunnuskoodi.

2.   Kui vastaspooled ei jõua kokkuleppele selle suhtes, kes vastutab teatele määratava tehingu kordumatu tunnuskoodi genereerimise eest, määravad vastaspooled tehingu kordumatu tunnuskoodi eest vastutava ettevõtja kindlaks kooskõlas järgnevaga:

a)

keskselt täidetud ja kliiritud tehingute korral genereerib keskne vastaspool (CCP) tehingu kordumatu tunnuskoodi kliiriva liikme jaoks kliirimise hetkel. Kliiriv liige genereerib veel ühe tehingu kordumatu tunnuskoodi oma vastaspoole jaoks.

| b) | Kui tehing on keskselt täidetud, aga mitte keskselt kliiritud, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi tehingu täitmise kauplemiskoht oma liikme jaoks. |
| --- | --- |

b)

Kui tehing on keskselt täidetud, aga mitte keskselt kliiritud, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi tehingu täitmise kauplemiskoht oma liikme jaoks.

| c) | Keskselt kinnitatud ja kliiritud tehingute korral genereerib keskne vastaspool (CCP) tehingu kordumatu tunnuskoodi kliiriva liikme jaoks kliirimise hetkel. Kliiriv liige genereerib veel ühe tehingu kordumatu tunnuskoodi oma vastaspoole jaoks. |
| --- | --- |

c)

Keskselt kinnitatud ja kliiritud tehingute korral genereerib keskne vastaspool (CCP) tehingu kordumatu tunnuskoodi kliiriva liikme jaoks kliirimise hetkel. Kliiriv liige genereerib veel ühe tehingu kordumatu tunnuskoodi oma vastaspoole jaoks.

| d) | Kui tehing on elektrooniliste kanalite kaudu keskselt kinnitatud, aga mitte keskselt kliiritud, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi tehingu kinnitamise platvorm kinnitamise hetkel. |
| --- | --- |

d)

Kui tehing on elektrooniliste kanalite kaudu keskselt kinnitatud, aga mitte keskselt kliiritud, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi tehingu kinnitamise platvorm kinnitamise hetkel.

| e) | Kõigile muudele kui punktides a–d osutatud tehingutele kehtib järgnev:






  i) | kui lepingu osalisteks on finantssektori vastaspool ja finantssektoriväline vastaspool, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi finantssektori vastaspool; |
| --- | --- | --- |

e)

Kõigile muudele kui punktides a–d osutatud tehingutele kehtib järgnev:

i)

kui lepingu osalisteks on finantssektori vastaspool ja finantssektoriväline vastaspool, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi finantssektori vastaspool;

| ii) | kui lepingu osalisteks on kliirimiskünnist ületav finantssektoriväline vastaspool ja alla kliirimiskünnist jääv finantssektoriväline vastaspool, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi kliirimiskünnist ületav finantssektoriväline vastaspool; |
| --- | --- |

ii)

kui lepingu osalisteks on kliirimiskünnist ületav finantssektoriväline vastaspool ja alla kliirimiskünnist jääv finantssektoriväline vastaspool, genereerib tehingu kordumatu tunnuskoodi kliirimiskünnist ületav finantssektoriväline vastaspool;

| iii) | Kõigi muude kui punktides i) ja ii osutatud tehingute korral peab tehingu kordumatu tunnuskoodi genereerima müüja. |
| --- | --- |

iii)

Kõigi muude kui punktides i) ja ii osutatud tehingute korral peab tehingu kordumatu tunnuskoodi genereerima müüja.

3.   Tehingu kordumatu tunnuskoodi genereerinud vastaspool annab nimetatud tehingu kordumatu tunnuskoodi aegsasti teisele vastaspoolele teada, et ta saaks täita oma aruandluskohustust.

Artikkel 4b

Täitmiskoht

Tuletislepingu täitmiskoha tuvastamiseks märgitakse lisa tabeli 2 lahtrisse 15 järgnev:

| a) | kuni komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevani ISIN kood.






  i) | liidus asuva täitmiskoha korral ISO 10383 turu tunnuskood (MIC), mis on avaldatud ESMA veebisaidil asuvas ja pädevate asutuste poolt komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (*2) artikli 13 lõike 2 kohaselt edastatud teabe põhjal loodud registris; |
| --- | --- | --- |

a)

kuni komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevani ISIN kood.

i)

liidus asuva täitmiskoha korral ISO 10383 turu tunnuskood (MIC), mis on avaldatud ESMA veebisaidil asuvas ja pädevate asutuste poolt komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (*2) artikli 13 lõike 2 kohaselt edastatud teabe põhjal loodud registris;

| ii) | liidust väljaspool asuva täitmiskoha korral ISO 10383 MIC kood, mis kuulub ISO poolt hallatavasse ja ajakohastatavasse ning ISO veebisaidil avaldatud MIC koodide loetellu; |
| --- | --- |

ii)

liidust väljaspool asuva täitmiskoha korral ISO 10383 MIC kood, mis kuulub ISO poolt hallatavasse ja ajakohastatavasse ning ISO veebisaidil avaldatud MIC koodide loetellu;

| b) | alates komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevast ISO 10383 MISC kood. |
| --- | --- |

b)

alates komisjoni poolt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 27 lõike 3 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti kohaldamiskuupäevast ISO 10383 MISC kood.

(*2)  Komisjoni 10. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1287/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).“
  "

*2

| 5) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Järgnevatest tuletislepingutest, mis ei kehti konkreetsest tuletislepingute liigist teavitamise alguskuupäeval, teavitatakse kauplemisteabehoidlat viie aasta jooksul alates nimetatud kuupäevast:






  a) | tuletislepingud, mis sõlmiti enne 16. augustit 2012 ja mis kehtisid veel 16. augustil 2012; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Järgnevatest tuletislepingutest, mis ei kehti konkreetsest tuletislepingute liigist teavitamise alguskuupäeval, teavitatakse kauplemisteabehoidlat viie aasta jooksul alates nimetatud kuupäevast:

a)

tuletislepingud, mis sõlmiti enne 16. augustit 2012 ja mis kehtisid veel 16. augustil 2012;

| b) | tuletislepingud, mis sõlmiti 16. augustil 2012 või pärast seda.“ |
| --- | --- |

b)

tuletislepingud, mis sõlmiti 16. augustil 2012 või pärast seda.“

| 6) | Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

6)

Lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2017, välja arvatud artikli 1 lõige 5, mida kohaldatakse alates jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1247/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses kauplemisteabehoidlatele esitatava kauplemisteabe vormi ja teabe esitamise sagedusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 352, 21.12.2012, lk 20).

2

(3)  http://www.fsb.org/wp-content/uploads/r_140919.pdf

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

4

---

LISA

„LISA

Tabel 1

Vastaspoole andmed

| | Lahter | Vorming |
| --- | --- | --- |
| | Lepingu pooled |
| 1 | Teabe ajatempel | ISO 8601 vormingus kuupäev ja koordineeritud maailmaaja (UTC) vormingus kellaaeg järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ |
| 2 | Teavitava vastaspoole tunnuskood | Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI). |
| 3 | Teise vastaspoole tunnuskoodi liik | „LEI“ ISO 17442 juriidilise isiku tunnuskoodi (LEI) korral
  „CLC“ kliendi tunnuskoodi korral |
| 4 | Teise vastaspoole tunnuskood | Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI).
  Kliendi tunnuskood (kuni 50 tähtnumbrilist märki). |
| 5 | Teise vastaspoole riik | ISO 3166 kahekohaline riigikood |
| 6 | Teavitava vastaspoole tegevusvaldkond | Finantssektori vastaspoolte taksonoomia | A = Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (1) kohaselt tegevusloa saanud elukindlustusandja; |

Lahter

Vorming

Lepingu pooled

1

Teabe ajatempel

ISO 8601 vormingus kuupäev ja koordineeritud maailmaaja (UTC) vormingus kellaaeg järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

2

Teavitava vastaspoole tunnuskood

Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI).

3

Teise vastaspoole tunnuskoodi liik

„LEI“ ISO 17442 juriidilise isiku tunnuskoodi (LEI) korral

„CLC“ kliendi tunnuskoodi korral

4

Teise vastaspoole tunnuskood

Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI).

Kliendi tunnuskood (kuni 50 tähtnumbrilist märki).

5

Teise vastaspoole riik

ISO 3166 kahekohaline riigikood

6

Teavitava vastaspoole tegevusvaldkond

Finantssektori vastaspoolte taksonoomia

A = Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (1) kohaselt tegevusloa saanud elukindlustusandja;

| | C = Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutus |
| --- | --- |

C = Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (2) kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutus

| | F = kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/39/EL (3) tegevusloa saanud investeerimisühing |
| --- | --- |

F = kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/39/EL (3) tegevusloa saanud investeerimisühing

| | I = kooskõlas direktiiviga 2009/138/EMÜ tegevusloa saanud kindlustusandja |
| --- | --- |

I = kooskõlas direktiiviga 2009/138/EMÜ tegevusloa saanud kindlustusandja

| | L = alternatiivne investeerimisfond, mida valitseb kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/61/EL (4) tegevusloa saanud või registreeritud alternatiivse investeerimisfondi valitseja (AIFM) |
| --- | --- |

L = alternatiivne investeerimisfond, mida valitseb kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/61/EL (4) tegevusloa saanud või registreeritud alternatiivse investeerimisfondi valitseja (AIFM)

| | O = tööandjapensioni kogumisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (5) artikli 6 punkti a tähenduses |
| --- | --- |

O = tööandjapensioni kogumisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (5) artikli 6 punkti a tähenduses

| | R = kooskõlas direktiiviga 2009/138/EMÜ tegevusloa saanud edasikindlustusandja |
| --- | --- |

R = kooskõlas direktiiviga 2009/138/EMÜ tegevusloa saanud edasikindlustusandja

| | U = kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/65/EÜ (6) tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) ja tema fondivalitseja |
| --- | --- |

U = kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/65/EÜ (6) tegevusloa saanud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) ja tema fondivalitseja

Finantssektoriväliste vastaspoolte taksonoomia. Järgnevad kategooriad vastavad Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade klassifikaatori (NACE) põhilistele jagudele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1893/2006 (7)

| | 1 = Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük |
| --- | --- |

1 = Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

| | 2 = Mäetööstus |
| --- | --- |

2 = Mäetööstus

| | 3 = Töötlev tööstus |
| --- | --- |

3 = Töötlev tööstus

| | 4 = Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine |
| --- | --- |

4 = Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

| | 5 = Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus |
| --- | --- |

5 = Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

| | 6 = Ehitus |
| --- | --- |

6 = Ehitus

| | 7 = Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja mootorrataste remont |
| --- | --- |

7 = Hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja mootorrataste remont

| | 8 = Veondus ja laondus |
| --- | --- |

8 = Veondus ja laondus

| | 9 = Majutus ja toitlustus |
| --- | --- |

9 = Majutus ja toitlustus

| | 10 = Info ja side |
| --- | --- |

10 = Info ja side

| | 11 = Finants- ja kindlustustegevus |
| --- | --- |

11 = Finants- ja kindlustustegevus

| | 12 = Kinnisvaraalane tegevus |
| --- | --- |

12 = Kinnisvaraalane tegevus

| | 13 = Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus |
| --- | --- |

13 = Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

| | 14 = Haldus- ja abitegevused |
| --- | --- |

14 = Haldus- ja abitegevused

| | 15 = Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus |
| --- | --- |

15 = Avalik haldus ja riigikaitse; kohustuslik sotsiaalkindlustus

| | 16 = Haridus |
| --- | --- |

16 = Haridus

| | 17 = Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne |
| --- | --- |

17 = Tervishoid ja sotsiaalhoolekanne

| | 18 = Kunst, meelelahutus ja vaba aeg |
| --- | --- |

18 = Kunst, meelelahutus ja vaba aeg

| | 19 = Muud teenindavad tegevused |
| --- | --- |

19 = Muud teenindavad tegevused

| | 20 = Kodumajapidamiste kui tööandjate tegevus; kodumajapidamiste oma tarbeks mõeldud eristamata kaupade tootmine ja teenuste osutamine |
| --- | --- |

20 = Kodumajapidamiste kui tööandjate tegevus; kodumajapidamiste oma tarbeks mõeldud eristamata kaupade tootmine ja teenuste osutamine

| | 21 = Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste tegevus |
| --- | --- |

21 = Eksterritoriaalsete organisatsioonide ja üksuste tegevus

Kui ära tuuakse rohkem kui üks tegevusala, tuleb koodid reastada neile vastava tegevuse suhtelise tähtsuse järjekorras, kasutades eraldusmärgina „-“.

Lahter jäetakse tühjaks, kui tegu on kesksete vastaspoolte ja määruse (EL) nr 648/2012 artikli 1 lõike 5 kohaste muud liiki vastaspooltega.

7

Andmeid esitava vastaspoole liik

F = Finantssektori vastaspool

N = Finantssektoriväline vastaspool

C = Keskne vastaspool

O = Muu

8

Maakleri tunnuskood

Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI).

9

Teadet esitava üksuse tunnuskood

Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI).

10

Kliiriva liikme tunnuskood

Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI).

11

Õigustatud isiku tunnuskoodi liik

„LEI“ ISO 17442 kohase juriidilise isiku tunnuskoodi (LEI) korral

„CLC“ kliendi tunnuskoodi korral

12

Õigustatud isiku tunnuskood

Standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI) või kuni 50 tähtnumbrilise märgi pikkune kliendikood, kui kliendil ei ole juriidilise isiku tunnuskoodi kasutamise õigust

13

Kauplemisvolitused

P = oma arvel kaupleja

A = volitatud kaupleja

14

Vastaspoole roll

B = Ostja

S = Müüja

Täidetakse vastavalt artiklile 3a

15

Otsene seotus äritegevuse või finantseerimistegevusega

Y = jah

N = ei

16

Kliirimiskünnis

Y = Ületab künnist

N = Ei ületa künnist

17

Lepingu väärtus

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

18

Valuuta, milles väärtus on väljendatud

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

19

Väärtuse hindamise ajatempel

ISO 8601 vormingus kuupäev ja UTC ajavorming järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

20

Hindamise tüüp

M = turuhinnas

O = turuväärtuse hindamise mudeli põhjal

C = keskse vastaspoole leitud väärtus

21

Tagatus

U = tagatiseta

PC = osalise tagatisega

OC = ühesuunalise tagatisega

FC = täieliku tagatisega

Täidetakse vastavalt artiklile 3b

22

Tagatisportfell

Y = jah

N = ei

23

Tagatisportfelli tunnuskood

Kuni 52 tähtnumbrilist märki, sealhulgas järgnevad neli erimärki:„. - _.“

Erimärgid ei ole lubatud koodi esimeste ja viimaste märkidena. Tühikud ei ole lubatud.

24

Antud alustamise tagatis

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

25

Antud alustamise tagatise valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

26

Antud variatsioonitagatis

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

27

Antud variatsioonitagatise valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

28

Saadud alustamise tagatis

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

29

Saadud alustamise tagatise valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

30

Saadud variatsioonitagatis

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

31

Saadud variatsioonitagatise valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

32

Antud ülemäärane tagatis

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

33

Antud ülemäärase tagatise valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

34

Saadud ülemäärane tagatis

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

35

Saadud ülemäärase tagatise valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

Tabel 2

Üldandmed

| | Lahter | Vorming | Tuletislepingu liik |
| --- | --- | --- | --- |
| | Jagu 2a – Lepingu liik | | Kõik lepingud |
| 1 | Lepingu liik | CD = hinnavahelepingud
  FR = tähtpäevaintressiga lepingud
  FU = futuurlepingud
  FW = forvardlepingud
  OP = optsioonileping
  SB = hinnavahekihlvedu
  SW = vahetusleping
  ST = vahetusoptsioon
  OT = muu | |
| 2 | Varaklass | CO = kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid
  CR = krediidituletisinstrumendid
  CU = valuutatuletisinstrumendid
  EQ = aktsiatuletisinstrumendid
  IR = intressituletisinstrumendid | |
| | Jagu 2b – Andmed lepingu kohta | | Kõik lepingud |
| 3 | Toote klassifitseerimise viis | C = CFI
  U = UPI | |
| 4 | Toote klassifikatsioon | ISO 10692 CFI (6 tähte)
  Heaks kiidetud UPI | |
| 5 | Toote tuvastamise viis | Märkida, kuidas toode identifitseeritakse: | I = ISIN |

Lahter

Vorming

Tuletislepingu liik

Jagu 2a – Lepingu liik

Kõik lepingud

1

Lepingu liik

CD = hinnavahelepingud

FR = tähtpäevaintressiga lepingud

FU = futuurlepingud

FW = forvardlepingud

OP = optsioonileping

SB = hinnavahekihlvedu

SW = vahetusleping

ST = vahetusoptsioon

OT = muu

2

Varaklass

CO = kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid

CR = krediidituletisinstrumendid

CU = valuutatuletisinstrumendid

EQ = aktsiatuletisinstrumendid

IR = intressituletisinstrumendid

Jagu 2b – Andmed lepingu kohta

Kõik lepingud

3

Toote klassifitseerimise viis

C = CFI

U = UPI

4

Toote klassifikatsioon

ISO 10692 CFI (6 tähte)

Heaks kiidetud UPI

5

Toote tuvastamise viis

Märkida, kuidas toode identifitseeritakse:

I = ISIN

| | A = AII |
| --- | --- |

A = AII

6

Toote identifitseerimisandmed

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „I“: ISO 6166 ISIN, 12 märgi pikkune tähtnumbriline kood

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „A“: Täielik AII kood kooskõlas artikli 4 lõikega 8

7

Alusvara tuvastamise viis

I = ISIN

A = AII

U = UPI

B = korv

X = indeks

8

Alusvara identifitseerimisandmed

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „I“: ISO 6166 ISIN, 12 märgi pikkune tähtnumbriline kood

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „A“: Täielik AII kood kooskõlas artikli 4 lõikega 8

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „U“: UPI

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „B“: kõigi korvi üksikosade identifitseerimisandmed ISO 6166 ISIN koodi või täieliku AII koodi kujul kooskõlas artikli 4 lõikega 8. Üksikosade identifitseerimisandmed eraldatakse üksteisest sidekriipsuga „-“.

Kui kasutatakse tuvastamisviisi „X“: ISO 6166 ISIN kood selle olemasolu korral, vastasel juhul indeksi täisnimi indeksi koostaja poolt määratud kujul

9

Tinglik valuuta 1

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

10

Tinglik valuuta 2

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

11

Ülekantav valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

Jagu 2b – Tehinguandmed

Kõik lepingud

12

Tehingu tunnuskood

Seni, kuni ei ole kättesaadav üleilmne tehingu kordumatu tunnuskood, kuni 52 tähtnumbrilist märki, sealhulgas järgnevad neli erimärki:. - _.

Erimärgid ei ole lubatud koodi esimeste ja viimaste märkidena. Tühikud ei ole lubatud.

13

Teate kontrollnumber

Kuni 52 tähtnumbrilist märki

14

Komplekstehingu osa tunnus

Kuni 35 tähtnumbrilist märki

15

Täitmiskoht

ISO 10383 turu tunnuskood (MIC) (neli tähtnumbrilist märki) kooskõlas artikli 4 punktiga b.

16

Tihendamine

Y = lepingut on tihendatud

N = lepingut ei ole tihendatud

17

Hind/määr

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

Kui hind märgitakse protsentides, tuleb protsendiväärtused märkida nii, et 100 % on esitatud kujul „100“

18

Hinna esitamise viis

U = ühik

P = protsent

Y = tootlus

19

Hinna valuuta

ISO 4217 valuutakood (kolm tähte)

20

Tinglik väärtus

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

21

Hinnakordaja

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

22

Kogus

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

23

Ettemakse

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Miinusmärgiga näidatakse, et makse sooritati, mitte ei saadud seda.

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

24

Ülekande liik

C = rahas

P = füüsiliselt

O = vastaspoole vabal valikul või juhul, kui ülekande liigi määrab kolmas osapool

25

Täitmise ajatempel

ISO 8601 vormingus kuupäev ja UTC ajavorming järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

26

Jõustumiskuupäev

ISO 8601 kuupäevavorming kujul AAAA-KK-PP

27

Tähtpäev

ISO 8601 kuupäevavorming kujul AAAA-KK-PP

28

Lõpetamise kuupäev

ISO 8601 kuupäevavorming kujul AAAA-KK-PP

29

Arvelduskuupäev

ISO 8601 kuupäevavorming kujul AAAA-KK-PP

30

Raamlepingu liik

Vabas vormis tekst kuni 50 tähemärki, märkides võimaliku raamlepingu nime.

31

Raamlepingu versioon

ISO 8601 kuupäevavorming kujul AAAA

Jagu 2d – Riskide maandamine/teavitamine

Kõik lepingud

32

Kinnitamise ajatempel

ISO 8601 vormingus kuupäev ja UTC ajavorming järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

33

Kinnitamise liik

Y = mitteelektrooniliselt kinnitatud

N = kinnitamata

E = elektrooniliselt kinnitatud

Jagu 2e – Kliiring

Kõik lepingud

34

Kliirimiskohustus

Y = jah

N = ei

35

Kliiritud

Y = jah

N = ei

36

Kliiringu ajatempel

ISO 8601 vormingus kuupäev ja UTC ajavorming järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

37

Keskne vastaspool

ISO 17442 juriidilise isiku tunnuskood (LEI)

20 tähtnumbrilise märgi pikkune kood

38

Grupisisene tehing

Y = jah

N = ei

Jagu 2f – Intressimäärad

Intressimäära tuletisinstrumendid

39

Poole 1 fikseeritud intressimäär

Kuni 10 numbrit (sealhulgas kümnendkohad) protsentide kujul nii, et 100 % on esitatud kujul „100“.

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

40

Poole 2 fikseeritud intressimäär

Kuni 10 numbrit (sealhulgas kümnendkohad) protsentide kujul nii, et 100 % on esitatud kujul „100“.

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

41

Poole 1 fikseeritud intressimäära arvestusmeetod

Lugeja/nimetaja, kusjuures nii lugejaks kui ka nimetajaks on kas numbrid või väljend „täpne päevade arv“ (näiteks 30/360 või täpne päevade arv/365).

42

Poole 2 fikseeritud intressimäära arvestusmeetod

Lugeja/nimetaja, kusjuures nii lugejaks kui ka nimetajaks on kas numbrid või väljend „täpne päevade arv“ (näiteks 30/360 või täpne päevade arv/365).

43

Poole 1 fikseeritud intressi maksesagedus – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

44

Poole 1 fikseeritud intressi maksesagedus – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust.

Kuni kolm numbrit.

45

Poole 2 fikseeritud intressi maksesagedus – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

46

Poole 2 fikseeritud intressi maksesagedus – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust.

Kuni kolm numbrit.

47

Poole 1 ujuva intressi maksesagedus – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

48

Poole 1 ujuva intressi maksesagedus – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust.

Kuni kolm numbrit.

49

Poole 2 ujuva intressi maksesagedus – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

50

Poole 2 ujuva intressi maksesagedus – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab vastaspoolte maksete vahetamise sagedust.

Kuni kolm numbrit.

51

Poole 1 ujuva intressi muutmissagedus – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab seda, kui sageli vastaspooled ujuvat intressi muudavad. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

52

Poole 1 ujuva intressi muutmissagedus – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab seda, kui sageli vastaspooled ujuvat intressi muudavad.

Kuni kolm numbrit.

53

Poole 2 ujuva intressi muutmissagedus – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab seda, kui sageli vastaspooled ujuvat intressi muudavad. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

54

Poole 2 ujuva intressi muutmissagedus – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab seda, kui sageli vastaspooled ujuvat intressi muudavad.

Kuni kolm numbrit.

55

Poole 1 ujuv intressimäär

Ujuva intressimäära nimi

| | EONA – EONIA |
| --- | --- |

EONA – EONIA

| | EONS – EONIA SWAP |
| --- | --- |

EONS – EONIA SWAP

| | EURI – EURIBOR |
| --- | --- |

EURI – EURIBOR

| | EUUS – EURODOLLAR |
| --- | --- |

EUUS – EURODOLLAR

| | EUCH – EuroSwiss |
| --- | --- |

EUCH – EuroSwiss

| | GCFR – GCF REPO |
| --- | --- |

GCFR – GCF REPO

| | ISDA – ISDAFIX |
| --- | --- |

ISDA – ISDAFIX

| | LIBI – LIBID |
| --- | --- |

LIBI – LIBID

| | LIBO – LIBOR |
| --- | --- |

LIBO – LIBOR

| | MAAA – Muni AAA |
| --- | --- |

MAAA – Muni AAA

| | PFAN – Pfandbriefe |
| --- | --- |

PFAN – Pfandbriefe

| | TIBO – TIBOR |
| --- | --- |

TIBO – TIBOR

| | STBO – STIBOR |
| --- | --- |

STBO – STIBOR

| | BBSW – BBSW |
| --- | --- |

BBSW – BBSW

| | JIBA – JIBAR |
| --- | --- |

JIBA – JIBAR

| | BUBO – BUBOR |
| --- | --- |

BUBO – BUBOR

| | CDOR – CDOR |
| --- | --- |

CDOR – CDOR

| | CIBO – CIBOR |
| --- | --- |

CIBO – CIBOR

| | MOSP – MOSPRIM |
| --- | --- |

MOSP – MOSPRIM

| | NIBO – NIBOR |
| --- | --- |

NIBO – NIBOR

| | PRBO – PRIBOR |
| --- | --- |

PRBO – PRIBOR

| | TLBO – TELBOR |
| --- | --- |

TLBO – TELBOR

| | WIBO – WIBOR |
| --- | --- |

WIBO – WIBOR

| | TREA – Treasury |
| --- | --- |

TREA – Treasury

| | SWAP – SWAP |
| --- | --- |

SWAP – SWAP

| | FUSW – FUSW |
| --- | --- |

FUSW – FUSW

Või kuni 25 tähtnumbrilist märki, kui viitemäära ei ole eespool toodud nimekirjas

56

Poole 1 ujuva intressi baasperiood – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab baasperioodi. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

57

Poole 1 ujuva intressi baasperiood – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab baasperioodi.

Kuni kolm numbrit.

58

Poole 2 ujuv intressimäär

Ujuva intressimäära nimi

| | EONA – EONIA |
| --- | --- |

EONA – EONIA

| | EONS – EONIA SWAP |
| --- | --- |

EONS – EONIA SWAP

| | EURI – EURIBOR |
| --- | --- |

EURI – EURIBOR

| | EUUS – EURODOLLAR |
| --- | --- |

EUUS – EURODOLLAR

| | EUCH – EuroSwiss |
| --- | --- |

EUCH – EuroSwiss

| | GCFR – GCF REPO |
| --- | --- |

GCFR – GCF REPO

| | ISDA – ISDAFIX |
| --- | --- |

ISDA – ISDAFIX

| | LIBI – LIBID |
| --- | --- |

LIBI – LIBID

| | LIBO – LIBOR |
| --- | --- |

LIBO – LIBOR

| | MAAA – Muni AAA |
| --- | --- |

MAAA – Muni AAA

| | PFAN – Pfandbriefe |
| --- | --- |

PFAN – Pfandbriefe

| | TIBO – TIBOR |
| --- | --- |

TIBO – TIBOR

| | STBO – STIBOR |
| --- | --- |

STBO – STIBOR

| | BBSW – BBSW |
| --- | --- |

BBSW – BBSW

| | JIBA – JIBAR |
| --- | --- |

JIBA – JIBAR

| | BUBO – BUBOR |
| --- | --- |

BUBO – BUBOR

| | CDOR – CDOR |
| --- | --- |

CDOR – CDOR

| | CIBO – CIBOR |
| --- | --- |

CIBO – CIBOR

| | MOSP – MOSPRIM |
| --- | --- |

MOSP – MOSPRIM

| | NIBO – NIBOR |
| --- | --- |

NIBO – NIBOR

| | PRBO – PRIBOR |
| --- | --- |

PRBO – PRIBOR

| | TLBO – TELBOR |
| --- | --- |

TLBO – TELBOR

| | WIBO – WIBOR |
| --- | --- |

WIBO – WIBOR

| | TREA – Treasury |
| --- | --- |

TREA – Treasury

| | SWAP – SWAP |
| --- | --- |

SWAP – SWAP

| | FUSW – FUSW |
| --- | --- |

FUSW – FUSW

Või kuni 25 tähtnumbrilist märki, kui viitemäära ei ole eeltoodud nimekirjas

59

Poole 2 ujuva intressi baasperiood – ajaperiood

Ajaperiood, mis kirjeldab baasperioodi. Kasutatakse järgnevaid lühendeid:

| | Y = aasta |
| --- | --- |

Y = aasta

| | M = kuu |
| --- | --- |

M = kuu

| | W = nädal |
| --- | --- |

W = nädal

| | D = päev |
| --- | --- |

D = päev

60

Poole 2 ujuva intressi baasperiood – kordaja

Ajaperioodi täisarvuline kordaja, mis kirjeldab baasperioodi.

Kuni kolm numbrit.

Jagu 2 g – Valuutavahetus

Valuutatuletislepingud

61

Ülekandevaluuta 2

ISO 4217 valuutakood (3 tähte)

62

Vahetuskurss 1

Kuni 10 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

63

Valuuta forvardkurss

Kuni 10 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

64

Vahetuskursi alus

Kaks ISO 4217 valuutakoodi, mis on teineteisest eraldatud märgiga „/“. Esimene valuutakood tähistab alusvääringut ja teine valuutakood tähistab hinnavaluutat.

Jagu 2h – kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberid

Kaubatuletisinstrumendid ja lubatud heitkoguste väärtpaberite tuletisinstrumendid

Üldine

65

Aluseks olev kaup

AG = põllumajandus

EN = energia

FR = veos

ME = metallid

IN = indeks

EV = keskkond

EX = eksootiline

OT = muu

66

Kauba andmed

Põllumajandussektor

| | GO = teravili, seemned |
| --- | --- |

GO = teravili, seemned

| | DA = piimatooted |
| --- | --- |

DA = piimatooted

| | LI = kariloomad |
| --- | --- |

LI = kariloomad

| | FO = metsandustooted |
| --- | --- |

FO = metsandustooted

| | SO = kulukaubad |
| --- | --- |

SO = kulukaubad

| | SF = mereannid |
| --- | --- |

SF = mereannid

| | OT = muu |
| --- | --- |

OT = muu

Energia

| | OI = nafta |
| --- | --- |

OI = nafta

| | NG = maagaas |
| --- | --- |

NG = maagaas

| | CO = süsi |
| --- | --- |

CO = süsi

| | EL = elektrienergia |
| --- | --- |

EL = elektrienergia

| | IE = arbitraažitehing |
| --- | --- |

IE = arbitraažitehing

| | OT = muu |
| --- | --- |

OT = muu

Veosed

| | DR = puistlast |
| --- | --- |

DR = puistlast

| | WT = vedellast |
| --- | --- |

WT = vedellast

| | OT = muu |
| --- | --- |

OT = muu

Metallid

| | PR = väärismetallid |
| --- | --- |

PR = väärismetallid

| | NP = mitteväärismetallid |
| --- | --- |

NP = mitteväärismetallid

Keskkond

| | WE = ilm |
| --- | --- |

WE = ilm

| | EM = heide |
| --- | --- |

EM = heide

| | OT = muu |
| --- | --- |

OT = muu

Energia

67

Tarnekoht või -tsoon

EIC-kood, 16 märgi pikkune tähtnumbriline kood.

Korratavad andmed.

68

Ühenduspunkt

EIC-kood, 16 märgi pikkune tähtnumbriline kood.

69

Koormuse liik

BL = baaskoormus

PL = tippkoormus

OP = tipuväline koormus

BH = tund/blokktunnid

SH = profileeritud

GD = gaasipäev

OT = muu

Korratakse väljade 70–77 andmeid

70

Koormuse tarneajavahemikud

tt:mmZ

71

Tarne alguskuupäev ja -aeg

ISO 8601 vormingus kuupäev ja UTC ajavorming järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

72

Tarne lõppkuupäev ja -aeg

ISO 8601 vormingus kuupäev ja UTC ajavorming järgneval kujul: AAAA-KK-PPtt:mm:ssZ

73

Kestus

N = minut

H = tund

D = päev

W = nädal

M = kuu

Q = kvartal

S = aastaaeg

Y = aasta

O = muu

74

Nädalapäevad

WD = tööpäev

WN = nädalavahetus

MO = esmaspäev

TU = teisipäev

WE = kolmapäev

TH = neljapäev

FR = reede

SA = laupäev

SU = pühapäev

Lubatud on mitu väärtust, mis on eraldatud märgiga „/“

75

Tarnevõimsus

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

76

Koguse ühik

kW

kWh/h

kWh/päev

MW

MWh/h

MWh/päev

GW

GWh/h

GWh/päev

term/päev

kterm/päev

Mterm/päev

kuupmeetrit päevas

miljon kuupmeetrit päevas

77

Koguse hind tarneajavahemikul

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

Jagu 2i – Optsioonid

Optsioonilepingud

78

Optsiooni liik

P = müügioptsioon

C = ostuoptsioon

OTHR = juhul, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas tegemist on ostu- või müügioptsiooniga

79

Optsiooni täitmise tüüp

A = Ameerika

B = Bermuda

E = Euroopa

S = Aasia

Lubatud on rohkem kui üks väärtus

80

Täitmishind (ülem/alammäär)

Kuni 20 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Juhul kui kasutatakse miinusmärki, ei loeta seda numbriks.

Kui täitmishind märgitakse protsentides, tuleb protsendiväärtused märkida nii, et 100 % on esitatud kujul „100“

81

Täitmishinna esitamise viis

U = ühik

P = protsent

Y = tootlus

82

Alusvara tähtpäev

ISO 8601 kuupäevavorming kujul AAAA-KK-PP

Jagu 2j – Krediidituletisinstrumendid

83

Nõudeõiguse järk

SNDB = Kõrgema nõudeõiguse järguga võlg, nagu tagatiseta kõrgema nõudeõiguses järguga võlg (ettevõtlussektor/finantssektor), riigi välisvaluutavõlg (valitsus),

SBOD = madalama nõudeõiguse järguga võlg, nagu allutatud või madalama teise taseme võlg (pangad), madalama nõudeõiguse järguga või kõrgema teise taseme võlg (pangad),

OTHR = muu, nagu eelisaktsiad või esimese taseme omavahendid (pangad) või muud krediidituletisinstrumendid

84

Aluseks olev üksus

ISO 3166 kahekohaline riigikood

või

ISO 3166-2 – kahekohaline riigikood, millele järgneb kriips („-“), ja kuni kolmekohaline tähtnumbriline riigi alljaotuse kood

või

standardile ISO 17442 vastav 20 tähtnumbrilise märgi pikkune juriidilise isiku tunnuskood (LEI)

85

Maksesagedus

MNTH = kord kuus

QURT = kord kvartalis

MIAN = kaks korda aastas

YEAR = kord aastas

86

Arvutamise alus

Lugeja/nimetaja, kusjuures nii lugejaks või nimetajaks on kas numbrid või väljend „täpne päevade arv“ (näiteks 30/360 või täpne päevade arv/365).

87

Seeria

Täisarv (kuni 5 märki)

88

Versioon

Täisarv (kuni 5 märki)

89

Indeks-tegur

Kuni 10 numbrit (koos kümnendkohtadega).

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

90

Väärtpaberistamise seeria

T = seeriatesse jaotatud

U = seeriatesse jaotamata

91

Alumine eraldamispunkt

Kuni 10 numbrit (sealhulgas kümnendkohad) kümnendmurruna väärtusega 0 kuni 1.

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

92

Ülemine eraldamispunkt

Kuni 10 numbrit (sealhulgas kümnendkohad) kümnendmurruna väärtusega 0 kuni 1.

Kümnendmärki ei loeta numbriks. Kui kümnendmärki kasutatakse, on selleks punkt.

Jagu 2k – Muudatused lepingus

93

Toimingu liik

N = uus

M = muudatus

E = viga

C = ennetähtaegne lõpetamine

R = parandus

Z = tihendamine

V = hindamise ajakohastamine

P = positsiooni osa

94

Tasand

T = tehing

P = positsioon“

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)(ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

7

---

| 21.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/106,

20. jaanuar 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 162,4 |
| MA | 170,4 |
| TR | 167,7 |
| ZZ | 166,8 |
| 0707 00 05 | EG | 250,3 |
| MA | 74,9 |
| TR | 205,3 |
| ZZ | 176,8 |
| 0709 91 00 | EG | 153,4 |
| ZZ | 153,4 |
| 0709 93 10 | MA | 367,5 |
| TR | 252,3 |
| ZZ | 309,9 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,1 |
| MA | 54,9 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 63,0 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | IL | 162,6 |
| TR | 78,7 |
| ZZ | 120,7 |
| 0805 22 00 | MA | 70,9 |
| ZZ | 70,9 |
| 0805 50 10 | AR | 92,5 |
| TR | 72,4 |
| ZZ | 82,5 |
| 0808 10 80 | US | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0808 30 90 | CN | 77,5 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 105,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

162,4

MA

170,4

TR

167,7

ZZ

166,8

0707 00 05

EG

250,3

MA

74,9

TR

205,3

ZZ

176,8

0709 91 00

EG

153,4

ZZ

153,4

0709 93 10

MA

367,5

TR

252,3

ZZ

309,9

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,1

MA

54,9

TR

82,9

ZZ

63,0

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

IL

162,6

TR

78,7

ZZ

120,7

0805 22 00

MA

70,9

ZZ

70,9

0805 50 10

AR

92,5

TR

72,4

ZZ

82,5

0808 10 80

US

105,5

ZZ

105,5

0808 30 90

CN

77,5

TR

133,1

ZZ

105,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 21.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/44

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/107,

20. jaanuar 2017,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 7. jaanuarini 2017 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid küüslaugu impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid küüslaugu impordiks.

| (2) | 2017. aasta jaanuari seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. märtsist 2017 kuni 31. maini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

2017. aasta jaanuari seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. märtsist 2017 kuni 31. maini 2017 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 kohaselt esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. märtsist 2017 kuni 31. maini 2017 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiendiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 29. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 341/2007, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem (ELT L 90, 30.3.2007, lk 12).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Päritolu | Viitenumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. märtsist 2017 kuni 31. maini 2017 esitatud taotlused
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Viitenumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. märtsist 2017 kuni 31. maini 2017 esitatud taotlused

(protsentides)

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

—

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

—

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

—

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,489868

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

—

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

—

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 21.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/46

---

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ette nähtud

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 1/2016,

15. detsember 2016,

oma töökorra vastuvõtmise kohta [2017/108]

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahepealset majanduspartnerluslepingut („leping“), millele kirjutati alla 15. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, ning eriti selle artiklit 92,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingus ja käesolevas otsuses käsitatakse Kesk-Aafrikana Kameruni Vabariiki. |
| --- | --- |

(1)

Lepingus ja käesolevas otsuses käsitatakse Kesk-Aafrikana Kameruni Vabariiki.

| (2) | Lepingu kohaselt lepivad selle osalised kokku majanduspartnerluslepingu komitee koosseisus, selle töökorralduses ja tegevuses, |
| --- | --- |

(2)

Lepingu kohaselt lepivad selle osalised kokku majanduspartnerluslepingu komitee koosseisus, selle töökorralduses ja tegevuses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Majanduspartnerluslepingu komitee töökord on sätestatud lisas.

Nimetatud töökord ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitees kokku lepitavate erieeskirjade kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.

Yaoundé, 15. detsember 2016

Kameruni Vabariigi nimel

Abdoulaye YAOUBA

Euroopa Liidu nimel

Cecilia MALMSTRÖM

---

LISA

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ette nähtud

MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE TÖÖKORD

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Majanduspartnerluslepingu komitee ülesanded

Majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõikide lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest.

Eelkõige on komiteel järgmised ülesanded.

| 1. | Kaubanduse valdkonnas:






  a) | jälgida lepingu rakendamist ja kohaldamist ning tagada kummagi tegevuse nõuetekohasus. Selleks teeb komitee kindlaks esmatähtsad koostöövaldkonnad ja esitab nende kohta soovituse; |
| --- | --- | --- |

1.

Kaubanduse valdkonnas:

a)

jälgida lepingu rakendamist ja kohaldamist ning tagada kummagi tegevuse nõuetekohasus. Selleks teeb komitee kindlaks esmatähtsad koostöövaldkonnad ja esitab nende kohta soovituse;

| b) | hinnata lepingu raames saavutatud tulemusi ja täiustada lepingut vajaduse korral; |
| --- | --- |

b)

hinnata lepingu raames saavutatud tulemusi ja täiustada lepingut vajaduse korral;

| c) | teha kõik lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevate vaidluste ärahoidmiseks ja/või nende lahendamiseks; |
| --- | --- |

c)

teha kõik lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevate vaidluste ärahoidmiseks ja/või nende lahendamiseks;

| d) | jälgida piirkondliku integratsiooni ning lepinguosaliste majandus- ja kaubandussuhete arengut; |
| --- | --- |

d)

jälgida piirkondliku integratsiooni ning lepinguosaliste majandus- ja kaubandussuhete arengut;

| e) | jälgida ja hinnata lepingu rakendamise mõju lepinguosaliste säästvale arengule; |
| --- | --- |

e)

jälgida ja hinnata lepingu rakendamise mõju lepinguosaliste säästvale arengule;

| f) | arutada ja võtta meetmeid, mis edendavad lepinguosaliste vahel kaubandust, investeeringuid ja ettevõtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

f)

arutada ja võtta meetmeid, mis edendavad lepinguosaliste vahel kaubandust, investeeringuid ja ettevõtlusvõimalusi;

| g) | arutada lepinguga seotud või selle eesmärkide saavutamist takistada võivaid küsimusi. |
| --- | --- |

g)

arutada lepinguga seotud või selle eesmärkide saavutamist takistada võivaid küsimusi.

| 2. | Arengukoostöö valdkonnas:






  a) | tagada lepingu kohaldamisalasse kuuluvate arengukoostöö õigusnormide kohaldamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Arengukoostöö valdkonnas:

a)

tagada lepingu kohaldamisalasse kuuluvate arengukoostöö õigusnormide kohaldamine;

| b) | jälgida koostööd käsitlevate lepingu sätete rakendamist ja koordineerida seda teiste partneritega; |
| --- | --- |

b)

jälgida koostööd käsitlevate lepingu sätete rakendamist ja koordineerida seda teiste partneritega;

| c) | vaadata korrapäraselt läbi lepingus sätestatud esmatähtsad koostöövaldkonnad ja esitada vajaduse korral soovitusi uute esmatähtsate valdkondade lisamiseks; |
| --- | --- |

c)

vaadata korrapäraselt läbi lepingus sätestatud esmatähtsad koostöövaldkonnad ja esitada vajaduse korral soovitusi uute esmatähtsate valdkondade lisamiseks;

| d) | tagada lepingule lisatud suuniste rakendamine. |
| --- | --- |

d)

tagada lepingule lisatud suuniste rakendamine.

II PEATÜKK

TÖÖKORRALDUS

TÖÖKORRALDUS

Artikkel 2

Koosseis ja eesistujad

1.   Majanduspartnerluslepingu komitee koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu esindajatest ning teiselt poolt Kameruni Vabariigi esindajatest ministrite või kõrgemate ametnike tasemel.

2.   Käesolevas töökorras kasutatav mõiste „lepinguosalised“ vastab lepingu artiklis 95 esitatud määratlusele.

3.   Majanduspartnerluslepingu komitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjoni esindaja ja Kameruni Vabariigi esindaja. Esimesele eesistumise perioodile vastav mandaat algab komitee esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb järgneva aasta 31. detsembril. Esimeseks eesistujaks on Kameruni Vabariigi esindaja.

Artikkel 3

Vaatlejad

1.   Kõikidele majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutele kutsutakse vaatlejana Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse komisjoni ja Kesk-Aafrika Majandusühenduse peasekretariaadi esindajad.

2.   Lepinguosalised võivad kutsuda majanduspartnerluskomitee koosolekutele vaatlejana kodanikuühiskonna ja erasektori esindajaid, eksperte ja muid isikuid.

3.   Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada, et vaatlejad ei saa viibida koosolekul tundlike küsimuste arutamise või otsuste vastuvõtmise ajal.

Artikkel 4

Sekretär

Majanduspartnerluslepingu komitee sekretäriks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjon Euroopa Liidu nimel ja Kameruni Vabariik. Need perioodid langevad kokku komitee vahelduvate eesistumisperioodidega.

Artikkel 5

Allkomiteed

Selleks et kasutada oma volitusi tõhusalt, võib majanduspartnerluslepingu komitee moodustada endale alluvaid allkomiteesid, mis tegelevad teatavate lepinguga seotud küsimustega. Majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks nimetatud allkomiteede koosseisu ja ülesanded.

III PEATÜKK

TEGEVUS

TEGEVUS

Artikkel 6

Otsused ja soovitused

1.   Majanduspartnerluslepingu komitee otsused ja soovitused võetakse vastu konsensuse alusel.

2.   Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada tõstatada iga lepingu raames esile kerkinud ning AKV riikidele ja ELile huvi pakkuva küsimuse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu (edaspidi „Cotonou lepingu“) artiklis 15 sätestatud AKV-ELi ministrite nõukogus.

3.   Koosolekutevahelisel ajal võib majanduspartnerluslepingu komitee lepinguosaliste nõusolekul otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel.

4.   Majanduspartnerluslepingu otsused ja soovitused kannavad nimetust „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Igas otsuses peab olema sätestatud selle jõustumise kuupäev.

5.   Majanduspartnerluslepingu komitee vastuvõetud otsused ja soovitused kinnitab Euroopa Liidu nimel Euroopa Komisjoni esindaja ja Kameruni Vabariigi nimel tema esindaja.

6.   Otsused ja soovitused edastatakse lepinguosalistele majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena.

Artikkel 7

Kirjavahetus

1.   Kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse majanduspartnerluslepingu komitee sekretärile.

2.   Sekretär tagab, et kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse edasi komitee eesistujale ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 10 osutatud dokumentidena mõlema lepinguosalise kontaktisikule, kellele on osutatud lepingu artiklis 92.

3.   Sekretär saadab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja kirjad mõlema lepinguosalise kontaktisikule ja vajaduse korral levitab neid käesoleva töökorra artiklis 10 osutatud dokumentidena teistele komitee liikmetele.

Artikkel 8

Koosolekud

1.   Majanduspartnerluslepingu komitee tuleb kokku korrapäraste vaheaegade järel, mis ei ületa ühte aastat, ja erakorraliselt siis, kui asjaolud seda nõuavad ning juhul kui lepinguosalised nii ühiselt otsustavad.

2.   Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud peetakse lepinguosaliste ühise otsusega kindlaks määratud ajal ja kohas.

3.   Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud kutsub kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline, olles eelnevalt konsulteerinud teise lepinguosalisega.

4.   Kutsed saadetakse koosolekul osalejatele vähemalt viisteist päeva enne selle toimumist.

Artikkel 9

Delegatsioonid

Enne iga koosolekut tuleb majanduspartnerluslepingu komitee eesistujale teatada ELi ja Kameruni Vabariigi delegatsiooni koosseis ja kutsutavate vaatlejate nimed.

Artikkel 10

Dokumendid

Kui majanduspartnerluslepingu komitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja sekretär levitab neid majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena vähemalt neliteist päeva enne koosoleku algust.

Artikkel 11

Koosolekute päevakorrad

1.   Iga koosoleku esialgse päevakorra koostab majanduspartnerluslepingu komitee sekretär lepinguosaliste ettepanekute alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee sekretär edastab esialgse päevakorra lepinguosaliste kontaktisikutele vähemalt viisteist päeva enne koosoleku algust.

2.   Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt kakskümmend üks päeva enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjaomased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks.

3.   Iga koosoleku alguses võtab majanduspartnerluslepingu komitee vastu päevakorra. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

4.   Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja võib lepinguosaliste nõusolekul kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte.

5.   Lepinguosaliste nõusolekul võib sekretär lühendada lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 12

Koosoleku protokoll

1.   Iga koosoleku järel koostavad majanduspartnerluslepingu komitee liikmed kokkuvõtte tehtud järeldustest ja kirjutavad sellele alla.

2.   Sekretär koostab hiljemalt kahe kuu jooksul iga koosoleku kohta protokolli projekti.

3.   Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, loetledes vajaduse korral:

| a) | majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

a)

majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud dokumendid,

| b) | kõik avaldused, mida majanduspartnerluslepingu komitee liikmed on palunud protokolli kanda, |
| --- | --- |

b)

kõik avaldused, mida majanduspartnerluslepingu komitee liikmed on palunud protokolli kanda,

| c) | vastu võetud otsused, antud soovitused, kokku lepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes tehtud järeldused. |
| --- | --- |

c)

vastu võetud otsused, antud soovitused, kokku lepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes tehtud järeldused.

4.   Protokoll sisaldab ka koosolekul osalenud majanduspartnerluskomitee liikmete, neid saatvate delegatsiooniliikmete ja koosolekul viibinud vaatlejate nimekirja.

5.   Mõlemad lepinguosalised kiidavad protokolli kirjalikult heaks kahe kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastab sekretär protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab selle autentse dokumendi ühe eksemplari.

Artikkel 13

Avalikustamine

1.   Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei ole majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud avalikud.

2.   Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada majanduspartnerluslepingu komitee otsuseid oma ametlikus väljaandes.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Töökeeled

1.   Majanduspartnerluslepingu komitee töökeelteks on mõlema lepinguosalise jaoks ühised ametlikud keeled.

2.   Majanduspartnerluslepingu komitee viib arutelusid läbi ning võtab vastu otsuseid ja soovitusi lõikes 1 osutatud keeltes esitatud dokumentide ja ettepanekute alusel.

Artikkel 15

Kulud

1.   Kumbki lepinguosaline kannab kõik majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.   Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ning otsuste ja soovituste kirjaliku tõlkega komitee töökeeltesse, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ning otsuste ja soovituste kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse töökeeltesse, kannab Euroopa Liit.

Artikkel 16

Töökorra muutmine

Töökorda võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega vastavalt artikli 6 lõikele 1.

---

Parandused

| 21.1.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/52

---

Komisjoni 4. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/314 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) III lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 60, 5. märts 2016
  )

Leheküljel 61 lisas, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1223/2009 III lisa, tabeli veerus „Viitenumber“

asendatakse

„x“

järgmisega:

„297“.

---