# Den Europæiske Unions L 22/2017

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 22 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 60. årgang27. januar 2017 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 22

Dansk udgave

Retsforskrifter

60. årgang27. januar 2017

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EU) 2017/135 af 23. januar 2017 om ændring af Rådets forordning (EU) 2016/1903 om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/136 af 16. januar 2017 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ossau-Iraty (BOB)) | 4 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/137 af 16. januar 2017 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pomme de terre de l'île de Ré (BOB)) | 5 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/138 af 16. januar 2017 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Raclette de Savoie (BGB)) | 6 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/139 af 25. januar 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin | 8 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2017/140 af 26. januar 2017 om udpegelse af EU-referencelaboratoriet for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper), om fastsættelse af yderligere ansvarsområder og opgaver for dette laboratorium og om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/141 af 26. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan | 14 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/142 af 26. januar 2017 om 258. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne | 54 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/143 af 26. januar 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 56 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/144 af 26. januar 2017 om udstedelse af importlicenser for ris i forbindelse med de toldkontingenter, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev åbnet for delperioden januar 2017 | 58 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens afgørelse (EU) 2017/145 af 25. januar 2017 om opretholdelse, med en begrænsning, i Den Europæiske Unions Tidende af referencen for den harmoniserede standard EN 14904:2006 Belægninger til sportsarealer — Specifikation af indendørsbelægninger til forskellig sportsanvendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 (
  1
  ) | 62 |
| | | HENSTILLINGER |
| | * | Kommissionens henstilling (EU) 2017/146 af 21. december 2016 vedrørende retsstatsprincippet i Polen, der supplerer Kommissionens henstilling (EU) 2016/1374 | 65 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Bosnien-Hercegovinas afgørelse nr. 1/2016 af 9. december 2016 om erstatning af protokol 2 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side om definitionen af begrebet produkter med oprindelsesstatus og metoderne for administrativt samarbejde [2017/147] | 82 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EU) 2017/135 af 23. januar 2017 om ændring af Rådets forordning (EU) 2016/1903 om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/136 af 16. januar 2017 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ossau-Iraty (BOB))

4

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/137 af 16. januar 2017 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pomme de terre de l'île de Ré (BOB))

5

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/138 af 16. januar 2017 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Raclette de Savoie (BGB))

6

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/139 af 25. januar 2017 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

8

*

Kommissionens forordning (EU) 2017/140 af 26. januar 2017 om udpegelse af EU-referencelaboratoriet for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper), om fastsættelse af yderligere ansvarsområder og opgaver for dette laboratorium og om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/141 af 26. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan

14

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/142 af 26. januar 2017 om 258. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

54

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/143 af 26. januar 2017 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

56

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/144 af 26. januar 2017 om udstedelse af importlicenser for ris i forbindelse med de toldkontingenter, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev åbnet for delperioden januar 2017

58

AFGØRELSER

*

Kommissionens afgørelse (EU) 2017/145 af 25. januar 2017 om opretholdelse, med en begrænsning, i Den Europæiske Unions Tidende af referencen for den harmoniserede standard EN 14904:2006 Belægninger til sportsarealer — Specifikation af indendørsbelægninger til forskellig sportsanvendelse i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 (
  1
  )

Den Europæiske Unions Tidende

1

62

HENSTILLINGER

*

Kommissionens henstilling (EU) 2017/146 af 21. december 2016 vedrørende retsstatsprincippet i Polen, der supplerer Kommissionens henstilling (EU) 2016/1374

65

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Stabiliserings- og Associeringsrådet EU-Bosnien-Hercegovinas afgørelse nr. 1/2016 af 9. december 2016 om erstatning af protokol 2 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side om definitionen af begrebet produkter med oprindelsesstatus og metoderne for administrativt samarbejde [2017/147]

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/1

---

RÅDETS FORORDNING (EU) 2017/135

af 23. januar 2017

om ændring af Rådets forordning (EU) 2016/1903 om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EU) 2016/1903 (1) fastsættes fiskerimuligheder for torsk i ICES-underområde 22-24 (»torskebestanden i den vestlige del af Østersøen«) i perioden fra den 1. januar til den 31. januar og fra den 1. april til den 31. december 2017. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EU) 2016/1903 (1) fastsættes fiskerimuligheder for torsk i ICES-underområde 22-24 (»torskebestanden i den vestlige del af Østersøen«) i perioden fra den 1. januar til den 31. januar og fra den 1. april til den 31. december 2017.

| (2) | I december 2016 offentliggjorde Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) sin videnskabelige vurdering vedrørende virkningen af fiskeforbuddet for torskebestanden i den vestlige del af Østersøen i perioden fra den 1. februar til den 31. marts 2017. Denne vurdering bekræftede, at forbuddet vil være gavnligt for bestanden. |
| --- | --- |

(2)

I december 2016 offentliggjorde Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) sin videnskabelige vurdering vedrørende virkningen af fiskeforbuddet for torskebestanden i den vestlige del af Østersøen i perioden fra den 1. februar til den 31. marts 2017. Denne vurdering bekræftede, at forbuddet vil være gavnligt for bestanden.

| (3) | Det fiskeforbud, der er fastsat ved forordning (EU) 2016/1903, finder også anvendelse på fiskeri efter torsk med fartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter. I STECF's vurdering nævnes det dog, at en begrænsning af torskefiskeriet for sådanne fartøjer i disse områder ikke vil bidrage væsentligt til genopretningen af den pågældende bestand. |
| --- | --- |

(3)

Det fiskeforbud, der er fastsat ved forordning (EU) 2016/1903, finder også anvendelse på fiskeri efter torsk med fartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter. I STECF's vurdering nævnes det dog, at en begrænsning af torskefiskeriet for sådanne fartøjer i disse områder ikke vil bidrage væsentligt til genopretningen af den pågældende bestand.

| (4) | Hvis fiskerimulighederne i den vestlige del af Østersøen blev tilbageholdt fuldstændigt, kunne det desuden føre til, at fiskeriet ville blive flyttet, og at dette ville have en uønsket effekt på andre torskebestande i Østersøen, særlig bestanden i den østlige del. |
| --- | --- |

(4)

Hvis fiskerimulighederne i den vestlige del af Østersøen blev tilbageholdt fuldstændigt, kunne det desuden føre til, at fiskeriet ville blive flyttet, og at dette ville have en uønsket effekt på andre torskebestande i Østersøen, særlig bestanden i den østlige del.

| (5) | Endvidere ville det, hvis det blev tilladt for fartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt at fiske i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter, gøre det muligt for et begrænset antal fiskere at fortsætte med at fiske og at fiske efter andre arter end torsk. |
| --- | --- |

(5)

Endvidere ville det, hvis det blev tilladt for fartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt at fiske i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter, gøre det muligt for et begrænset antal fiskere at fortsætte med at fiske og at fiske efter andre arter end torsk.

| (6) | Det er derfor rimeligt at give fartøjer med en længde på under 15 meter overalt ret til at fiske i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor rimeligt at give fartøjer med en længde på under 15 meter overalt ret til at fiske i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter.

| (7) | Det er ikke hensigtsmæssigt at gøre sådanne fiskerimuligheder tilgængelige for partrawlere uanset deres længde på grund af sådanne fartøjers høje fangstkapacitet. |
| --- | --- |

(7)

Det er ikke hensigtsmæssigt at gøre sådanne fiskerimuligheder tilgængelige for partrawlere uanset deres længde på grund af sådanne fartøjers høje fangstkapacitet.

| (8) | Med henblik på at sikre effektiv kontrol og overvågning af det fiskeriområde, hvor vanddybden er mindre end 20 meter, er det nødvendigt at sikre, at alle berørte fartøjer er udstyret med et fartøjsovervågningssystem, jf. artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (2). Derfor bør artikel 9, stk. 5, i nævnte forordning, i henhold til hvilken medlemsstaterne kan fritage fiskerfartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt fra kravet om at have installeret et fartøjsovervågningssystem, ikke finde anvendelse på fiskeriet efter torsk i den vestlige del af Østersøen. |
| --- | --- |

(8)

Med henblik på at sikre effektiv kontrol og overvågning af det fiskeriområde, hvor vanddybden er mindre end 20 meter, er det nødvendigt at sikre, at alle berørte fartøjer er udstyret med et fartøjsovervågningssystem, jf. artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (2). Derfor bør artikel 9, stk. 5, i nævnte forordning, i henhold til hvilken medlemsstaterne kan fritage fiskerfartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt fra kravet om at have installeret et fartøjsovervågningssystem, ikke finde anvendelse på fiskeriet efter torsk i den vestlige del af Østersøen.

| (9) | Med henblik på at sikre en bæredygtig udnyttelse af torskebestanden i den vestlige del af Østersøen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 (3) bør den årsbaserede fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (4), i forbindelse med landingsforpligtelsen ikke finde anvendelse på denne bestand. |
| --- | --- |

(9)

Med henblik på at sikre en bæredygtig udnyttelse af torskebestanden i den vestlige del af Østersøen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 (3) bør den årsbaserede fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (4), i forbindelse med landingsforpligtelsen ikke finde anvendelse på denne bestand.

| (10) | Forordning (EU) 2016/1903 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(10)

Forordning (EU) 2016/1903 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (11) | Det forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde 22-24, der er fastsat ved forordning (EU) 2016/1903, træder i kraft den 1. februar 2017. For at være fuldt ud effektiv bør nærværende forordning derfor anvendes fra samme dato og træde i kraft dagen efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(11)

Det forbud mod fiskeri efter torsk i ICES-underområde 22-24, der er fastsat ved forordning (EU) 2016/1903, træder i kraft den 1. februar 2017. For at være fuldt ud effektiv bør nærværende forordning derfor anvendes fra samme dato og træde i kraft dagen efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I bilaget til forordning (EU) 2016/1903 affattes oplysningerne om torsk i ICES-underområde 22-24 således:

| »Art: | Torsk

  Gadus morhua | Område: | Underafsnit 22-24
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 2 444 | | |
| Tyskland | 1 194 | | |
| Estland | 54 | | |
| Finland | 48 | | |
| Letland | 202 | | |
| Litauen | 131 | | |
| Polen | 654 | | |
| Sverige | 870 | | |
| Unionen | 5 597 | | |
| TAC | 5 597  (5) | | Analytisk TAC
  Artikel 3, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.
  Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.
  Artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendes ikke. |

»Art:

Torsk

Gadus morhua

Område:

Underafsnit 22-24

(COD/3BC+24)

Danmark

2 444

Tyskland

1 194

Estland

54

Finland

48

Letland

202

Litauen

131

Polen

654

Sverige

870

Unionen

5 597

TAC

5 597  (5)

Analytisk TAC

Artikel 3, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendes ikke.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. januar 2017.

På Rådets vegne

R. GALDES

Formand

---

(1)  Rådets forordning (EU) 2016/1903 af 28. oktober 2016 om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for Østersøen og om ændring af forordning (EU) 2016/72 (EUT L 295 af 29.10.2016, s. 1).

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 af 6. juli 2016 om en flerårig plan for torske-, silde- og brislingebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 (EUT L 191 af 15.7.2016, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

4

(5)  Denne kvote må fiskes fra den 1. januar til den 31. januar og fra den 1. april til den 31. december 2017. Dog er det tilladt for fiskerfartøjer med en længde på mindre end 15 meter overalt (undtagen partrawlere), som er udstyret med et fartøjsovervågningssystem, jf. artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1224/2009, også at fiske denne kvote fra den 1. februar til den 31. marts 2017 i områder, hvor vanddybden er mindre end 20 meter. Artikel 9, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder ikke anvendelse.«

5

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/4

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/136

af 16. januar 2017

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ossau-Iraty (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Ossau-Iraty«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2) som ændret ved forordning (EU) 2015/194 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Ossau-Iraty«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2) som ændret ved forordning (EU) 2015/194 (3).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Ossau-Iraty« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 af 12. juni 1996 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 (EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/194 af 5. februar 2015 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Ossau-Iraty (BOB)) (EUT L 33 af 10.2.2015, s. 5).

3

(4)  
  EUT C 334 af 10.9.2016, s. 17.

4

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/5

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/137

af 16. januar 2017

om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Pomme de terre de l'île de Ré (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pomme de terre de l'île de Ré«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1187/2000 (2) som ændret ved forordning (EU) nr. 172/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Frankrigs ansøgning om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pomme de terre de l'île de Ré«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1187/2000 (2) som ændret ved forordning (EU) nr. 172/2014 (3).

| (2) | Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4). |
| --- | --- |

(2)

Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (4).

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes. |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Pomme de terre de l'île de Ré« (BOB), godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1187/2000 af 5. juni 2000 om tilføjelse i bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 om optagelse af visse betegnelser i det register over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser, der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler (EFT L 133 af 6.6.2000, s. 19).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 172/2014 af 20. februar 2014 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser [Pomme de terre de l'île de Ré (BOB)] (EUT L 55 af 25.2.2014, s. 5).

3

(4)  
  EUT C 355 af 28.9.2016, s. 5.

4

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/6

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/138

af 16. januar 2017

om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Raclette de Savoie (BGB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Raclette de Savoie« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
| --- | --- |

(1)

I medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Frankrigs ansøgning om registrering af betegnelsen »Raclette de Savoie« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2).

| (2) | Ved skrivelse af 23. november 2015 meddelte de franske myndigheder Kommissionen, at der var fastsat en overgangsperiode i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 frem til den 31. december 2017 for to erhvervsdrivende, der er etableret i Frankrig, og som opfylder betingelserne i nævnte artikel. Under den nationale indsigelsesprocedure havde disse erhvervsdrivende, som lovligt har markedsført »Raclette de Savoie« med vedvarende anvendelse af betegnelserne i mindst fem år forud for den dato, hvor ansøgningen blev indgivet, gjort indsigelse dels mod forholdet for fedtindholdet i tørstoffet i osten, dels mod minimumssatsen for det basisfoder for malkekøerne, der skal udgøres af grønt grovfoder. Der er tale om følgende erhvervsdrivende: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones og GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel. |
| --- | --- |

(2)

Ved skrivelse af 23. november 2015 meddelte de franske myndigheder Kommissionen, at der var fastsat en overgangsperiode i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 frem til den 31. december 2017 for to erhvervsdrivende, der er etableret i Frankrig, og som opfylder betingelserne i nævnte artikel. Under den nationale indsigelsesprocedure havde disse erhvervsdrivende, som lovligt har markedsført »Raclette de Savoie« med vedvarende anvendelse af betegnelserne i mindst fem år forud for den dato, hvor ansøgningen blev indgivet, gjort indsigelse dels mod forholdet for fedtindholdet i tørstoffet i osten, dels mod minimumssatsen for det basisfoder for malkekøerne, der skal udgøres af grønt grovfoder. Der er tale om følgende erhvervsdrivende: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones og GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel.

| (3) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Raclette de Savoie« registreres — |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Raclette de Savoie« registreres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Betegnelsen »Raclette de Savoie« (BGB) registreres.

Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.3 Oste i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).

Artikel 2

Beskyttelsen i henhold til artikel 1 berører ikke den overgangsperiode, som Frankrig har fastsat i medfør af bekendtgørelse af 29. oktober 2015 om godkendelse af produktspecifikationen for betegnelsen »Raclette de Savoie«, offentliggjort den 7. november 2015 i Journal officiel de la République française (Frankrigs statstidende), i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 for de erhvervsdrivende, der opfylder betingelserne i nævnte artikel.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 261 af 19.7.2016, s. 16.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/8

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/139

af 25. januar 2017

om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.

| (3) | Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres.

| (4) | For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(4)

For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAG

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed, jf. artikel 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 118,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Høns (såkaldte 65 pct.-høns), frosne | 143,6 | 0 | AR |
| 169,9 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns, frosne | 283,3 | 5 | AR |
| 181,7 | 39 | BR |
| 284,9 | 5 | CL |
| 228,5 | 21 | TH |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 335,5 | 0 | BR |
| 344,5 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Æg uden skal, tørrede | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 181,4 | 34 | BR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed, jf. artikel 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

118,5

0

AR

0207 12 90

Høns (såkaldte 65 pct.-høns), frosne

143,6

0

AR

169,9

0

BR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns, frosne

283,3

5

AR

181,7

39

BR

284,9

5

CL

228,5

21

TH

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

335,5

0

BR

344,5

0

CL

0408 91 80

Æg uden skal, tørrede

350,2

0

AR

1602 32 11

Tilberedninger af høns, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

181,4

34

BR

---

(1)  Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.«

1

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/10

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/140

af 26. januar 2017

om udpegelse af EU-referencelaboratoriet for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper), om fastsættelse af yderligere ansvarsområder og opgaver for dette laboratorium og om ændring af bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (1), særlig artikel 32, stk. 5 og 6, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 882/2004 fastsættes de generelle opgaver for og krav til EU-referencelaboratorier for foderstoffer og fødevarer samt dyresundhed. EU-referencelaboratorierne for dyresundhed og levende dyr er opført på en liste i afsnit II i bilag VII til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 882/2004 fastsættes de generelle opgaver for og krav til EU-referencelaboratorier for foderstoffer og fødevarer samt dyresundhed. EU-referencelaboratorierne for dyresundhed og levende dyr er opført på en liste i afsnit II i bilag VII til nævnte forordning.

| (2) | Der er endnu ikke noget EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper). EU-referencelaboratorierne bør omfatte alle områder inden for foderstof- og fødevarelovgivning samt dyresundhed, hvor der er behov for præcise analyse- og diagnoseresultater. Udbruddene af sygdomme forårsaget af capripoxvirus nødvendiggør præcise analyse- og diagnoseresultater. |
| --- | --- |

(2)

Der er endnu ikke noget EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper). EU-referencelaboratorierne bør omfatte alle områder inden for foderstof- og fødevarelovgivning samt dyresundhed, hvor der er behov for præcise analyse- og diagnoseresultater. Udbruddene af sygdomme forårsaget af capripoxvirus nødvendiggør præcise analyse- og diagnoseresultater.

| (3) | Den 30. juni 2016 offentliggjorde Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger med henblik på at udvælge og udpege et EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper). Det udvalgte laboratorium, Veterinary and Agrochemical Research Centre — CODA-CERVA, bør udpeges til EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper). |
| --- | --- |

(3)

Den 30. juni 2016 offentliggjorde Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger med henblik på at udvælge og udpege et EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper). Det udvalgte laboratorium, Veterinary and Agrochemical Research Centre — CODA-CERVA, bør udpeges til EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper).

| (4) | Ud over de generelle funktioner og pligter, der er fastsat ved artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 882/2004, bør det udvalgte laboratorium tildeles visse særlige opgaver og ansvarsområder. |
| --- | --- |

(4)

Ud over de generelle funktioner og pligter, der er fastsat ved artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 882/2004, bør det udvalgte laboratorium tildeles visse særlige opgaver og ansvarsområder.

| (5) | Afsnit II i bilag VII til forordning (EF) nr. 882/2004 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Afsnit II i bilag VII til forordning (EF) nr. 882/2004 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Veterinary and Agrochemical Research Centre — CODA-CERVA, Bruxelles, Belgien, udpeges hermed til EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper).

De yderligere ansvarsområder og opgaver, som laboratoriet tildeles, er fastsat i bilaget.

Artikel 2

I afsnit II i bilag VII til forordning (EF) nr. 882/2004 indsættes følgende som punkt 19:

| »19. | EU-referencelaboratorium for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper)





  Veterinary and Agrochemical Research Centre — CODA-CERVA |
| --- | --- |
| Operational Directorate Viral Diseases |
| Unit Vesicular and Exotic Diseases |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bruxelles |
| Belgien«. |

»19.

Veterinary and Agrochemical Research Centre — CODA-CERVA

Operational Directorate Viral Diseases

Unit Vesicular and Exotic Diseases

Groeselenberg 99

1180 Bruxelles

Belgien«.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

1

---

BILAG

Ansvarsområder og opgaver for EU-referencelaboratoriet for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper)

Ud over de generelle funktioner og pligter, som EU-referencelaboratorier i dyresundhedssektoren har, jf. artikel 32, stk. 2, i forordning (EF) nr. 882/2004, har EU-referencelaboratoriet for sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper) følgende ansvarsområder og opgaver:

| 1. | Sikre kontakt mellem medlemsstaternes nationale laboratorier og levere optimale metoder til diagnosticering af sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper) hos husdyr, navnlig ved:







  a) | at foretage genomisk karakteristik og fylogenetisk analyse (slægtskab med andre stammer af samme virus) samt opbevare stammer af capripoxvirus for at facilitere diagnosticeringstjenester i Unionen og, når det er relevant og nødvendigt, f.eks. med henblik på epidemiologisk opfølgning eller diagnoseverifikation |
| --- | --- | --- |

1.

Sikre kontakt mellem medlemsstaternes nationale laboratorier og levere optimale metoder til diagnosticering af sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper) hos husdyr, navnlig ved:

a)

at foretage genomisk karakteristik og fylogenetisk analyse (slægtskab med andre stammer af samme virus) samt opbevare stammer af capripoxvirus for at facilitere diagnosticeringstjenester i Unionen og, når det er relevant og nødvendigt, f.eks. med henblik på epidemiologisk opfølgning eller diagnoseverifikation

| b) | at opbygge og vedligeholde en opdateret samling af stammer og isolater af capripoxvirus og bestemte sera og andre reagenser, der er nødvendige med henblik på diagnosticering af sygdommene, når eller hvis de er tilgængelige |
| --- | --- |

b)

at opbygge og vedligeholde en opdateret samling af stammer og isolater af capripoxvirus og bestemte sera og andre reagenser, der er nødvendige med henblik på diagnosticering af sygdommene, når eller hvis de er tilgængelige

| c) | at harmonisere diagnosticeringen og sikre en høj testkvalitet i Unionen ved at tilrettelægge og gennemføre periodiske sammenlignende forsøg laboratorier imellem samt øvelser i ekstern kvalitetssikring med hensyn til diagnosticering af de pågældende sygdomme på EU-niveau og ved regelmæssigt at fremsende resultaterne af sådanne forsøg til Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere sygdommene |
| --- | --- |

c)

at harmonisere diagnosticeringen og sikre en høj testkvalitet i Unionen ved at tilrettelægge og gennemføre periodiske sammenlignende forsøg laboratorier imellem samt øvelser i ekstern kvalitetssikring med hensyn til diagnosticering af de pågældende sygdomme på EU-niveau og ved regelmæssigt at fremsende resultaterne af sådanne forsøg til Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere sygdommene

| d) | at opretholde en ekspertise vedrørende de pågældende sygdomme med henblik på hurtig differentialdiagnosticering, navnlig i forbindelse med andre relevante virussygdomme |
| --- | --- |

d)

at opretholde en ekspertise vedrørende de pågældende sygdomme med henblik på hurtig differentialdiagnosticering, navnlig i forbindelse med andre relevante virussygdomme

| e) | at udføre forskning med det formål at udvikle bedre metoder til sygdomsbekæmpelse i samarbejde med de nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere de pågældende sygdomme, som aftalt med Kommissionen |
| --- | --- |

e)

at udføre forskning med det formål at udvikle bedre metoder til sygdomsbekæmpelse i samarbejde med de nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere de pågældende sygdomme, som aftalt med Kommissionen

| f) | at rådgive Kommissionen vedrørende videnskabelige aspekter af capripoxvirus og navnlig vedrørende udvælgelse og anvendelse af vaccinestammer af capripoxvirus. |
| --- | --- |

f)

at rådgive Kommissionen vedrørende videnskabelige aspekter af capripoxvirus og navnlig vedrørende udvælgelse og anvendelse af vaccinestammer af capripoxvirus.

| 2. | Støtte medlemsstaternes nationale laboratorier i deres aktiviteter og levere optimale metoder til diagnosticering af sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper) hos husdyr, navnlig ved:







  a) | at opbevare og levere standardsera og andre referencereagenser, så som virus, inaktiverede antigener og cellelinjer til nævnte laboratorier med henblik på standardisering af de diagnostiske test og de reagenser, som hver medlemsstat anvender, når det er påkrævet at identificere agensen og/eller anvende serologiske test |
| --- | --- | --- |

2.

Støtte medlemsstaternes nationale laboratorier i deres aktiviteter og levere optimale metoder til diagnosticering af sygdomme forårsaget af capripoxvirus (lumpy skin disease og fåre- og gedekopper) hos husdyr, navnlig ved:

a)

at opbevare og levere standardsera og andre referencereagenser, så som virus, inaktiverede antigener og cellelinjer til nævnte laboratorier med henblik på standardisering af de diagnostiske test og de reagenser, som hver medlemsstat anvender, når det er påkrævet at identificere agensen og/eller anvende serologiske test

| b) | at bistå aktivt ved diagnosticeringen af de pågældende sygdomme i forbindelse med mistanke om og bekræftelse af udbrud i medlemsstaterne ved at modtage isolater af capripoxvirus med henblik på diagnosticeringsbekræftelse og viruskarakteristik samt bidrage til epidemiologiske undersøgelser og studier, straks at meddele Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere de pågældende sygdomme, resultaterne af disse aktiviteter. |
| --- | --- |

b)

at bistå aktivt ved diagnosticeringen af de pågældende sygdomme i forbindelse med mistanke om og bekræftelse af udbrud i medlemsstaterne ved at modtage isolater af capripoxvirus med henblik på diagnosticeringsbekræftelse og viruskarakteristik samt bidrage til epidemiologiske undersøgelser og studier, straks at meddele Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere de pågældende sygdomme, resultaterne af disse aktiviteter.

| 3. | Formidle oplysninger og gennemføre videreuddannelse, navnlig ved:







  a) | at facilitere tilvejebringelse af uddannelse, efteruddannelseskurser og workshops til fordel for nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere sygdomme forårsaget af capripoxvirus, og af eksperter i laboratoriediagnoser med henblik på at harmonisere diagnosemetoderne for disse sygdomme i hele Unionen |
| --- | --- | --- |

3.

Formidle oplysninger og gennemføre videreuddannelse, navnlig ved:

a)

at facilitere tilvejebringelse af uddannelse, efteruddannelseskurser og workshops til fordel for nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere sygdomme forårsaget af capripoxvirus, og af eksperter i laboratoriediagnoser med henblik på at harmonisere diagnosemetoderne for disse sygdomme i hele Unionen

| b) | at deltage i internationale fora vedrørende navnlig standardisering af analysemetoderne for de pågældende sygdomme og gennemførelse heraf |
| --- | --- |

b)

at deltage i internationale fora vedrørende navnlig standardisering af analysemetoderne for de pågældende sygdomme og gennemførelse heraf

| c) | at samarbejde med de relevante kompetente laboratorier i tredjelande, hvor de pågældende sygdomme er udbredte, med hensyn til diagnosemetoder for sygdomme forårsaget af capripoxvirus |
| --- | --- |

c)

at samarbejde med de relevante kompetente laboratorier i tredjelande, hvor de pågældende sygdomme er udbredte, med hensyn til diagnosemetoder for sygdomme forårsaget af capripoxvirus

| d) | at revidere de relevante krav for testning, jf. Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE) Terrestrial Animal Health Code og Manual of diagnostic tests and vaccines for terrestrial animals, ved det årlige møde for nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere sygdomme forårsaget af capripoxvirus |
| --- | --- |

d)

at revidere de relevante krav for testning, jf. Verdensorganisationen for Dyresundheds (OIE) Terrestrial Animal Health Code og Manual of diagnostic tests and vaccines for terrestrial animals, ved det årlige møde for nationale laboratorier, der er udpeget til at diagnosticere sygdomme forårsaget af capripoxvirus

| e) | bistå Kommissionen ved revisionen af OIE's anbefalinger i Terrestrial Animal Health Code og Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals. |
| --- | --- |

e)

bistå Kommissionen ved revisionen af OIE's anbefalinger i Terrestrial Animal Health Code og Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals.

| f) | at holde sig ajour med den epidemiologiske udvikling af sygdomme forårsaget af capripoxvirus. |
| --- | --- |

f)

at holde sig ajour med den epidemiologiske udvikling af sygdomme forårsaget af capripoxvirus.

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/14

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/141

af 26. januar 2017

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | I overensstemmelse med artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) offentliggjorde Kommissionen den 29. oktober 2015 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Den Europæiske Union af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan (»de pågældende lande«). |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) offentliggjorde Kommissionen den 29. oktober 2015 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Den Europæiske Union af visse rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan (»de pågældende lande«).

2

Den Europæiske Unions Tidende

3

| (2) | Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 14. september 2015 af Defence Committee of the Stainless Steel Butt-welding Fittings Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mellem 37 % og 48 % af den samlede produktion i Unionen. En producent gav udtryk for opposition og gav sig til kende. |
| --- | --- |

(2)

Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 14. september 2015 af Defence Committee of the Stainless Steel Butt-welding Fittings Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mellem 37 % og 48 % af den samlede produktion i Unionen. En producent gav udtryk for opposition og gav sig til kende.

| (3) | Derfor er den relevante tærskel i grundforordningens artikel 5, stk. 4, hvoraf det fremgår, at der ikke indledes en undersøgelse i medfør af stk. 1, medmindre det på grundlag af en undersøgelse af, i hvor høj grad der blandt producenterne i Unionen af samme vare, er givet udtryk for tilslutning til eller modstand mod klagen, er fastslået, at klagen er indgivet af eller på vegne af den pågældende erhvervsgren i Unionen. Klagen anses for at være indgivet af eller på vegne af en erhvervsgren i Unionen, hvis den har tilslutning fra producenter i Unionen, hvis samlede produktion udgør mere end 50 % af den samlede produktion af samme vare fremstillet af den del af den pågældende erhvervsgren i Unionen, som enten giver udtryk for tilslutning til eller opposition mod klagen. Der indledes dog ikke en undersøgelse, når de EU-producenter, der udtrykkeligt giver deres tilslutning til klagen, tegner sig for mindre end 25 % af den samlede produktion af samme vare fremstillet af den pågældende erhvervsgren i Unionen. Når undersøgelsen er indledt, er det ikke nødvendigt, at betingelserne for søgsmålskompetence er opfyldt under hele undersøgelsen. Domstolen har bekræftet dette i tilfælde af en situation, hvor en virksomhed trækker sin støtte til klagen tilbage (4); det samme ræsonnement finder anvendelse på en situation, hvor varedækningen ændrer sig. |
| --- | --- |

(3)

Derfor er den relevante tærskel i grundforordningens artikel 5, stk. 4, hvoraf det fremgår, at der ikke indledes en undersøgelse i medfør af stk. 1, medmindre det på grundlag af en undersøgelse af, i hvor høj grad der blandt producenterne i Unionen af samme vare, er givet udtryk for tilslutning til eller modstand mod klagen, er fastslået, at klagen er indgivet af eller på vegne af den pågældende erhvervsgren i Unionen. Klagen anses for at være indgivet af eller på vegne af en erhvervsgren i Unionen, hvis den har tilslutning fra producenter i Unionen, hvis samlede produktion udgør mere end 50 % af den samlede produktion af samme vare fremstillet af den del af den pågældende erhvervsgren i Unionen, som enten giver udtryk for tilslutning til eller opposition mod klagen. Der indledes dog ikke en undersøgelse, når de EU-producenter, der udtrykkeligt giver deres tilslutning til klagen, tegner sig for mindre end 25 % af den samlede produktion af samme vare fremstillet af den pågældende erhvervsgren i Unionen. Når undersøgelsen er indledt, er det ikke nødvendigt, at betingelserne for søgsmålskompetence er opfyldt under hele undersøgelsen. Domstolen har bekræftet dette i tilfælde af en situation, hvor en virksomhed trækker sin støtte til klagen tilbage (4); det samme ræsonnement finder anvendelse på en situation, hvor varedækningen ændrer sig.

4

| (4) | På indledningstidspunktet påstod en af de interesserede parter, at Kommissionen fejlagtigt havde beregnet repræsentativiteten i forbindelse med klagen på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Parten påstod, at den aktuelle klage ikke kan repræsentere 43-49 % af den samlede produktion i Unionen, da otte virksomheder i en tidligere sag vedrørende en lignende vare havde tegnet sig for 48 % af EU-produktionen. Kommissionen bemærkede, at selv om varedækningen i de to undersøgelser ganske rigtigt er meget ens, adskiller den nøjagtige varedækning og den omfattede periode i den nuværende undersøgelse sig fra varedækningen og den omfattede periode i den tidligere undersøgelse. Disse vurderinger og resultatet af den pågældende vurdering var således forskellige (det var nemlig andre EU-producenter, der gav sig til kende i den nuværende undersøgelse end i den undersøgelse, der blev indledt i 2012; og disse EU-producenter blev fastlagt på grundlag af samme vare i undersøgelsen fra 2012). I notatet af 28. oktober 2015 vedrørende repræsentativiteten fastlægges den samlede produktion af den samme vare i Unionen til 8 600 ton for perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015. I den tidligere undersøgelse, der blev indledt i 2012, viste notatet om repræsentativiteten fra den 9. november 2012, at den samlede produktion af den samme vare i Unionen udgjorde 21 600 ton. |
| --- | --- |

(4)

På indledningstidspunktet påstod en af de interesserede parter, at Kommissionen fejlagtigt havde beregnet repræsentativiteten i forbindelse med klagen på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Parten påstod, at den aktuelle klage ikke kan repræsentere 43-49 % af den samlede produktion i Unionen, da otte virksomheder i en tidligere sag vedrørende en lignende vare havde tegnet sig for 48 % af EU-produktionen. Kommissionen bemærkede, at selv om varedækningen i de to undersøgelser ganske rigtigt er meget ens, adskiller den nøjagtige varedækning og den omfattede periode i den nuværende undersøgelse sig fra varedækningen og den omfattede periode i den tidligere undersøgelse. Disse vurderinger og resultatet af den pågældende vurdering var således forskellige (det var nemlig andre EU-producenter, der gav sig til kende i den nuværende undersøgelse end i den undersøgelse, der blev indledt i 2012; og disse EU-producenter blev fastlagt på grundlag af samme vare i undersøgelsen fra 2012). I notatet af 28. oktober 2015 vedrørende repræsentativiteten fastlægges den samlede produktion af den samme vare i Unionen til 8 600 ton for perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015. I den tidligere undersøgelse, der blev indledt i 2012, viste notatet om repræsentativiteten fra den 9. november 2012, at den samlede produktion af den samme vare i Unionen udgjorde 21 600 ton.

| (5) | Samme interesserede part påstod, at antallet virksomheder, der støtter klagen, er lavt, nemlig 3 ud af 16 EU-producenter, og anmodede Kommissionen om at undersøge, hvorfor de øvrige EU-producenter ikke havde udtalt sig. Kommissionens svar på denne bemærkning var, at antallet af producenter, der støtter en klage, ikke betyder noget på indledningstidspunktet, men kun deres andel af EU-erhvervsgrenenes produktionsmængde, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4. |
| --- | --- |

(5)

Samme interesserede part påstod, at antallet virksomheder, der støtter klagen, er lavt, nemlig 3 ud af 16 EU-producenter, og anmodede Kommissionen om at undersøge, hvorfor de øvrige EU-producenter ikke havde udtalt sig. Kommissionens svar på denne bemærkning var, at antallet af producenter, der støtter en klage, ikke betyder noget på indledningstidspunktet, men kun deres andel af EU-erhvervsgrenenes produktionsmængde, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 4.

| (6) | Derudover rejste den interesserede part tvivl om inddragelsen af en EU-producent i definitionen af EU-erhvervsgrenen, da denne EU-producent producerede fittings med væsentligt højere merværdi end de øvrige EU-producenter. I forbindelse med undersøgelsen blev det imidlertid bekræftet, at denne EU-producent også producerede og solgte samme vare, og det var derfor berettiget at inddrage denne producent i stikprøven. I den forbindelse medtog man kun de af producentens produktionsmængder, der faldt inden for undersøgelsens anvendelsesområde. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(6)

Derudover rejste den interesserede part tvivl om inddragelsen af en EU-producent i definitionen af EU-erhvervsgrenen, da denne EU-producent producerede fittings med væsentligt højere merværdi end de øvrige EU-producenter. I forbindelse med undersøgelsen blev det imidlertid bekræftet, at denne EU-producent også producerede og solgte samme vare, og det var derfor berettiget at inddrage denne producent i stikprøven. I den forbindelse medtog man kun de af producentens produktionsmængder, der faldt inden for undersøgelsens anvendelsesområde. Denne påstand blev derfor afvist.

1.2.   Parter, som er berørt af proceduren

Parter, som er berørt af proceduren

| (7) | Kommissionen underrettede officielt klageren, alle EU-producenter, importører, forhandlere og brugere, som, den vidste, var berørt, og deres sammenslutninger samt de eksporterende producenter og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af proceduren. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt klageren, alle EU-producenter, importører, forhandlere og brugere, som, den vidste, var berørt, og deres sammenslutninger samt de eksporterende producenter og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af proceduren.

| (8) | Kommissionen kontaktede også producenter i Brasilien, Indien, Malaysia, Korea, Schweiz, Thailand og USA, som i indledningsmeddelelsen blev nævnt som mulige referencelande med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen kontaktede også producenter i Brasilien, Indien, Malaysia, Korea, Schweiz, Thailand og USA, som i indledningsmeddelelsen blev nævnt som mulige referencelande med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina.

| (9) | Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(9)

Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.3.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (10) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(10)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

a)   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (11) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den i betragtning af det store antal EU-producenter i undersøgelsen ville begrænse sin analyse til et rimeligt antal EU-producenter. På indledningstidspunktet gav producenterne i betragtning 2 sig til kende, nemlig en EU-producent og en gruppe af to dattervirksomheder, som er beliggende i Unionen og producerer samme vare. |
| --- | --- |

(11)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den i betragtning af det store antal EU-producenter i undersøgelsen ville begrænse sin analyse til et rimeligt antal EU-producenter. På indledningstidspunktet gav producenterne i betragtning 2 sig til kende, nemlig en EU-producent og en gruppe af to dattervirksomheder, som er beliggende i Unionen og producerer samme vare.

| (12) | Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen anmodede endnu en EU-producent om at blive inddraget i stikprøven. De fire samarbejdsvillige EU-producenter blev derfor udtaget til stikprøven. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for ca. 47 % af den samlede anslåede produktion i Unionen, og stikprøven blev fundet repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(12)

Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen anmodede endnu en EU-producent om at blive inddraget i stikprøven. De fire samarbejdsvillige EU-producenter blev derfor udtaget til stikprøven. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for ca. 47 % af den samlede anslåede produktion i Unionen, og stikprøven blev fundet repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

| (13) | En af EU-producenterne i stikprøven, nemlig Springer GmbH, meddelte efterfølgende Kommissionen, at den ikke længere ønskede at samarbejde. Den pågældende producent blev derfor ikke undersøgt yderligere. Kommissionen konkluderede ikke desto mindre, at de tre resterende EU-producenter i stikprøven, som tegnede sig for ca. 43 % af den samlede anslåede produktion i Unionen, stadig var repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Samme EU-producent meddelte også Kommissionen, at den ikke kun var EU-producent, men også havde en aftale om passiv forædling med en kinesisk producent. |
| --- | --- |

(13)

En af EU-producenterne i stikprøven, nemlig Springer GmbH, meddelte efterfølgende Kommissionen, at den ikke længere ønskede at samarbejde. Den pågældende producent blev derfor ikke undersøgt yderligere. Kommissionen konkluderede ikke desto mindre, at de tre resterende EU-producenter i stikprøven, som tegnede sig for ca. 43 % af den samlede anslåede produktion i Unionen, stadig var repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Samme EU-producent meddelte også Kommissionen, at den ikke kun var EU-producent, men også havde en aftale om passiv forædling med en kinesisk producent.

| (14) | Desuden vurderede Kommissionen virkningen af udelukkelsen af flangefittings og fittings med lav ruhed (jf. afsnit 2.2) på stikprøvens repræsentativitet. Det blev konstateret, at der ikke var en væsentlig produktion af flangefittings og fittings med lav ruhed hverken blandt EU-producenter i stikprøven eller i forhold til den samlede produktion i Unionen, og det konstateredes derfor, at den ikke havde nogen indvirkning på den allerede udtagne stikprøves repræsentativitet. |
| --- | --- |

(14)

Desuden vurderede Kommissionen virkningen af udelukkelsen af flangefittings og fittings med lav ruhed (jf. afsnit 2.2) på stikprøvens repræsentativitet. Det blev konstateret, at der ikke var en væsentlig produktion af flangefittings og fittings med lav ruhed hverken blandt EU-producenter i stikprøven eller i forhold til den samlede produktion i Unionen, og det konstateredes derfor, at den ikke havde nogen indvirkning på den allerede udtagne stikprøves repræsentativitet.

| (15) | En interesseret part påstod, at andre EU-producenter end dem, der støttede klagen, øgede deres salg i perioden 2010-2015 og havde registreret høje priser og store salgsmængder, på grundlag af Eurostats statistikker handelsstatistikker for EU-handel. |
| --- | --- |

(15)

En interesseret part påstod, at andre EU-producenter end dem, der støttede klagen, øgede deres salg i perioden 2010-2015 og havde registreret høje priser og store salgsmængder, på grundlag af Eurostats statistikker handelsstatistikker for EU-handel.

| (16) | Kommissionen analyserede den potentielle skade forvoldt af importen fra de pågældende lande på EU-erhvervsgrenen, herunder samtlige EU-producenter, ved hjælp af de makroøkonomiske data (jf. betragtning 193-207). Desuden bemærkede Kommissionen, at parten baserede sin analyse på KN-koder, der ikke kun omfatter den pågældende vare, men også varer uden for denne undersøgelses anvendelsesområde. Desuden vedrører mængderne i handelsstatistikkerne for EU ikke kun EU-produktionen, men også videresalg af importerede varer. Der kunne således ikke drages en konklusion vedrørende EU-producenternes salgspriser eller salgsmængder. Under alle omstændigheder blev de mikroøkonomiske data for stikprøven fundet repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Den kendsgerning, at disse data ikke omfatter producenter, der ikke støtter klagen, skyldes blot, at disse ikke gav sig til kende og anmodede om at indgå i stikprøven. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen analyserede den potentielle skade forvoldt af importen fra de pågældende lande på EU-erhvervsgrenen, herunder samtlige EU-producenter, ved hjælp af de makroøkonomiske data (jf. betragtning 193-207). Desuden bemærkede Kommissionen, at parten baserede sin analyse på KN-koder, der ikke kun omfatter den pågældende vare, men også varer uden for denne undersøgelses anvendelsesområde. Desuden vedrører mængderne i handelsstatistikkerne for EU ikke kun EU-produktionen, men også videresalg af importerede varer. Der kunne således ikke drages en konklusion vedrørende EU-producenternes salgspriser eller salgsmængder. Under alle omstændigheder blev de mikroøkonomiske data for stikprøven fundet repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Den kendsgerning, at disse data ikke omfatter producenter, der ikke støtter klagen, skyldes blot, at disse ikke gav sig til kende og anmodede om at indgå i stikprøven.

b)   Stikprøveudtagning af importører

| (17) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(17)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen.

| (18) | Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. De tegnede sig tilsammen for 10 % af den anslåede importmængde fra Kina og Taiwan i undersøgelsesperioden. Da Kommissionen var i stand til at undersøge alle de importører, der gav sig til kende, var der ikke behov for stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(18)

Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. De tegnede sig tilsammen for 10 % af den anslåede importmængde fra Kina og Taiwan i undersøgelsesperioden. Da Kommissionen var i stand til at undersøge alle de importører, der gav sig til kende, var der ikke behov for stikprøveudtagning.

c)   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Taiwan

| (19) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Taiwan i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen. Oplysningerne om indledningen af undersøgelsen og indledningsmeddelelsen (som omfattede en formular med henblik på stikprøveudtagning) blev sendt til 10 taiwanesiske virksomheder, som blev identificeret i klagen som eksporterende producenter af den pågældende vare til Unionen. Desuden blev Taipei-repræsentationskontoret ved Den Europæiske Union anmodet om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(19)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Taiwan i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen. Oplysningerne om indledningen af undersøgelsen og indledningsmeddelelsen (som omfattede en formular med henblik på stikprøveudtagning) blev sendt til 10 taiwanesiske virksomheder, som blev identificeret i klagen som eksporterende producenter af den pågældende vare til Unionen. Desuden blev Taipei-repræsentationskontoret ved Den Europæiske Union anmodet om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter.

| (20) | Fire eksporterende producenter i Taiwan afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af antallet af samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producenter var der ikke behov for udtage en stikprøve. |
| --- | --- |

(20)

Fire eksporterende producenter i Taiwan afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af antallet af samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producenter var der ikke behov for udtage en stikprøve.

| (21) | I forbindelse med undersøgelsen undlod to af de fire virksomheder at samarbejde yderligere. Kommissionen underrettede disse virksomheder om, at der i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, kan træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(21)

I forbindelse med undersøgelsen undlod to af de fire virksomheder at samarbejde yderligere. Kommissionen underrettede disse virksomheder om, at der i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, kan træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

d)   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter fra Kina, anmodninger om markedsøkonomisk behandling og anmodninger om individuel undersøgelse

| (22) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen. Desuden blev Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union anmodet om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(22)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive oplysninger som anført i indledningsmeddelelsen. Desuden blev Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union anmodet om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter.

| (23) | Ni eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og anmodede om at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire virksomheder eller virksomhedsgrupper, som tegnede sig for ca. 79 % af eksporten til Unionen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og for ca. 35 % af den samlede eksport fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden. De fire virksomheder blev udtaget til at indgå i stikprøven på grundlag af deres eksportmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven, og der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(23)

Ni eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og anmodede om at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire virksomheder eller virksomhedsgrupper, som tegnede sig for ca. 79 % af eksporten til Unionen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og for ca. 35 % af den samlede eksport fra Kina til Unionen i undersøgelsesperioden. De fire virksomheder blev udtaget til at indgå i stikprøven på grundlag af deres eksportmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven, og der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (24) | I forbindelse med undersøgelsen undlod én af de fire virksomheder at samarbejde yderligere. Kommissionen underrettede denne virksomhed om, at der i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, kan træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(24)

I forbindelse med undersøgelsen undlod én af de fire virksomheder at samarbejde yderligere. Kommissionen underrettede denne virksomhed om, at der i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, kan træffes foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

| (25) | Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling. Fem eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, anmodede dog om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som det fremgår af betragtning 99, blev disse anmodninger ikke imødekommet. |
| --- | --- |

(25)

Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling. Fem eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, anmodede dog om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Som det fremgår af betragtning 99, blev disse anmodninger ikke imødekommet.

1.4.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (26) | Der blev sendt spørgeskemaer til de fire virksomheder i Taiwan, til de fire kinesiske virksomheder i stikprøven, til de fire EU-producenter i stikprøven og til de tre importører i stikprøven. |
| --- | --- |

(26)

Der blev sendt spørgeskemaer til de fire virksomheder i Taiwan, til de fire kinesiske virksomheder i stikprøven, til de fire EU-producenter i stikprøven og til de tre importører i stikprøven.

| (27) | Der blev kun modtaget spørgeskemabesvarelser fra to virksomheder i Taiwan, tre i Kina, tre EU-producenter og tre importører. |
| --- | --- |

(27)

Der blev kun modtaget spørgeskemabesvarelser fra to virksomheder i Taiwan, tre i Kina, tre EU-producenter og tre importører.

| (28) | Efter den foreløbige fremlæggelse blev der modtaget en spørgeskemabesvarelse fra en af de eventuelle referencelandsproducenter i Schweiz. |
| --- | --- |

(28)

Efter den foreløbige fremlæggelse blev der modtaget en spørgeskemabesvarelse fra en af de eventuelle referencelandsproducenter i Schweiz.

1.5.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (29) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutninger:






  — | EU-producenter:






  — | OSTP Sweden AB, Sverige |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutninger:

—

EU-producenter:

—

OSTP Sweden AB, Sverige

| — | OSTP Finland OY, Finland |
| --- | --- |

—

OSTP Finland OY, Finland

| — | Erne Fittings, Østrig |
| --- | --- |

—

Erne Fittings, Østrig

| — | Ikke-forretningsmæssigt forbundet importør






  — | Arcus Nederland BV, Nederlandene |
| --- | --- | --- |

—

Ikke-forretningsmæssigt forbundet importør

—

Arcus Nederland BV, Nederlandene

| — | Eksporterende producenter i Taiwan:






  — | Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd., Taichung |
| --- | --- | --- |

—

Eksporterende producenter i Taiwan:

—

Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd., Taichung

| — | King Lai Hygienic Materials Co. Ltd. Tainan |
| --- | --- |

—

King Lai Hygienic Materials Co. Ltd. Tainan

| — | Eksporterende producenter i Kina:






  — | Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Suzhou, Jiangsu og Shanghai |
| --- | --- | --- |

—

Eksporterende producenter i Kina:

—

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd. og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder, Suzhou, Jiangsu og Shanghai

| — | Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd., Wenzhou |
| --- | --- |

—

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd., Wenzhou

| — | Zhejiang Good Fittings Co. Ltd., Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Good Fittings Co. Ltd., Wenzhou.

| (30) | Der blev endvidere gennemført et kontrolbesøg hos den schweiziske virksomhed Rohrbogen AG (Basel), som blev taget i betragtning som en potentiel referencelandsproducent. Kontrolbesøget fandt sted efter den foreløbige fremlæggelse. |
| --- | --- |

(30)

Der blev endvidere gennemført et kontrolbesøg hos den schweiziske virksomhed Rohrbogen AG (Basel), som blev taget i betragtning som en potentiel referencelandsproducent. Kontrolbesøget fandt sted efter den foreløbige fremlæggelse.

1.6.   Foreløbig fremlæggelse af oplysninger

Foreløbig fremlæggelse af oplysninger

| (31) | På det foreløbige stadium af undersøgelsen besluttede Kommissionen, at der ikke skulle indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger. Dette skyldtes især, at man stadig ikke havde fundet et egnet referenceland, som kunne lægges til grund for fastsættelsen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter. Da der ikke var blevet fastlagt en dumpingmargen for Kina, kunne man heller ikke fastsætte den kumulerede dumpingimport fra de to lande. Selv om der forelå data vedrørende EU-erhvervsgrenen med henblik på analysen af de forskellige skadesindikatorer, er dumpingimportens omfang og prisniveau et uomgængeligt element i forbindelse med fastsættelsen af skade, jf. grundforordningens artikel 3. Der blev derfor ikke foretaget en fastsættelse af skaden og følgelig heller ikke af årsagssammenhængen mellem skaden og dumpingimporten i den midlertidige fase af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(31)

På det foreløbige stadium af undersøgelsen besluttede Kommissionen, at der ikke skulle indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger. Dette skyldtes især, at man stadig ikke havde fundet et egnet referenceland, som kunne lægges til grund for fastsættelsen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter. Da der ikke var blevet fastlagt en dumpingmargen for Kina, kunne man heller ikke fastsætte den kumulerede dumpingimport fra de to lande. Selv om der forelå data vedrørende EU-erhvervsgrenen med henblik på analysen af de forskellige skadesindikatorer, er dumpingimportens omfang og prisniveau et uomgængeligt element i forbindelse med fastsættelsen af skade, jf. grundforordningens artikel 3. Der blev derfor ikke foretaget en fastsættelse af skaden og følgelig heller ikke af årsagssammenhængen mellem skaden og dumpingimporten i den midlertidige fase af undersøgelsen.

| (32) | De interesserede parter modtog det foreløbige fremlæggelsesdokument den 13. juli 2016. Efter den foreløbige fremlæggelse blev der modtaget bemærkninger fra en taiwanesisk eksporterende producent, en kinesisk eksporterende producent, China Chamber of Commerce of Metals, Minerals and Chemical Importers & Exporters (»CCCMC«) og klageren. Alle disse bemærkninger er behandlet i de følgende betragtninger. |
| --- | --- |

(32)

De interesserede parter modtog det foreløbige fremlæggelsesdokument den 13. juli 2016. Efter den foreløbige fremlæggelse blev der modtaget bemærkninger fra en taiwanesisk eksporterende producent, en kinesisk eksporterende producent, China Chamber of Commerce of Metals, Minerals and Chemical Importers & Exporters (»CCCMC«) og klageren. Alle disse bemærkninger er behandlet i de følgende betragtninger.

1.7.   Endelig fremlæggelse

Endelig fremlæggelse

| (33) | De interesserede parter modtog det endelige fremlæggelsesdokument den 27. oktober 2016. Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden den 16. november 2016. |
| --- | --- |

(33)

De interesserede parter modtog det endelige fremlæggelsesdokument den 27. oktober 2016. Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden den 16. november 2016.

| (34) | Tre kinesiske eksporterende producenter, CCCMC, to EU-importører og klageren fremsatte bemærkninger efter den endelige fremlæggelse, og EU-producenten, som også havde en aftale om passiv forædling, anmodede om en høring med høringskonsulenten, og CCCMC anmodede om en høring med Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

(34)

Tre kinesiske eksporterende producenter, CCCMC, to EU-importører og klageren fremsatte bemærkninger efter den endelige fremlæggelse, og EU-producenten, som også havde en aftale om passiv forædling, anmodede om en høring med høringskonsulenten, og CCCMC anmodede om en høring med Kommissionens tjenestegrene.

| (35) | Under høringen med høringskonsulenten anmodede EU-producenten om, at varer, der genimporteres som følge af passiv forædling, undtages fra told, idet de ikke forvolder EU-erhvervsgrenen skade, da der kun i begrænset omfang overlappes med klagernes produktion, og da det ikke ville være i Unionens interesse at indføre told, i betragtning af virksomhedens status som SMV, den kendsgerning, at den har modtaget EU-strukturfondsstøtte til at etablere sin virksomhed, og den kendsgerning, at indførelsen af told ville være ødelæggende for virksomhedens aktivitet. Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(35)

Under høringen med høringskonsulenten anmodede EU-producenten om, at varer, der genimporteres som følge af passiv forædling, undtages fra told, idet de ikke forvolder EU-erhvervsgrenen skade, da der kun i begrænset omfang overlappes med klagernes produktion, og da det ikke ville være i Unionens interesse at indføre told, i betragtning af virksomhedens status som SMV, den kendsgerning, at den har modtaget EU-strukturfondsstøtte til at etablere sin virksomhed, og den kendsgerning, at indførelsen af told ville være ødelæggende for virksomhedens aktivitet. Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger i denne forbindelse.

| (36) | Desuden anmodede en kinesisk eksporterende producent om at få rettet sit navn, som var blevet stavet forkert, og en EU-importør foreslog en mere præcis definition af »fittings med lav ruhed«, som blev accepteret af Kommissionen. |
| --- | --- |

(36)

Desuden anmodede en kinesisk eksporterende producent om at få rettet sit navn, som var blevet stavet forkert, og en EU-importør foreslog en mere præcis definition af »fittings med lav ruhed«, som blev accepteret af Kommissionen.

| (37) | Hvad angår den endelige fremlæggelse, påstod to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC, at den periode, som Kommissionen havde givet de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger, var utilstrækkelig og ikke gav dem mulighed for fuldt og helt at behandle alle data og argumenter, som blev præsenteret for første gang i den endelig fremlæggelse. De betragtede dette som et alvorligt brud på de interesserede parters ret til at forsvare sig i forbindelse med denne procedure. |
| --- | --- |

(37)

Hvad angår den endelige fremlæggelse, påstod to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC, at den periode, som Kommissionen havde givet de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger, var utilstrækkelig og ikke gav dem mulighed for fuldt og helt at behandle alle data og argumenter, som blev præsenteret for første gang i den endelig fremlæggelse. De betragtede dette som et alvorligt brud på de interesserede parters ret til at forsvare sig i forbindelse med denne procedure.

| (38) | Kommissionen bemærkede, at en antidumpingprocedure, som indledes i henhold til grundforordningens artikel 5, er underlagt strenge tidsfrister. De pågældende interesserede parter har modtaget en fremlæggelse af Kommissionens beslutning om ikke at indføre midlertidige foranstaltninger og af Kommissionens forslag til indførelse af endelige foranstaltninger og har fået en rimelig frist til at svare. I henhold til grundforordningens artikel 20, stk. 5, fastsætter Kommissionen en frist på mindst 10 dage for fremsættelse af bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Ved at give en frist på 22 dage har Kommissionen overholdt denne bestemmelse. Ingen af de interesserede parter anmodede om en forlængelse af denne frist. Det skal også bemærkes, at der ikke kunne fremlægges supplerende oplysninger i den midlertidige fase, ikke blot vedrørende konklusionerne om dumping fra Kina, men også vedrørende skaden. Da der ikke var blevet fastlagt en dumpingmargen for Kina, kunne man ikke fastsætte dumpingimportens niveau fra de pågældende lande. Selv om der foreligger data vedrørende EU-erhvervsgrenen med henblik på analysen af de forskellige skadesindikatorer, er dumpingimportens omfang og prisniveau et uomgængeligt element i forbindelse med fastsættelsen af skade, jf. grundforordningens artikel 3. Der blev derfor ikke foretaget en fastsættelse af skaden i den midlertidige fase af undersøgelsen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen bemærkede, at en antidumpingprocedure, som indledes i henhold til grundforordningens artikel 5, er underlagt strenge tidsfrister. De pågældende interesserede parter har modtaget en fremlæggelse af Kommissionens beslutning om ikke at indføre midlertidige foranstaltninger og af Kommissionens forslag til indførelse af endelige foranstaltninger og har fået en rimelig frist til at svare. I henhold til grundforordningens artikel 20, stk. 5, fastsætter Kommissionen en frist på mindst 10 dage for fremsættelse af bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger. Ved at give en frist på 22 dage har Kommissionen overholdt denne bestemmelse. Ingen af de interesserede parter anmodede om en forlængelse af denne frist. Det skal også bemærkes, at der ikke kunne fremlægges supplerende oplysninger i den midlertidige fase, ikke blot vedrørende konklusionerne om dumping fra Kina, men også vedrørende skaden. Da der ikke var blevet fastlagt en dumpingmargen for Kina, kunne man ikke fastsætte dumpingimportens niveau fra de pågældende lande. Selv om der foreligger data vedrørende EU-erhvervsgrenen med henblik på analysen af de forskellige skadesindikatorer, er dumpingimportens omfang og prisniveau et uomgængeligt element i forbindelse med fastsættelsen af skade, jf. grundforordningens artikel 3. Der blev derfor ikke foretaget en fastsættelse af skaden i den midlertidige fase af undersøgelsen. Påstanden blev derfor afvist.

| (39) | Efter den endelige fremlæggelse modtog Kommissionen en række bemærkninger og anmodninger fra visse interesserede parter og fremlagde supplerende data og information. Denne supplerende fremlæggelse fandt sted den 25. november 2016. To kinesiske eksporterende producenter, CCCMC, klageren og tre EU-importører indsendte supplerende bemærkninger. |
| --- | --- |

(39)

Efter den endelige fremlæggelse modtog Kommissionen en række bemærkninger og anmodninger fra visse interesserede parter og fremlagde supplerende data og information. Denne supplerende fremlæggelse fandt sted den 25. november 2016. To kinesiske eksporterende producenter, CCCMC, klageren og tre EU-importører indsendte supplerende bemærkninger.

| (40) | Under høringen med høringskonsulenten anmodede klageren om, at Kommissionen ikke burde imødekomme den anmodning om en fritagelse for en aftale om passiv forædling, som blev indgivet af EU-producenten, jf. betragtning 35, idet den pågældende EU-producent også importerer den pågældende vare produceret i Kina. I modsætning til, hvad EU-producenten havde påstået, konkurrerer virksomhedens varer desuden med den vare, der blev produceret af EU-erhvervsgrenen. Under den samme høring forklarede klageren også, at de fleste forhandlere i Unionen har varer på lager med to certificeringer, nemlig EN/DIN- og ASME/ANSI-standarderne. Desuden er varer, der er omfattet af forskellige standarder, indbyrdes udskiftelige, i modsætning til påstanden fra en af forhandlerne. |
| --- | --- |

(40)

Under høringen med høringskonsulenten anmodede klageren om, at Kommissionen ikke burde imødekomme den anmodning om en fritagelse for en aftale om passiv forædling, som blev indgivet af EU-producenten, jf. betragtning 35, idet den pågældende EU-producent også importerer den pågældende vare produceret i Kina. I modsætning til, hvad EU-producenten havde påstået, konkurrerer virksomhedens varer desuden med den vare, der blev produceret af EU-erhvervsgrenen. Under den samme høring forklarede klageren også, at de fleste forhandlere i Unionen har varer på lager med to certificeringer, nemlig EN/DIN- og ASME/ANSI-standarderne. Desuden er varer, der er omfattet af forskellige standarder, indbyrdes udskiftelige, i modsætning til påstanden fra en af forhandlerne.

| (41) | To kinesiske eksporterende producenter og CCCMC gentog deres påstande, navnlig hvad angår den manglende fremlæggelse af konklusionerne vedrørende skade i den foreløbige fase, som efter deres mening ikke kunne begrundes med manglende data. |
| --- | --- |

(41)

To kinesiske eksporterende producenter og CCCMC gentog deres påstande, navnlig hvad angår den manglende fremlæggelse af konklusionerne vedrørende skade i den foreløbige fase, som efter deres mening ikke kunne begrundes med manglende data.

| (42) | Som svar på ovennævnte bemærkede Kommissionen, at konklusionerne om skadesindikatorerne først kan fremlægges, når mængden af dumpingimport er blevet fastlagt. I den aktuelle sag blev der ikke foretaget en fastlæggelse af dumping for Kina i den foreløbige fase. Selv om der blev indsamlet rådata vedrørende skadesindikatorerne, betyder dette ikke, at der kunne træffes en konklusion om skadesindikatorerne. Kommissionen tilvejebragte et passende fremlæggelsesdokumentet, jf. grundforordningens artikel 20. Kommissionen finder, at disse interesserede parters ret til forsvar var blevet overholdt. |
| --- | --- |

(42)

Som svar på ovennævnte bemærkede Kommissionen, at konklusionerne om skadesindikatorerne først kan fremlægges, når mængden af dumpingimport er blevet fastlagt. I den aktuelle sag blev der ikke foretaget en fastlæggelse af dumping for Kina i den foreløbige fase. Selv om der blev indsamlet rådata vedrørende skadesindikatorerne, betyder dette ikke, at der kunne træffes en konklusion om skadesindikatorerne. Kommissionen tilvejebragte et passende fremlæggelsesdokumentet, jf. grundforordningens artikel 20. Kommissionen finder, at disse interesserede parters ret til forsvar var blevet overholdt.

1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (43) | Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2014 til den 30. september 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(43)

Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2014 til den 30. september 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).

| (44) | Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(44)

Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

| (45) | Efter den endelige fremlæggelse hævdede flere interesserede parter, at Kommissionen burde have undersøgte perioden 2010-UP i stedet for 2012-UP. Det er fast praksis for Kommissionen at anvende en 4-årig periode til at analysere skadestendenserne. Parterne fremsendte ingen beviser, der kunne have støttet konklusionen om, at den betragtede periode ikke var hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

(45)

Efter den endelige fremlæggelse hævdede flere interesserede parter, at Kommissionen burde have undersøgte perioden 2010-UP i stedet for 2012-UP. Det er fast praksis for Kommissionen at anvende en 4-årig periode til at analysere skadestendenserne. Parterne fremsendte ingen beviser, der kunne have støttet konklusionen om, at den betragtede periode ikke var hensigtsmæssig.

| (46) | Efter den supplerende fremlæggelse gentog to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC deres påstand vedrørende den betragtede periode i forbindelse med skadestendenserne. Som anført ovenfor er det fast praksis, at Kommissionen anvender en fireårig periode til skadesvurderingen på grundlag af sine brede skønsbeføjelser i handelsbeskyttelsesundersøgelser. Desuden fremlagde parterne ingen tvingende beviser for, at Kommissionen burde afvige fra sin faste praksis. Den sag (5), som de interesserede parter henviste til, blev desuden afsluttet ved en tilbagetrækning af klagen. Derfor blev der i den pågældende sag ikke fastsat skade. Den pågældende vare i den aktuelle adskiller sig desuden fra den pågældende vare i den afsluttede undersøgelse. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(46)

Efter den supplerende fremlæggelse gentog to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC deres påstand vedrørende den betragtede periode i forbindelse med skadestendenserne. Som anført ovenfor er det fast praksis, at Kommissionen anvender en fireårig periode til skadesvurderingen på grundlag af sine brede skønsbeføjelser i handelsbeskyttelsesundersøgelser. Desuden fremlagde parterne ingen tvingende beviser for, at Kommissionen burde afvige fra sin faste praksis. Den sag (5), som de interesserede parter henviste til, blev desuden afsluttet ved en tilbagetrækning af klagen. Derfor blev der i den pågældende sag ikke fastsat skade. Den pågældende vare i den aktuelle adskiller sig desuden fra den pågældende vare i den afsluttede undersøgelse. Denne påstand blev derfor afvist.

5

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (47) | Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er rørfittings til stuksvejsning af austenitisk rustfrit stål, svarende til AISI-type 304, 304L 316, 316L 316Ti, 321 og 321H samt de tilsvarende kvaliteter i andre standarder, med største udvendige diameter på 406,4 mm og derunder, og en godstykkelse på 16 mm og derunder, med en ruhed på mindst 0,8 mikrometer, uden flanger, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Kina og Taiwan. Varen er henhørende under KN-kode ex 7307 23 10 og ex 7307 23 90. |
| --- | --- |

(47)

Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er rørfittings til stuksvejsning af austenitisk rustfrit stål, svarende til AISI-type 304, 304L 316, 316L 316Ti, 321 og 321H samt de tilsvarende kvaliteter i andre standarder, med største udvendige diameter på 406,4 mm og derunder, og en godstykkelse på 16 mm og derunder, med en ruhed på mindst 0,8 mikrometer, uden flanger, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Kina og Taiwan. Varen er henhørende under KN-kode ex 7307 23 10 og ex 7307 23 90.

| (48) | Den pågældende vare fremstilles hovedsagelig ved tilskæring og formning af rør. Den pågældende vare anvendes til at forbinde rør af rustfrit stål og findes i forskellige former såsom rørknæ, overgangsstykker, T-formede fittings og hætter. |
| --- | --- |

(48)

Den pågældende vare fremstilles hovedsagelig ved tilskæring og formning af rør. Den pågældende vare anvendes til at forbinde rør af rustfrit stål og findes i forskellige former såsom rørknæ, overgangsstykker, T-formede fittings og hætter.

| (49) | Den pågældende vare anvendes i mange forskellige forbrugerindustrier og endelige anvendelsesformål. Følgende eksempler kan nævnes:






  — | Den petrokemiske industri |
| --- | --- | --- |

(49)

Den pågældende vare anvendes i mange forskellige forbrugerindustrier og endelige anvendelsesformål. Følgende eksempler kan nævnes:

—

Den petrokemiske industri

| — | Fremstilling af drikkevarer eller fødevarer og den farmaceutiske industri |
| --- | --- |

—

Fremstilling af drikkevarer eller fødevarer og den farmaceutiske industri

| — | Skibsbygningsindustrien |
| --- | --- |

—

Skibsbygningsindustrien

| — | Energiproduktion, kraftværker |
| --- | --- |

—

Energiproduktion, kraftværker

| — | Byggeindustrien og industrielle installationer. |
| --- | --- |

—

Byggeindustrien og industrielle installationer.

| (50) | Efter den endelige fremlæggelse påstod en af EU-importørerne, at hætter ikke burde indgå i varedækningen, da de ikke produceres ved tilskæring og formning af rør. |
| --- | --- |

(50)

Efter den endelige fremlæggelse påstod en af EU-importørerne, at hætter ikke burde indgå i varedækningen, da de ikke produceres ved tilskæring og formning af rør.

| (51) | Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at den pågældende vare »hovedsagelig«, men ikke »udelukkende« fremstilles ved tilskæring og formning af rør. Det skal endvidere bemærkes, at hætter ud fra et markedsperspektiv er en type fittings og præsenteres som sådan i virksomhedernes kataloger. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(51)

Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at den pågældende vare »hovedsagelig«, men ikke »udelukkende« fremstilles ved tilskæring og formning af rør. Det skal endvidere bemærkes, at hætter ud fra et markedsperspektiv er en type fittings og præsenteres som sådan i virksomhedernes kataloger. Påstanden blev derfor afvist.

| (52) | Efter den endelige fremlæggelse påstod flere parter, at de importerede varer og EU-produktionen ikke teknisk set er indbyrdes udskiftelige på grund af forskellige tekniske standarder, nemlig EN/DIN og ASME/ANSI, eller at varer produceret i henhold til EN/DIN-standarder burde udelukkes fra varedækningen. |
| --- | --- |

(52)

Efter den endelige fremlæggelse påstod flere parter, at de importerede varer og EU-produktionen ikke teknisk set er indbyrdes udskiftelige på grund af forskellige tekniske standarder, nemlig EN/DIN og ASME/ANSI, eller at varer produceret i henhold til EN/DIN-standarder burde udelukkes fra varedækningen.

| (53) | For det første er det vigtigt at præcisere, at både EU-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter, der er genstand for undersøgelsen, producerer begge typer tekniske standarder. Dette gælder også for virksomhederne i stikprøven. Desuden er maskinerne til produktion af de forskellige standarder de samme, og produktionsprocessen er den samme. |
| --- | --- |

(53)

For det første er det vigtigt at præcisere, at både EU-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter, der er genstand for undersøgelsen, producerer begge typer tekniske standarder. Dette gælder også for virksomhederne i stikprøven. Desuden er maskinerne til produktion af de forskellige standarder de samme, og produktionsprocessen er den samme.

| (54) | For det andet har undersøgelsen og en høring med den EU-producent, der også har en aftale om passiv forædling, vist, at de fysiske, tekniske og kemiske egenskaber ved de varer, der godkendes under EN/DIN- og under ASME/ANSI-standarderne, er sammenlignelige. Mens der kan kræves mindre forskelle i tykkelse og modstandsdygtighed under standarderne, varierer disse forskelle for hver varetype, og for mange varetyper er der et væsentligt eller fuldstændigt overlap. |
| --- | --- |

(54)

For det andet har undersøgelsen og en høring med den EU-producent, der også har en aftale om passiv forædling, vist, at de fysiske, tekniske og kemiske egenskaber ved de varer, der godkendes under EN/DIN- og under ASME/ANSI-standarderne, er sammenlignelige. Mens der kan kræves mindre forskelle i tykkelse og modstandsdygtighed under standarderne, varierer disse forskelle for hver varetype, og for mange varetyper er der et væsentligt eller fuldstændigt overlap.

| (55) | For det tredje er begge varetyper i direkte konkurrence. Det er sandt, at for visse projekter vil specifikationerne kræve brug af EN/DIN eller ASME/ANSI, men på det tidspunkt, hvor ingeniørerne træffer beslutning om valget af standard, er specifikationerne i direkte konkurrence. Dette bekræftes af, at brugen af EN/DIN- og ASME/ANSI-standarderne varierer medlemsstaterne imellem af historiske årsager, men der er ingen hindringer for, at et nyt projekt frit kan vælge at anvende den ønskede standard hvor som helst i Unionen. |
| --- | --- |

(55)

For det tredje er begge varetyper i direkte konkurrence. Det er sandt, at for visse projekter vil specifikationerne kræve brug af EN/DIN eller ASME/ANSI, men på det tidspunkt, hvor ingeniørerne træffer beslutning om valget af standard, er specifikationerne i direkte konkurrence. Dette bekræftes af, at brugen af EN/DIN- og ASME/ANSI-standarderne varierer medlemsstaterne imellem af historiske årsager, men der er ingen hindringer for, at et nyt projekt frit kan vælge at anvende den ønskede standard hvor som helst i Unionen.

| (56) | Endelig er der endda direkte konkurrence efter valget af standard, når der er fuldstændigt overlap mellem standarderne, hvilket er tilfældet for visse varetyper. |
| --- | --- |

(56)

Endelig er der endda direkte konkurrence efter valget af standard, når der er fuldstændigt overlap mellem standarderne, hvilket er tilfældet for visse varetyper.

| (57) | Kommissionen bemærker også, at den sendte specifikke anmodninger til den samarbejdsvillige importør, men at den til trods herfor ikke modtog beviser for, at den samme vare og den pågældende vare ikke konkurrerer. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen bemærker også, at den sendte specifikke anmodninger til den samarbejdsvillige importør, men at den til trods herfor ikke modtog beviser for, at den samme vare og den pågældende vare ikke konkurrerer.

| (58) | Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(58)

Påstanden blev derfor afvist.

| (59) | Efter den supplerende fremlæggelse bekræftede flere interesserede parter, herunder en ikke forretningsmæssigt forbundet importør, konklusionerne af undersøgelsen. Disse interesserede parter gentog, at ASME/ANSI- og EN/DIN-standarder i vidt omfang er indbyrdes udskiftelige. Derudover udtalte en interesseret part, at rørleverandører i Unionen leverer varer med begge certificeringer, og at alle producenter af den pågældende vare også kan opnå dobbelt certificering. Samme interesserede part anførte desuden, at hovedparten af forhandlernes lagre af den pågældende vare og samme vare faktisk har begge certificeringer. |
| --- | --- |

(59)

Efter den supplerende fremlæggelse bekræftede flere interesserede parter, herunder en ikke forretningsmæssigt forbundet importør, konklusionerne af undersøgelsen. Disse interesserede parter gentog, at ASME/ANSI- og EN/DIN-standarder i vidt omfang er indbyrdes udskiftelige. Derudover udtalte en interesseret part, at rørleverandører i Unionen leverer varer med begge certificeringer, og at alle producenter af den pågældende vare også kan opnå dobbelt certificering. Samme interesserede part anførte desuden, at hovedparten af forhandlernes lagre af den pågældende vare og samme vare faktisk har begge certificeringer.

| (60) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende varestandarder, blev påstanden om, at den pågældende vare og den samme vare burde have været analyseret separat på grundlag af ASME/ANSI- og EN/DIN-standarderne, afvist. |
| --- | --- |

(60)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende varestandarder, blev påstanden om, at den pågældende vare og den samme vare burde have været analyseret separat på grundlag af ASME/ANSI- og EN/DIN-standarderne, afvist.

2.2.   Varer, der er udelukket fra definitionen af den pågældende vare

Varer, der er udelukket fra definitionen af den pågældende vare

2.2.1.   Fittings med lav ruhed

Fittings med lav ruhed

| (61) | Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører, CCCMC og to kinesiske eksporterende producenter påstod, at varedefinitionen ikke i tilstrækkelig grad skelner mellem industrielle og såkaldte »sanitetsfittings«, selv om de har forskellige fysiske egenskaber. De påstod desuden, at EU-erhvervsgrenen ikke producerer »sanitetsfittings«, og at kun »industrielle fittings« således bør indgå i denne antidumpingprocedure. |
| --- | --- |

(61)

Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører, CCCMC og to kinesiske eksporterende producenter påstod, at varedefinitionen ikke i tilstrækkelig grad skelner mellem industrielle og såkaldte »sanitetsfittings«, selv om de har forskellige fysiske egenskaber. De påstod desuden, at EU-erhvervsgrenen ikke producerer »sanitetsfittings«, og at kun »industrielle fittings« således bør indgå i denne antidumpingprocedure.

| (62) | Under en fælles høring fremlagde de tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører bevis for deres påstand og påviste en række vigtige forskelle mellem »industrielle fittings« og »sanitetsfittings« på grundlag af fysiske egenskaber, emballage, slutanvendelse og prisniveau. |
| --- | --- |

(62)

Under en fælles høring fremlagde de tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører bevis for deres påstand og påviste en række vigtige forskelle mellem »industrielle fittings« og »sanitetsfittings« på grundlag af fysiske egenskaber, emballage, slutanvendelse og prisniveau.

| (63) | Forskellen måtte redefineres i form af fysiske egenskaber, og den hensigtsmæssige skelnen blev baseret på overfladeruheden for disse fittings. I stedet for at bruge udtrykket »sanitetsfittings« er det mere hensigtsmæssigt at tale om »fittings med lav ruhed«, dvs. fittings med en gennemsnitlig overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer. Disse fittings anvendes i føde- og drikkevareindustrien, halvlederindustrien samt i den farmaceutiske industri og i sundhedsindustrien. |
| --- | --- |

(63)

Forskellen måtte redefineres i form af fysiske egenskaber, og den hensigtsmæssige skelnen blev baseret på overfladeruheden for disse fittings. I stedet for at bruge udtrykket »sanitetsfittings« er det mere hensigtsmæssigt at tale om »fittings med lav ruhed«, dvs. fittings med en gennemsnitlig overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer. Disse fittings anvendes i føde- og drikkevareindustrien, halvlederindustrien samt i den farmaceutiske industri og i sundhedsindustrien.

| (64) | Der er afgørende forskelle i overfladeglathed og overfladefinish. Fittings med lav ruhed har ofte en firkantet ende (i modsætning til en skrå ende) og har generelt en lavere godstykkelse og udvendig diameter. Eksistensen af separate standarder er ikke synlig, hvilket også gælder den kendsgerning, at der altid anvendes koldvalsede ruller eller koldtrukne rør til fremstilling af fittings med lav ruhed (i modsætning til varmtvalsede rør til fremstilling af fittings med høj ruhed). Endelig emballeres fittings med lav ruhed individuelt i en plastpose, mens fittings med høj ruhed emballeres samlet i en karton. |
| --- | --- |

(64)

Der er afgørende forskelle i overfladeglathed og overfladefinish. Fittings med lav ruhed har ofte en firkantet ende (i modsætning til en skrå ende) og har generelt en lavere godstykkelse og udvendig diameter. Eksistensen af separate standarder er ikke synlig, hvilket også gælder den kendsgerning, at der altid anvendes koldvalsede ruller eller koldtrukne rør til fremstilling af fittings med lav ruhed (i modsætning til varmtvalsede rør til fremstilling af fittings med høj ruhed). Endelig emballeres fittings med lav ruhed individuelt i en plastpose, mens fittings med høj ruhed emballeres samlet i en karton.

| (65) | De er således ikke indbyrdes udskiftelige. På grund af hygiejnekravene kan de virksomheder, der anvender fittings med lav ruhed, ikke anvende fittings med høj ruhed. På den anden side er fittings med lav ruhed ikke egnede til anvendelser, hvor der benyttes fittings med høj ruhed, på grund af deres lavere krav til tryk og modstandsdygtighed mod temperaturer og højere prisniveau. Undersøgelsen viste, at prisniveauet for fittings med lav ruhed i gennemsnit er 2 til 3 gang højere pr. kg. Dette skyldes hovedsagelig arbejdsintensiteten i forbindelse med polering og supplerende kvalitetskontrol. |
| --- | --- |

(65)

De er således ikke indbyrdes udskiftelige. På grund af hygiejnekravene kan de virksomheder, der anvender fittings med lav ruhed, ikke anvende fittings med høj ruhed. På den anden side er fittings med lav ruhed ikke egnede til anvendelser, hvor der benyttes fittings med høj ruhed, på grund af deres lavere krav til tryk og modstandsdygtighed mod temperaturer og højere prisniveau. Undersøgelsen viste, at prisniveauet for fittings med lav ruhed i gennemsnit er 2 til 3 gang højere pr. kg. Dette skyldes hovedsagelig arbejdsintensiteten i forbindelse med polering og supplerende kvalitetskontrol.

| (66) | Da der allerede var blevet sendt spørgeskemaer på det tidspunkt, hvor høringen fandt sted, kunne der ikke længere foretages en grundlæggende ændring af rapporteringen efter varekodenummer. En opdeling mellem de to typer fittings kunne dog foretages ved blot at tilføje den fysiske egenskab »ruhed« i en kolonne i transaktionstabellen og som et supplerende kriterium i tabellen over produktionsomkostningerne i spørgeskemabesvarelsen. Både EU-erhvervsgrenen og EU-importørerne indvilligede endelig i, at fittings med en gennemsnitlig overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer ikke skal betragtes som den pågældende vare. Derfor fandt Kommissionens tjenestegrene i undersøgelsens foreløbige fase, at disse fittings burde udelukkes fra undersøgelsen. |
| --- | --- |

(66)

Da der allerede var blevet sendt spørgeskemaer på det tidspunkt, hvor høringen fandt sted, kunne der ikke længere foretages en grundlæggende ændring af rapporteringen efter varekodenummer. En opdeling mellem de to typer fittings kunne dog foretages ved blot at tilføje den fysiske egenskab »ruhed« i en kolonne i transaktionstabellen og som et supplerende kriterium i tabellen over produktionsomkostningerne i spørgeskemabesvarelsen. Både EU-erhvervsgrenen og EU-importørerne indvilligede endelig i, at fittings med en gennemsnitlig overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer ikke skal betragtes som den pågældende vare. Derfor fandt Kommissionens tjenestegrene i undersøgelsens foreløbige fase, at disse fittings burde udelukkes fra undersøgelsen.

| (67) | Efter den foreløbige fremlæggelse påstod en af de kinesiske producenter i stikprøven, at fittings med lav ruhed ikke burde udelukkes fra varedækningen. Den pågældende virksomhed anfægtede også visse interesserede parters udtalelser vedrørende forskelle i fysiske egenskaber, emballagematerialer, omkostnings-/prisniveau og den manglende indbyrdes udskiftelighed mellem fittings med lav ruhed og fittings med høj ruhed. Spørgsmålet om forskelle i de fysiske egenskaber, emballagematerialer og prisniveauet mellem fittings med lav ruhed og fittings med høj ruhed blev imidlertid efterprøvet og bekræftet under kontrolbesøget i Taiwan. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(67)

Efter den foreløbige fremlæggelse påstod en af de kinesiske producenter i stikprøven, at fittings med lav ruhed ikke burde udelukkes fra varedækningen. Den pågældende virksomhed anfægtede også visse interesserede parters udtalelser vedrørende forskelle i fysiske egenskaber, emballagematerialer, omkostnings-/prisniveau og den manglende indbyrdes udskiftelighed mellem fittings med lav ruhed og fittings med høj ruhed. Spørgsmålet om forskelle i de fysiske egenskaber, emballagematerialer og prisniveauet mellem fittings med lav ruhed og fittings med høj ruhed blev imidlertid efterprøvet og bekræftet under kontrolbesøget i Taiwan. Denne påstand blev derfor afvist.

2.2.2.   Flangefittings

Flangefittings

| (68) | En kinesisk-taiwanesisk eksporterende producent påstod, at flangefittings, altså fittings med ender formet som flanger, ikke er den pågældende vare baseret på definitionen i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(68)

En kinesisk-taiwanesisk eksporterende producent påstod, at flangefittings, altså fittings med ender formet som flanger, ikke er den pågældende vare baseret på definitionen i indledningsmeddelelsen.

| (69) | Det skal bemærkes, at endens form er afgørende for, hvilken teknik der kan anvendes til at forbinde en fitting til et rør. Der anvendes forskellige teknikker til at producere fittings til stuksvejsning og flangefittings. Fittings til stuksvejsning produceres ved hjælp af svejsningsteknik, mens der derimod anvendes klampnings- og boltningsteknik i produktionen af flangefittings. Desuden fremgår det af de forklarende bemærkninger til KN-koderne for varedefinitionen, at varernes ender afskæres vinkelret eller affases de med henblik på at lette sammensvejsning med rørene. |
| --- | --- |

(69)

Det skal bemærkes, at endens form er afgørende for, hvilken teknik der kan anvendes til at forbinde en fitting til et rør. Der anvendes forskellige teknikker til at producere fittings til stuksvejsning og flangefittings. Fittings til stuksvejsning produceres ved hjælp af svejsningsteknik, mens der derimod anvendes klampnings- og boltningsteknik i produktionen af flangefittings. Desuden fremgår det af de forklarende bemærkninger til KN-koderne for varedefinitionen, at varernes ender afskæres vinkelret eller affases de med henblik på at lette sammensvejsning med rørene.

| (70) | Det er også blevet konstateret, at produktionen af flangefittings indebærer supplerende omkostninger på grund af et større input af råvarer og mellemmaterialer og en mere avanceret produktionsproces. Når man betragter produktionsprocesserne, kan fittings til stuksvejsning betragtes som et halvfabrikata til produktionen af flangefittings. |
| --- | --- |

(70)

Det er også blevet konstateret, at produktionen af flangefittings indebærer supplerende omkostninger på grund af et større input af råvarer og mellemmaterialer og en mere avanceret produktionsproces. Når man betragter produktionsprocesserne, kan fittings til stuksvejsning betragtes som et halvfabrikata til produktionen af flangefittings.

| (71) | EU-erhvervsgrenen var enig i, at flangefittings var en anderledes vare og derfor burde udelukkes fra varedækningen. |
| --- | --- |

(71)

EU-erhvervsgrenen var enig i, at flangefittings var en anderledes vare og derfor burde udelukkes fra varedækningen.

| (72) | Kommissionens tjenestegrene fandt allerede i den midlertidige fase, at flangefittings burde udelukkes fra undersøgelsen. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter, som anfægtede denne konklusion, og beslutningen fastholdes derfor. |
| --- | --- |

(72)

Kommissionens tjenestegrene fandt allerede i den midlertidige fase, at flangefittings burde udelukkes fra undersøgelsen. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter, som anfægtede denne konklusion, og beslutningen fastholdes derfor.

2.3.   Samme vare

Samme vare

| (73) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:






  a) | den pågældende vare; |
| --- | --- | --- |

(73)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:

a)

den pågældende vare;

| b) | den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Taiwan (som også blev benyttet som referenceland for Kina — jf. betragtning 105); |
| --- | --- |

b)

den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Taiwan (som også blev benyttet som referenceland for Kina — jf. betragtning 105);

| c) | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

c)

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (74) | Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Taiwan

Taiwan

3.1.1.   Indledning

Indledning

| (75) | Som det fremgår af betragtning 27, samarbejdede kun to taiwanesiske virksomheder i forbindelse med undersøgelsen og indsendte fyldestgørende besvarelser af antidumpingspørgeskemaerne. Disse virksomheders salg udgjorde 36 % af importen af den pågældende vare til Unionen fra Taiwan i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(75)

Som det fremgår af betragtning 27, samarbejdede kun to taiwanesiske virksomheder i forbindelse med undersøgelsen og indsendte fyldestgørende besvarelser af antidumpingspørgeskemaerne. Disse virksomheders salg udgjorde 36 % af importen af den pågældende vare til Unionen fra Taiwan i undersøgelsesperioden.

| (76) | Den ene samarbejdsvillige virksomhed producerede hovedsagelig fittings, som ikke er omfattet af varedækningen i undersøgelsen, jf. betragtning 61-71 (fittings med en overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer og/eller flangefittings). Producenten solgte ikke den samme vare på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(76)

Den ene samarbejdsvillige virksomhed producerede hovedsagelig fittings, som ikke er omfattet af varedækningen i undersøgelsen, jf. betragtning 61-71 (fittings med en overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer og/eller flangefittings). Producenten solgte ikke den samme vare på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

| (77) | Den anden samarbejdsvillige virksomhed havde derimod en omfattende produktion af de fleste standardtyper af fittings, som er omfattet af undersøgelsen. Virksomheden producerer kun på basis af svejsede rør, kun af stålkvalitet 304 og 316 og kun rørknæ og t-rør (og t-rør kun med samme diameter i hovedrøret og forgreningsrøret, som ikke er svejset, men fremstillet af et rørstykke, hvor midten »trækkes ned« til at danne en »t-form«). Producenten solgte ikke den samme vare på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(77)

Den anden samarbejdsvillige virksomhed havde derimod en omfattende produktion af de fleste standardtyper af fittings, som er omfattet af undersøgelsen. Virksomheden producerer kun på basis af svejsede rør, kun af stålkvalitet 304 og 316 og kun rørknæ og t-rør (og t-rør kun med samme diameter i hovedrøret og forgreningsrøret, som ikke er svejset, men fremstillet af et rørstykke, hvor midten »trækkes ned« til at danne en »t-form«). Producenten solgte ikke den samme vare på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.

3.1.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (78) | Da ingen af de to taiwanesiske eksporterende producenter solgte den samme vare på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, ved at føje de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og en rimelig fortjeneste til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(78)

Da ingen af de to taiwanesiske eksporterende producenter solgte den samme vare på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, ved at føje de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og en rimelig fortjeneste til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for den pågældende vare.

| (79) | Hvad angår den første samarbejdsvillige virksomhed, blev beløbet for SA&G og fortjenesten fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b), nemlig på grundlag af de faktiske beløb, som påløber hos den pågældende producent på oprindelseslandets hjemmemarked i forbindelse med produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori, det vil sige hjemmemarkedssalg af fittings med en gennemsnitlig overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer. |
| --- | --- |

(79)

Hvad angår den første samarbejdsvillige virksomhed, blev beløbet for SA&G og fortjenesten fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b), nemlig på grundlag af de faktiske beløb, som påløber hos den pågældende producent på oprindelseslandets hjemmemarked i forbindelse med produktion og salg i normal handel af varer inden for samme generelle kategori, det vil sige hjemmemarkedssalg af fittings med en gennemsnitlig overfladeruhed (Ra) på under 0,8 mikrometer.

| (80) | Hvad angår den anden samarbejdsvillige virksomhed, anvendtes grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), da virksomheden ikke selv solgte samme vare eller varer af den samme generelle varekategori på hjemmemarkedet. Til dette formål anvendte Kommissionen til beregning af den normale værdi de samme beløb for SA&G og fortjeneste som for den første virksomhed, som var de eneste tilgængelige og efterprøvede data og vedrørte salg af varer inden for den samme generelle varekategori på det taiwanesiske marked. |
| --- | --- |

(80)

Hvad angår den anden samarbejdsvillige virksomhed, anvendtes grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), da virksomheden ikke selv solgte samme vare eller varer af den samme generelle varekategori på hjemmemarkedet. Til dette formål anvendte Kommissionen til beregning af den normale værdi de samme beløb for SA&G og fortjeneste som for den første virksomhed, som var de eneste tilgængelige og efterprøvede data og vedrørte salg af varer inden for den samme generelle varekategori på det taiwanesiske marked.

| (81) | Efter den foreløbige fremlæggelse indgav den anden taiwanesiske eksporterende producent visse påstande vedrørende brugen af data for den første taiwanesiske producent til at beregne virksomhedens normale værdi. For det første påstod virksomheden (på grundlag af den version af spørgeskemabesvarelserne, der er tilgængelig, og svarene på mangelskrivelsen fra den anden producent), at den første producent på ingen måde kan betragtes som en eksportende producent af den pågældende vare, da den angiveligt kun producerer og eksporterer typer af varen til EU, som blev udelukket fra varedækningen, nemlig fittings med lav ruhed og flangefittings. For det andet påstod virksomheden, at brugen af en enkelt virksomheds SA&G med henblik på at beregning den normale værdi for en anden virksomhed er i modstrid med konklusionerne fra WTO's appelorgan (6) om, at en enkelt virksomheds SA&G ikke kan benyttes til at beregne normale værdier. |
| --- | --- |

(81)

Efter den foreløbige fremlæggelse indgav den anden taiwanesiske eksporterende producent visse påstande vedrørende brugen af data for den første taiwanesiske producent til at beregne virksomhedens normale værdi. For det første påstod virksomheden (på grundlag af den version af spørgeskemabesvarelserne, der er tilgængelig, og svarene på mangelskrivelsen fra den anden producent), at den første producent på ingen måde kan betragtes som en eksportende producent af den pågældende vare, da den angiveligt kun producerer og eksporterer typer af varen til EU, som blev udelukket fra varedækningen, nemlig fittings med lav ruhed og flangefittings. For det andet påstod virksomheden, at brugen af en enkelt virksomheds SA&G med henblik på at beregning den normale værdi for en anden virksomhed er i modstrid med konklusionerne fra WTO's appelorgan (6) om, at en enkelt virksomheds SA&G ikke kan benyttes til at beregne normale værdier.

6

| (82) | Som svar på ovenstående påstande fastslog Kommissionen under kontrolbesøget hos den pågældende virksomhed, at dele af virksomhedens produktion og salg til Unionen i UP (vakuumfittings med supplerende overfladebehandling, som resulterer i en overfladeruhed på over 0,8 mikrometer) faldt ind under varedækningen i denne undersøgelse. Virksomheden blev derfor betragtet som en eksporterende producent af den pågældende vare, og der blev beregnet en dumpingmargen for den pågældende virksomhed. Det skal understreges, at den pågældende virksomhed ikke solgte denne varetype på hjemmemarkedet i Taiwan i UP, hvilket påvirker metoden til beregning af den normale værdi for begge taiwanesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 79 og 80. For det andet skal det også bemærkes, at WTO-appelorganets afgørelse, som den interesserede part citerede, henviser til den situation, der er beskrevet i grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), dvs. brugen af vejede gennemsnitlige SA&G for andre producenter i forbindelse med produktion og salg af samme vare på hjemmemarkedet i oprindelseslandet. I den foreliggende sag blev beregningen af den normale værdi imidlertid baseret på grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), dvs. SA&G, som fastlægges på grundlag af »enhver anden rimelig metode under forudsætning af, at det derved fastsatte beløb til dækning af fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked«. I betragtning af ovenstående fastholder Kommissionen sin beslutning vedrørende kilden til de data, der anvendtes til at beregne den normale værdi. Det skal bemærkes, at Kommissionen også undersøgte alternative datakilder med henblik på at fastsætte SA&G til beregning af den normale værdi, nemlig data fremlagt af den samarbejdsvillige referencelandsproducent i Schweiz. De pågældende tal blev ikke fremlagt for UP, men det kan bekræftes, at de for regnskabsårene 2014 og 2015 lå inden for et interval på 8-12 %, hvilket kan sammenlignes med de justerede SA&G, som i sidste ende blev anvendt til beregningen, jf. betragtning 86. |
| --- | --- |

(82)

Som svar på ovenstående påstande fastslog Kommissionen under kontrolbesøget hos den pågældende virksomhed, at dele af virksomhedens produktion og salg til Unionen i UP (vakuumfittings med supplerende overfladebehandling, som resulterer i en overfladeruhed på over 0,8 mikrometer) faldt ind under varedækningen i denne undersøgelse. Virksomheden blev derfor betragtet som en eksporterende producent af den pågældende vare, og der blev beregnet en dumpingmargen for den pågældende virksomhed. Det skal understreges, at den pågældende virksomhed ikke solgte denne varetype på hjemmemarkedet i Taiwan i UP, hvilket påvirker metoden til beregning af den normale værdi for begge taiwanesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 79 og 80. For det andet skal det også bemærkes, at WTO-appelorganets afgørelse, som den interesserede part citerede, henviser til den situation, der er beskrevet i grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), dvs. brugen af vejede gennemsnitlige SA&G for andre producenter i forbindelse med produktion og salg af samme vare på hjemmemarkedet i oprindelseslandet. I den foreliggende sag blev beregningen af den normale værdi imidlertid baseret på grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), dvs. SA&G, som fastlægges på grundlag af »enhver anden rimelig metode under forudsætning af, at det derved fastsatte beløb til dækning af fortjeneste ikke overstiger den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnår ved salg af varer inden for samme generelle kategori på oprindelseslandets hjemmemarked«. I betragtning af ovenstående fastholder Kommissionen sin beslutning vedrørende kilden til de data, der anvendtes til at beregne den normale værdi. Det skal bemærkes, at Kommissionen også undersøgte alternative datakilder med henblik på at fastsætte SA&G til beregning af den normale værdi, nemlig data fremlagt af den samarbejdsvillige referencelandsproducent i Schweiz. De pågældende tal blev ikke fremlagt for UP, men det kan bekræftes, at de for regnskabsårene 2014 og 2015 lå inden for et interval på 8-12 %, hvilket kan sammenlignes med de justerede SA&G, som i sidste ende blev anvendt til beregningen, jf. betragtning 86.

| (83) | Den eksporterende producent fra Taiwan påstod yderligere i sit indlæg, at en uhensigtsmæssig fremlæggelse af kritiske data var blevet anvendt til fastsættelsen af den normale værdi. Af fortrolighedshensyn kunne den specifikke fremlæggelse ganske rigtigt ikke indeholde SA&G, fortjeneste og justeringer af omkostningerne, som anvendes til beregningerne. Med kendskab til virksomhedens egne produktionsomkostninger var det nemt for virksomheden at anslå de samlede gennemsnitlige justeringer. Virksomheden anmodede imidlertid om fremlæggelse af de specifikke tal vedrørende visse elementer af beregningerne, nemlig SA&G og fortjenstniveauer, justering af den normale værdi for omkostningerne og priserne samt momsjusteringer af den normale værdi. |
| --- | --- |

(83)

Den eksporterende producent fra Taiwan påstod yderligere i sit indlæg, at en uhensigtsmæssig fremlæggelse af kritiske data var blevet anvendt til fastsættelsen af den normale værdi. Af fortrolighedshensyn kunne den specifikke fremlæggelse ganske rigtigt ikke indeholde SA&G, fortjeneste og justeringer af omkostningerne, som anvendes til beregningerne. Med kendskab til virksomhedens egne produktionsomkostninger var det nemt for virksomheden at anslå de samlede gennemsnitlige justeringer. Virksomheden anmodede imidlertid om fremlæggelse af de specifikke tal vedrørende visse elementer af beregningerne, nemlig SA&G og fortjenstniveauer, justering af den normale værdi for omkostningerne og priserne samt momsjusteringer af den normale værdi.

| (84) | Som svar på denne anmodning skal det understreges, at de nøjagtige oplysninger om SA&G, fortjeneste og justeringer af omkostningerne, som anvendtes i forbindelse med beregningen af den normale værdi, ikke kan fremlægges, idet oplysningerne stammer fra en enkelt virksomhed, som er en taiwanesisk konkurrent til den virksomhed, der anmodede om disse oplysninger, og da virksomheden anmodede om fortrolig behandling, idet oplysningerne indeholder forretningshemmeligheder. Denne anmodning er åbenlyst berettiget. De vigtigste tal, dvs. SA&G og den fortjeneste, der anvendtes i den endelige beregning, fremlægges dog i intervalform i betragtning 86. Det skal også bemærkes, at justeringerne af omkostningerne var meget begrænsede og havde en uvæsentlig indvirkning på niveauet af den normale værdi og dumpingmargenen. Der blev ikke foretaget justeringer af priserne, idet hjemmemarkedspriserne ikke blev anvendt til at beregne den normale værdi. For Taiwans vedkommende blev der desuden ikke foretaget momsjusteringer af den normale værdi. |
| --- | --- |

(84)

Som svar på denne anmodning skal det understreges, at de nøjagtige oplysninger om SA&G, fortjeneste og justeringer af omkostningerne, som anvendtes i forbindelse med beregningen af den normale værdi, ikke kan fremlægges, idet oplysningerne stammer fra en enkelt virksomhed, som er en taiwanesisk konkurrent til den virksomhed, der anmodede om disse oplysninger, og da virksomheden anmodede om fortrolig behandling, idet oplysningerne indeholder forretningshemmeligheder. Denne anmodning er åbenlyst berettiget. De vigtigste tal, dvs. SA&G og den fortjeneste, der anvendtes i den endelige beregning, fremlægges dog i intervalform i betragtning 86. Det skal også bemærkes, at justeringerne af omkostningerne var meget begrænsede og havde en uvæsentlig indvirkning på niveauet af den normale værdi og dumpingmargenen. Der blev ikke foretaget justeringer af priserne, idet hjemmemarkedspriserne ikke blev anvendt til at beregne den normale værdi. For Taiwans vedkommende blev der desuden ikke foretaget momsjusteringer af den normale værdi.

| (85) | Endelig påstod denne virksomhed, at niveauet af SA&G og fortjenesten for konkurrenten ikke er repræsentativt. Virksomheden påstod, at den anden producent i Taiwan har en mindre produktion og sælger højt specialiserede varer, selv om den også var involveret i massiv produktion og salg af standardvarer. |
| --- | --- |

(85)

Endelig påstod denne virksomhed, at niveauet af SA&G og fortjenesten for konkurrenten ikke er repræsentativt. Virksomheden påstod, at den anden producent i Taiwan har en mindre produktion og sælger højt specialiserede varer, selv om den også var involveret i massiv produktion og salg af standardvarer.

| (86) | Det blev under kontrolbesøgene ganske rigtigt bekræftet, at de varer, der produceres og sælges af de to virksomheder, er forskellige, og at deres SA&G-omkostningsstrukturer derfor også er forskellige. Kommissionen besluttede derfor at reducere niveauet af de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregningen af den normale værdi for den anden samarbejdsvillige eksporterende producent, med andelen af arbejdskraftomkostninger til kvalitetskontrol og udgifter til forskning og udvikling. Dette resulterede i en reduktion af SA&G-justeringen til mellem 7 og 13 % udtrykt som en procentdel af omsætningen, hvilket efterfølgende reducerede virksomhedens individuelle dumpingmargen. Samtidig betragtede Kommissionen den fortjenstmargen, som anvendtes til beregningen af den normale værdi (1-5 % af omsætningen), som hensigtsmæssig. Den endelige justering af produktionsomkostningerne i forbindelse med beregningen af den normale værdi for den pågældende eksporterende producent var på 15,36 %. |
| --- | --- |

(86)

Det blev under kontrolbesøgene ganske rigtigt bekræftet, at de varer, der produceres og sælges af de to virksomheder, er forskellige, og at deres SA&G-omkostningsstrukturer derfor også er forskellige. Kommissionen besluttede derfor at reducere niveauet af de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregningen af den normale værdi for den anden samarbejdsvillige eksporterende producent, med andelen af arbejdskraftomkostninger til kvalitetskontrol og udgifter til forskning og udvikling. Dette resulterede i en reduktion af SA&G-justeringen til mellem 7 og 13 % udtrykt som en procentdel af omsætningen, hvilket efterfølgende reducerede virksomhedens individuelle dumpingmargen. Samtidig betragtede Kommissionen den fortjenstmargen, som anvendtes til beregningen af den normale værdi (1-5 % af omsætningen), som hensigtsmæssig. Den endelige justering af produktionsomkostningerne i forbindelse med beregningen af den normale værdi for den pågældende eksporterende producent var på 15,36 %.

3.1.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (87) | De to eksporterende producenter solgte til eksport til Unionen direkte til uafhængige kunder i Unionen. |
| --- | --- |

(87)

De to eksporterende producenter solgte til eksport til Unionen direkte til uafhængige kunder i Unionen.

| (88) | Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når varen blev solgt til eksport fra eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(88)

Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når varen blev solgt til eksport fra eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.1.4.   Sammenligning og dumpingmargener

Sammenligning og dumpingmargener

| (89) | Den normale værdi og eksportprisen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. |
| --- | --- |

(89)

Den normale værdi og eksportprisen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.

| (90) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(90)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (91) | På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. De samlede justeringer var på 1-10 % baseret på de faktiske værdier, som blev indberettet af de eksporterende producenter fra Taiwan og bekræftet under kontrolbesøgene. Der er her tale om de tal, de taiwanesiske virksomheder har indberettet for de relevante omkostningsposter, og som blev fremlagt i specifikke fremlæggelser med henblik på bekræftelse. |
| --- | --- |

(91)

På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. De samlede justeringer var på 1-10 % baseret på de faktiske værdier, som blev indberettet af de eksporterende producenter fra Taiwan og bekræftet under kontrolbesøgene. Der er her tale om de tal, de taiwanesiske virksomheder har indberettet for de relevante omkostningsposter, og som blev fremlagt i specifikke fremlæggelser med henblik på bekræftelse.

| (92) | Det skal bemærkes, at Kommissionen i forbindelse med beregningen afviste en justering for valutaomregning, som en af de interesserede parter havde anmodet om. Parten havde anmodet Kommissionen om i stedet for valutakursen på fakturadatoen at anvende valutakursen på betalingsdagen. Det fremgår af grundforordningen, at fakturadatoen normalt anvendes til at fastsætte vekselkursen, men at en tidligere dato (kontraktdatoen f.eks.) kan anvendes i særlige tilfælde. Grundforordningen indeholder dog intet retsgrundlag for at anvende en dato efter fakturadatoen. Begrundelsen herfor er, at prisen fastsættes på fakturadatoen, og at virksomheden herefter ikke længere kan beslutte at foretage dumping eller ej. Selv hvis det var muligt at anvende en senere dato, hvilket det dog ikke er, har ansøgeren, som allerede forklaret i den foreløbige fremlæggelse, ikke godtgjort, at den yderligere betingelse, nemlig en væsentlig ændring i valutakurserne, fandt sted. |
| --- | --- |

(92)

Det skal bemærkes, at Kommissionen i forbindelse med beregningen afviste en justering for valutaomregning, som en af de interesserede parter havde anmodet om. Parten havde anmodet Kommissionen om i stedet for valutakursen på fakturadatoen at anvende valutakursen på betalingsdagen. Det fremgår af grundforordningen, at fakturadatoen normalt anvendes til at fastsætte vekselkursen, men at en tidligere dato (kontraktdatoen f.eks.) kan anvendes i særlige tilfælde. Grundforordningen indeholder dog intet retsgrundlag for at anvende en dato efter fakturadatoen. Begrundelsen herfor er, at prisen fastsættes på fakturadatoen, og at virksomheden herefter ikke længere kan beslutte at foretage dumping eller ej. Selv hvis det var muligt at anvende en senere dato, hvilket det dog ikke er, har ansøgeren, som allerede forklaret i den foreløbige fremlæggelse, ikke godtgjort, at den yderligere betingelse, nemlig en væsentlig ændring i valutakurserne, fandt sted.

| (93) | For hver samarbejdsvillig virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(93)

For hver samarbejdsvillig virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (94) | Følgelig udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 |

(94)

Følgelig udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

| (95) | For ikke samarbejdsvillige producenter måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 6. Ved ikke at samarbejde kunne de pågældende eksporterende producenter undlade at fremlægge deres virksomhedsspecifikke data, på grundlag af hvilke man kan vurdere deres faktiske eksportadfærd, og dette forpligter Kommissionen til at anvende de bedste foreliggende faktiske oplysninger. I forbindelse med Kommissionens praksis skelnes der i denne henseende mellem undersøgelser, hvor samarbejdsviljen er høj (dvs. over 80 % af den indberettede eksport til Unionen), og situationer, hvor samarbejdsviljen er lav (80 % eller mindre samarbejdsvilje). I den aktuelle sag var samarbejdsniveauet væsentligt under 80 %. I en sådan situation finder Kommissionen, at den højeste dumpingsats for de samarbejdsvillige producenter ikke udgør en god tilnærmet værdi for dumpingsatsen for ikke samarbejdsvillige producenter, hvilket begrundes med følgende: Det må antages, at en af grundene til, at så mange producenter besluttede ikke at samarbejde, er, at de var klar over, at deres dumpingsatser ville blive langt højere end de samarbejdsvillige producenters. Den kendsgerning, at mange virksomheder i denne sag ophørte med at samarbejde i løbet af undersøgelsen, bekræfter denne antagelse. Kommissionen finder derfor, at dumpingsatsen for ikke samarbejdsvillige producenter bedst afspejles på niveauet for den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for en repræsentativ varetype udtrykt i mængde, som repræsenterer mere end 10 % af eksporten til Unionen, for den samarbejdsvillige eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping. |
| --- | --- |

(95)

For ikke samarbejdsvillige producenter måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 6. Ved ikke at samarbejde kunne de pågældende eksporterende producenter undlade at fremlægge deres virksomhedsspecifikke data, på grundlag af hvilke man kan vurdere deres faktiske eksportadfærd, og dette forpligter Kommissionen til at anvende de bedste foreliggende faktiske oplysninger. I forbindelse med Kommissionens praksis skelnes der i denne henseende mellem undersøgelser, hvor samarbejdsviljen er høj (dvs. over 80 % af den indberettede eksport til Unionen), og situationer, hvor samarbejdsviljen er lav (80 % eller mindre samarbejdsvilje). I den aktuelle sag var samarbejdsniveauet væsentligt under 80 %. I en sådan situation finder Kommissionen, at den højeste dumpingsats for de samarbejdsvillige producenter ikke udgør en god tilnærmet værdi for dumpingsatsen for ikke samarbejdsvillige producenter, hvilket begrundes med følgende: Det må antages, at en af grundene til, at så mange producenter besluttede ikke at samarbejde, er, at de var klar over, at deres dumpingsatser ville blive langt højere end de samarbejdsvillige producenters. Den kendsgerning, at mange virksomheder i denne sag ophørte med at samarbejde i løbet af undersøgelsen, bekræfter denne antagelse. Kommissionen finder derfor, at dumpingsatsen for ikke samarbejdsvillige producenter bedst afspejles på niveauet for den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for en repræsentativ varetype udtrykt i mængde, som repræsenterer mere end 10 % af eksporten til Unionen, for den samarbejdsvillige eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping.

| (96) | Efter justering af de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Taiwan, jf. betragtning 86, beløber den landsdækkende dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, sig til 12,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Efter justering af de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Taiwan, jf. betragtning 86, beløber den landsdækkende dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, sig til 12,1 %.

| (97) | Efter den endelige fremlæggelse påstod klageren i denne forbindelse, at resttolden for Taiwan burde baseres på klagen og fastsættes til 34,8 %. Klageren påstod, at de fleste producenter af den pågældende vare i Taiwan bevidst undlod at samarbejde i forbindelse med proceduren for ikke at give Kommissionen mulighed for at anvende deres hjemmemarkedssalg til beregningen af den normale værdi. Ifølge klageren burde beregningen af den normale værdi i klagen, som var baseret på hjemmemarkedspriserne i Taiwan, derfor baseres på de bedste foreliggende faktiske oplysninger. |
| --- | --- |

(97)

Efter den endelige fremlæggelse påstod klageren i denne forbindelse, at resttolden for Taiwan burde baseres på klagen og fastsættes til 34,8 %. Klageren påstod, at de fleste producenter af den pågældende vare i Taiwan bevidst undlod at samarbejde i forbindelse med proceduren for ikke at give Kommissionen mulighed for at anvende deres hjemmemarkedssalg til beregningen af den normale værdi. Ifølge klageren burde beregningen af den normale værdi i klagen, som var baseret på hjemmemarkedspriserne i Taiwan, derfor baseres på de bedste foreliggende faktiske oplysninger.

| (98) | Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at Kommissionen ved beregningen af resttolden for Taiwan anvendte de bedste foreliggende faktiske oplysninger baseret på data, der blev indsamlet og verificeret som led i undersøgelsen. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(98)

Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at Kommissionen ved beregningen af resttolden for Taiwan anvendte de bedste foreliggende faktiske oplysninger baseret på data, der blev indsamlet og verificeret som led i undersøgelsen. Påstanden afvises derfor.

3.2.   Folkerepublikken Kina

Folkerepublikken Kina

3.2.1.   Referenceland

Referenceland

| (99) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«). Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(99)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«). Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling.

| (100) | Klageren foreslog USA som et muligt referenceland. Ifølge de foreliggende oplysninger finder produktionen af samme vare desuden sted i en række andre lande på verdensplan, f.eks. Brasilien, Indien, Japan, Malaysia, Korea, Schweiz og Thailand. Disse lande blev alle betragtet som mulige referencelande. |
| --- | --- |

(100)

Klageren foreslog USA som et muligt referenceland. Ifølge de foreliggende oplysninger finder produktionen af samme vare desuden sted i en række andre lande på verdensplan, f.eks. Brasilien, Indien, Japan, Malaysia, Korea, Schweiz og Thailand. Disse lande blev alle betragtet som mulige referencelande.

| (101) | Alle kendte producenter (52) af samme vare i førnævnte lande blev kontaktet, men ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Kun en malaysisk virksomhed indvilligede i at samarbejde, men fremlagde utilstrækkelige oplysninger. Virksomheden var ikke i stand til at fremlægge oplysninger fordelt på varekontrolnumre vedrørende omkostningerne og hjemmemarkedspriserne. Virksomhedens ufuldstændige data kunne derfor ikke anvendes til at fastsætte den normale værdi. Desuden bemærkes det, at den pågældende malaysiske virksomhed har afvist et besøg med henblik på kontrol af de fremlagte oplysninger. |
| --- | --- |

(101)

Alle kendte producenter (52) af samme vare i førnævnte lande blev kontaktet, men ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Kun en malaysisk virksomhed indvilligede i at samarbejde, men fremlagde utilstrækkelige oplysninger. Virksomheden var ikke i stand til at fremlægge oplysninger fordelt på varekontrolnumre vedrørende omkostningerne og hjemmemarkedspriserne. Virksomhedens ufuldstændige data kunne derfor ikke anvendes til at fastsætte den normale værdi. Desuden bemærkes det, at den pågældende malaysiske virksomhed har afvist et besøg med henblik på kontrol af de fremlagte oplysninger.

| (102) | På et senere tidspunkt gav en schweizisk producent sig til kende som en mulig referencelandsproducent og indvilligede i at samarbejde. Virksomheden indsendte den ønskede spørgeskemabesvarelse, som blev verificeret under et kontrolbesøg. Da denne virksomhed kun producerede et begrænset sortiment af varetyper i forhold til det brede sortiment af varetyper, der eksporteres til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, besluttede Kommissionen imidlertid, at oplysningerne fra den schweiziske virksomhed ikke ville være hensigtsmæssige i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kun 4,6 % af de varetyper, der eksporteres til Unionen af de kinesiske producenter, og som tegnede sig for 4,2 % af den kinesiske eksportmængde, gav et direkte match med varetyper produceret af den schweiziske producent. Hvad angår Taiwan, der i sidste ende blev anvendt som referenceland, var der et direkte match mellem varetyper eksporteret til Unionen af de kinesiske producenter på 7,7 % og 11,1 % for eksportmængden. |
| --- | --- |

(102)

På et senere tidspunkt gav en schweizisk producent sig til kende som en mulig referencelandsproducent og indvilligede i at samarbejde. Virksomheden indsendte den ønskede spørgeskemabesvarelse, som blev verificeret under et kontrolbesøg. Da denne virksomhed kun producerede et begrænset sortiment af varetyper i forhold til det brede sortiment af varetyper, der eksporteres til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, besluttede Kommissionen imidlertid, at oplysningerne fra den schweiziske virksomhed ikke ville være hensigtsmæssige i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kun 4,6 % af de varetyper, der eksporteres til Unionen af de kinesiske producenter, og som tegnede sig for 4,2 % af den kinesiske eksportmængde, gav et direkte match med varetyper produceret af den schweiziske producent. Hvad angår Taiwan, der i sidste ende blev anvendt som referenceland, var der et direkte match mellem varetyper eksporteret til Unionen af de kinesiske producenter på 7,7 % og 11,1 % for eksportmængden.

| (103) | I denne situation besluttede Kommissionen at anvende det andet land, der var genstand for undersøgelsen, nemlig Taiwan, som referenceland til trods for klagernes oprindelige påstande om, at virksomhederne i Taiwan hovedsagelig producerede typer af fittings med svejsede rør som råvare (i modsætning til kinesiske producenter, der hovedsagelig anvender sømløse rør). De kinesiske eksporterende producenter fremsatte samme påstand. På den anden side fandt CCCMC i sit indlæg efter den foreløbige fremlæggelse, at oplysningerne om de taiwanesiske produktionsomkostninger ville være bedre egnede som grundlag for beregningen af den normale værdi end EU-producenternes data, som Kommissionen også betragtede som et alternativ i den foreløbige fremlæggelse. |
| --- | --- |

(103)

I denne situation besluttede Kommissionen at anvende det andet land, der var genstand for undersøgelsen, nemlig Taiwan, som referenceland til trods for klagernes oprindelige påstande om, at virksomhederne i Taiwan hovedsagelig producerede typer af fittings med svejsede rør som råvare (i modsætning til kinesiske producenter, der hovedsagelig anvender sømløse rør). De kinesiske eksporterende producenter fremsatte samme påstand. På den anden side fandt CCCMC i sit indlæg efter den foreløbige fremlæggelse, at oplysningerne om de taiwanesiske produktionsomkostninger ville være bedre egnede som grundlag for beregningen af den normale værdi end EU-producenternes data, som Kommissionen også betragtede som et alternativ i den foreløbige fremlæggelse.

| (104) | Taiwan blev betragtet som et egnet referenceland, idet de fremlagte oplysninger i modsætning til klagernes påstand og uanset brugen af forskellige råvarer gjorde det muligt at fastlægge en passende metode for fordeling af omkostningerne afhængigt af de forskellige egenskaber og varekoder. Desuden er konkurrenceniveauet på det taiwanesiske marked højt, idet der findes mindst 10 kendte hjemmemarkedsproducenter af den pågældende vare, hvilket også afspejles af en stærk tilstedeværelse af import fra forskellige lande i en situation med moderat told (7,5 til 10 %). |
| --- | --- |

(104)

Taiwan blev betragtet som et egnet referenceland, idet de fremlagte oplysninger i modsætning til klagernes påstand og uanset brugen af forskellige råvarer gjorde det muligt at fastlægge en passende metode for fordeling af omkostningerne afhængigt af de forskellige egenskaber og varekoder. Desuden er konkurrenceniveauet på det taiwanesiske marked højt, idet der findes mindst 10 kendte hjemmemarkedsproducenter af den pågældende vare, hvilket også afspejles af en stærk tilstedeværelse af import fra forskellige lande i en situation med moderat told (7,5 til 10 %).

| (105) | Af ovennævnte årsager besluttede Kommissionen at anvende Taiwan som referenceland for Kina. |
| --- | --- |

(105)

Af ovennævnte årsager besluttede Kommissionen at anvende Taiwan som referenceland for Kina.

| (106) | Efter den endelige fremlæggelse påstod to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC, at valget af Taiwan som referenceland var uhensigtsmæssigt, idet de anvendte produktionsomkostninger kun stammede fra en taiwanesisk virksomhed, der ikke havde noget hjemmemarkedssalg. De pågældende parter påstod desuden, at matchingniveauet mellem sammenlignelige varer var for lavt. Påstanden om, at matchingniveauet for sammenlignelige varer var for lavt, blev også fremsat af en EU-importør. Samme virksomhed anførte også, at Kina ikke kunne sammenlignes med Taiwan, da de to lande har forskellige niveauer med hensyn til indekset for menneskelig udvikling (»HDI«) og BNP pr. indbygger. |
| --- | --- |

(106)

Efter den endelige fremlæggelse påstod to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC, at valget af Taiwan som referenceland var uhensigtsmæssigt, idet de anvendte produktionsomkostninger kun stammede fra en taiwanesisk virksomhed, der ikke havde noget hjemmemarkedssalg. De pågældende parter påstod desuden, at matchingniveauet mellem sammenlignelige varer var for lavt. Påstanden om, at matchingniveauet for sammenlignelige varer var for lavt, blev også fremsat af en EU-importør. Samme virksomhed anførte også, at Kina ikke kunne sammenlignes med Taiwan, da de to lande har forskellige niveauer med hensyn til indekset for menneskelig udvikling (»HDI«) og BNP pr. indbygger.

| (107) | Vedrørende disse påstande skal det først bemærkes, at det i WTO-afgørelsen (7) fastsættes, at der for alle varetyper, der eksporteres af kinesiske eksporterende producenter, skal fastsættes en normal værdi. Kommissionen betragter oplysningerne fra en referencelandsproducent som tilstrækkeligt grundlag for de resterende varetyper, da man ud fra de fundne varetyper kan konstruere de manglende varetyper. Brugen af kun én eksporterende producent er på ingen måde usædvanlig eller en ny praksis. Det fremgår desuden af grundforordningen, at den normale værdi kan beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne, hvis der ikke forekommer hjemmemarkedssalg. Dernæst bemærkes det, at HDI- og BNP-niveauerne ikke er faktorer som tages i betragtning, når det skal afgøres, om valget af et referenceland er hensigtsmæssigt. Ved valget af et egnet referenceland følger Kommissionen den procedure, der er forklaret i betragtning 104. Ovennævnte påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(107)

Vedrørende disse påstande skal det først bemærkes, at det i WTO-afgørelsen (7) fastsættes, at der for alle varetyper, der eksporteres af kinesiske eksporterende producenter, skal fastsættes en normal værdi. Kommissionen betragter oplysningerne fra en referencelandsproducent som tilstrækkeligt grundlag for de resterende varetyper, da man ud fra de fundne varetyper kan konstruere de manglende varetyper. Brugen af kun én eksporterende producent er på ingen måde usædvanlig eller en ny praksis. Det fremgår desuden af grundforordningen, at den normale værdi kan beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne, hvis der ikke forekommer hjemmemarkedssalg. Dernæst bemærkes det, at HDI- og BNP-niveauerne ikke er faktorer som tages i betragtning, når det skal afgøres, om valget af et referenceland er hensigtsmæssigt. Ved valget af et egnet referenceland følger Kommissionen den procedure, der er forklaret i betragtning 104. Ovennævnte påstande blev derfor afvist.

7

| (108) | Endelig stillede to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC spørgsmål vedrørende en angiveligt alvorlig procedurefejl baseret på, at Kommissionen beregnede de kinesiske producenters dumpingmargener på grundlag af grundforordningens bestemmelser om lande uden markedsøkonomi. Parterne påstod, at retsgrundlaget for at anvende metoden for lande uden markedsøkonomi i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter udløb den 11. december 2016. De pågældende parter mente derfor, at Kommissionen i forbindelse med eventuelle definitive antidumpingforanstaltninger, der vedtages efter denne dato, hvilket vil være tilfældet i denne sag, vil være forpligtet i henhold til WTO-reglerne til at anvende standardmetoden for beregning af dumping. |
| --- | --- |

(108)

Endelig stillede to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC spørgsmål vedrørende en angiveligt alvorlig procedurefejl baseret på, at Kommissionen beregnede de kinesiske producenters dumpingmargener på grundlag af grundforordningens bestemmelser om lande uden markedsøkonomi. Parterne påstod, at retsgrundlaget for at anvende metoden for lande uden markedsøkonomi i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter udløb den 11. december 2016. De pågældende parter mente derfor, at Kommissionen i forbindelse med eventuelle definitive antidumpingforanstaltninger, der vedtages efter denne dato, hvilket vil være tilfældet i denne sag, vil være forpligtet i henhold til WTO-reglerne til at anvende standardmetoden for beregning af dumping.

| (109) | Kommissionen bemærker i den forbindelse, at den ikke har mulighed for at vælge, om den vil anvende de gældende regler i grundforordningen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen bemærker i den forbindelse, at den ikke har mulighed for at vælge, om den vil anvende de gældende regler i grundforordningen. Påstanden blev derfor afvist.

3.2.2.   Normal værdi

Normal værdi

| (110) | Som forklaret i betragtning 103 blev den normale værdi for eksporterende producenter i Kina fastsat på grundlag af den beregnede værdi i referencelandet, i dette tilfælde Taiwan, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(110)

Som forklaret i betragtning 103 blev den normale værdi for eksporterende producenter i Kina fastsat på grundlag af den beregnede værdi i referencelandet, i dette tilfælde Taiwan, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (111) | Da der ikke forekom salg af samme vare på hjemmemarkedet i Taiwan, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, ved at føje de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger og den fortjeneste, der blev opnået på markedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for den pågældende vare. |
| --- | --- |

(111)

Da der ikke forekom salg af samme vare på hjemmemarkedet i Taiwan, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, ved at føje de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger og den fortjeneste, der blev opnået på markedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for den pågældende vare.

| (112) | Som grundlag for at fastsætte produktionsomkostningerne anvendte Kommissionen data fra en af de samarbejdsvillige producenter i Taiwan (Ta Chen). Det skal bemærkes, at den anden samarbejdsvillige producent i Taiwan (King Lai) havde en meget begrænset produktionsmængde af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, og at denne produktion vedrørte højt specialiserede varetyper. I denne lille del af deres produktion som stadig betragtes som den pågældende vare, producerer King Lai varer, der kan betragtes som fittings med lav ruhed, men med en ekstra overfladebehandling, som betyder, at overfladeruheden er på over 0,8 mikrometer, hvilket dermed i henhold til betragtning 47 er den pågældende vare. Disse fittings har meget høje produktionsomkostninger, som vil medføre fordrejninger, hvis de tages i betragtning til beregningerne. Desuden eksporteres disse varetyper ikke til Unionen af de kinesiske producenter i stikprøven (selv om de kan indgå i deres varekontrolnumrene, da ruhed ikke er et parameter i forbindelse med varekontrolnumrenes opbygning). Kommissionen fandt derfor denne virksomheds oplysninger om produktionsomkostningerne hensigtsmæssige i forbindelse med beregningen af den normale værdi for de kinesiske producenter. |
| --- | --- |

(112)

Som grundlag for at fastsætte produktionsomkostningerne anvendte Kommissionen data fra en af de samarbejdsvillige producenter i Taiwan (Ta Chen). Det skal bemærkes, at den anden samarbejdsvillige producent i Taiwan (King Lai) havde en meget begrænset produktionsmængde af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, og at denne produktion vedrørte højt specialiserede varetyper. I denne lille del af deres produktion som stadig betragtes som den pågældende vare, producerer King Lai varer, der kan betragtes som fittings med lav ruhed, men med en ekstra overfladebehandling, som betyder, at overfladeruheden er på over 0,8 mikrometer, hvilket dermed i henhold til betragtning 47 er den pågældende vare. Disse fittings har meget høje produktionsomkostninger, som vil medføre fordrejninger, hvis de tages i betragtning til beregningerne. Desuden eksporteres disse varetyper ikke til Unionen af de kinesiske producenter i stikprøven (selv om de kan indgå i deres varekontrolnumrene, da ruhed ikke er et parameter i forbindelse med varekontrolnumrenes opbygning). Kommissionen fandt derfor denne virksomheds oplysninger om produktionsomkostningerne hensigtsmæssige i forbindelse med beregningen af den normale værdi for de kinesiske producenter.

| (113) | Hvad angår beregningen af den normale værdi, påstod en EU-importør, at produktionsomkostningerne hos den taiwanesiske virksomhed King Lai ikke kunne bruges som grundlag for beregningen af den normale værdi for de kinesiske virksomheder, da King Lai producerer en anderledes vare, der ikke kan betragtes som en industriel fitting, og at dette også forudsætter en anderledes produktionsmetode og anderledes fortjenstniveauer. |
| --- | --- |

(113)

Hvad angår beregningen af den normale værdi, påstod en EU-importør, at produktionsomkostningerne hos den taiwanesiske virksomhed King Lai ikke kunne bruges som grundlag for beregningen af den normale værdi for de kinesiske virksomheder, da King Lai producerer en anderledes vare, der ikke kan betragtes som en industriel fitting, og at dette også forudsætter en anderledes produktionsmetode og anderledes fortjenstniveauer.

| (114) | Som svar på denne påstand skal det på ny gentages, at Kommissionen ikke anvendte oplysningerne om produktionsomkostninger hos King Lai til sammenligning med andre virksomheder. Til beregningen af den normale værdi for andre virksomheder anvendte Kommissionen kun King Lai's SA&G og fortjeneste for den samme generelle kategori af varer, der solgtes på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). Det skal desuden erindres, at de SA&G-omkostninger, der anvendtes til disse beregninger, blev justeret for at tage hensyn til forskelle mellem de varer, der produceres af King Lai og andre virksomheder. Hvad angår den anvendte fortjeneste, skal det understreges, at den ikke befinder sig i et anderledes interval (1-5 %) end de øvrige virksomheders. |
| --- | --- |

(114)

Som svar på denne påstand skal det på ny gentages, at Kommissionen ikke anvendte oplysningerne om produktionsomkostninger hos King Lai til sammenligning med andre virksomheder. Til beregningen af den normale værdi for andre virksomheder anvendte Kommissionen kun King Lai's SA&G og fortjeneste for den samme generelle kategori af varer, der solgtes på hjemmemarkedet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c). Det skal desuden erindres, at de SA&G-omkostninger, der anvendtes til disse beregninger, blev justeret for at tage hensyn til forskelle mellem de varer, der produceres af King Lai og andre virksomheder. Hvad angår den anvendte fortjeneste, skal det understreges, at den ikke befinder sig i et anderledes interval (1-5 %) end de øvrige virksomheders.

| (115) | Samme EU-importør påstod også, at den anden taiwanesiske eksporterende producent, Ta Chen, hvis produktionsomkostninger blev anvendt som grundlag for beregningen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter, er en stor og integreret virksomhed, som således er i stand til at »optimere omkostningerne«. Den pågældende virksomhed kan således ikke sammenlignes med små kinesiske fabrikker. |
| --- | --- |

(115)

Samme EU-importør påstod også, at den anden taiwanesiske eksporterende producent, Ta Chen, hvis produktionsomkostninger blev anvendt som grundlag for beregningen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter, er en stor og integreret virksomhed, som således er i stand til at »optimere omkostningerne«. Den pågældende virksomhed kan således ikke sammenlignes med små kinesiske fabrikker.

| (116) | I den forbindelse mindede Kommissionen om, at de kinesiske producenters produktionsomkostninger ikke indgik i analysen i denne procedure, da ingen af de kinesiske producenter havde anmodet om markedsøkonomisk behandling. Det skal ikke desto mindre påpeges, at den taiwanesiske producents angiveligt »optimerede omkostninger« kun kan resultere i en lavere beregnet normal værdi og dermed i lavere dumpingmargener for de kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(116)

I den forbindelse mindede Kommissionen om, at de kinesiske producenters produktionsomkostninger ikke indgik i analysen i denne procedure, da ingen af de kinesiske producenter havde anmodet om markedsøkonomisk behandling. Det skal ikke desto mindre påpeges, at den taiwanesiske producents angiveligt »optimerede omkostninger« kun kan resultere i en lavere beregnet normal værdi og dermed i lavere dumpingmargener for de kinesiske eksporterende producenter.

| (117) | Da kun et begrænset antal af de varetyper, der eksporteres til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, kunne identificeres i Taiwan, har Kommissionen beregnet den normale værdi for de resterende varetyper på grundlag af produktionsomkostningerne for de mest sammenlignelige varetyper produceret i Taiwan for at opnå en fuldstændig og rimelig sammenligning på grundlag af produktionsomkostninger, der var justeret for:






  a) | forskelle i anvendte råvarer — på grundlag af verificerede omkostningsdata for EU-erhvervsgrenen, hvorved fittings produceret af sømløse rør er mellem 2,12 og 2,97 gange dyrere at fremstille end fittings fremstillet af svejsede rør |
| --- | --- | --- |

(117)

Da kun et begrænset antal af de varetyper, der eksporteres til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, kunne identificeres i Taiwan, har Kommissionen beregnet den normale værdi for de resterende varetyper på grundlag af produktionsomkostningerne for de mest sammenlignelige varetyper produceret i Taiwan for at opnå en fuldstændig og rimelig sammenligning på grundlag af produktionsomkostninger, der var justeret for:

a)

forskelle i anvendte råvarer — på grundlag af verificerede omkostningsdata for EU-erhvervsgrenen, hvorved fittings produceret af sømløse rør er mellem 2,12 og 2,97 gange dyrere at fremstille end fittings fremstillet af svejsede rør

| b) | forskelle i stålkvalitet — på grundlag af verificerede data for EU-erhvervsgrenen, hvorved der foretages en justering for stålkvalitet af omkostningerne for de billigste stålkvaliteter, der anvendes til fittings produceret af sømløse rør; denne justering varierer mellem 1,49 og 3,60 gange afhængigt af de anvendte stålkvaliteter. |
| --- | --- |

b)

forskelle i stålkvalitet — på grundlag af verificerede data for EU-erhvervsgrenen, hvorved der foretages en justering for stålkvalitet af omkostningerne for de billigste stålkvaliteter, der anvendes til fittings produceret af sømløse rør; denne justering varierer mellem 1,49 og 3,60 gange afhængigt af de anvendte stålkvaliteter.

| c) | forskelle i form — på grundlag af observerede prisforskelle i de kinesiske eksportørers salgstransaktioner, hvorved rørknæ betragtes som den mest basale form, og de andre former (t-former, overgangsstykker, hætter og særlige former) er mellem 1,08 og 1,74 gange dyrere. |
| --- | --- |

c)

forskelle i form — på grundlag af observerede prisforskelle i de kinesiske eksportørers salgstransaktioner, hvorved rørknæ betragtes som den mest basale form, og de andre former (t-former, overgangsstykker, hætter og særlige former) er mellem 1,08 og 1,74 gange dyrere.

| (118) | CCCMC foreslog i sit indlæg efter den foreløbige fremlæggelse et alternativt grundlag for justering af punkt a) og b) og fremlagde i den forbindelse data fra de kinesiske markeder. Disse data er dog for det første ikke verificerede, og for det andet stammer de fra et land uden markedsøkonomi. Brugen af disse data ville således annullere referencelandsmetoden til beregning af den normale værdi. CCCMC's påstand blev således afvist. |
| --- | --- |

(118)

CCCMC foreslog i sit indlæg efter den foreløbige fremlæggelse et alternativt grundlag for justering af punkt a) og b) og fremlagde i den forbindelse data fra de kinesiske markeder. Disse data er dog for det første ikke verificerede, og for det andet stammer de fra et land uden markedsøkonomi. Brugen af disse data ville således annullere referencelandsmetoden til beregning af den normale værdi. CCCMC's påstand blev således afvist.

| (119) | Efter den endelige fremlæggelse påstod CCCMC og to kinesiske eksporterende producenter, at det var urimeligt at justere de taiwanesiske omkostninger ved at bruge EU-erhvervsgrenens omkostningsdata. De pågældende parter henviste til tidligere EU-praksis, hvor man ikke fulgte denne metode. |
| --- | --- |

(119)

Efter den endelige fremlæggelse påstod CCCMC og to kinesiske eksporterende producenter, at det var urimeligt at justere de taiwanesiske omkostninger ved at bruge EU-erhvervsgrenens omkostningsdata. De pågældende parter henviste til tidligere EU-praksis, hvor man ikke fulgte denne metode.

| (120) | EU's tidligere praksis blev, jf. ovenfor, revideret i lyset af WTO's afgørelse som omtalt i betragtning 107. For at kunne beregne de normale værdier for de manglende varetyper anvendte Kommissionen de taiwanesiske omkostningsdata som grundlag og justerede de konstaterede og verificerede omkostninger ved at anvende proportionelle justeringer, som man fandt frem til, på niveau med produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen. CCCMC var ikke i stand til at begrunde, hvorfor dette var urimeligt og/eller forslå en alternativ fremgangsmåde. |
| --- | --- |

(120)

EU's tidligere praksis blev, jf. ovenfor, revideret i lyset af WTO's afgørelse som omtalt i betragtning 107. For at kunne beregne de normale værdier for de manglende varetyper anvendte Kommissionen de taiwanesiske omkostningsdata som grundlag og justerede de konstaterede og verificerede omkostninger ved at anvende proportionelle justeringer, som man fandt frem til, på niveau med produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen. CCCMC var ikke i stand til at begrunde, hvorfor dette var urimeligt og/eller forslå en alternativ fremgangsmåde.

| (121) | Efter den supplerende fremlæggelse gentog CCCMC og de to kinesiske eksporterende producenter deres indsigelse over for brugen af EU-erhvervsgrenens data til justeringen af de produktionsomkostninger, der blev anvendt til at beregne den normale værdi for de manglende varetyper. Parterne understregede, at Kommissionen ikke fremlagde dokumentation for, at forskellene i råvareomkostninger på EU-markedet var på samme niveau som på markedet i Taiwan. Desuden gentog parterne deres påstand om, at Kommissionen kunne anvende forskellene i de kinesiske eksportsalgspriser på sømløse fittings og svejsede fittings i forbindelse med ovennævnte justering, idet salgspriserne »i et vist omfang afspejler udviklingen i forskellene i produktionsomkostningerne«. |
| --- | --- |

(121)

Efter den supplerende fremlæggelse gentog CCCMC og de to kinesiske eksporterende producenter deres indsigelse over for brugen af EU-erhvervsgrenens data til justeringen af de produktionsomkostninger, der blev anvendt til at beregne den normale værdi for de manglende varetyper. Parterne understregede, at Kommissionen ikke fremlagde dokumentation for, at forskellene i råvareomkostninger på EU-markedet var på samme niveau som på markedet i Taiwan. Desuden gentog parterne deres påstand om, at Kommissionen kunne anvende forskellene i de kinesiske eksportsalgspriser på sømløse fittings og svejsede fittings i forbindelse med ovennævnte justering, idet salgspriserne »i et vist omfang afspejler udviklingen i forskellene i produktionsomkostningerne«.

| (122) | Som svar på ovennævnte påstande skal det først understreges, at Kommissionen ikke kunne sammenligne niveauet af justeringerne for den type rør, der anvendes som råvare eller stålkvaliteter, for data fra markedet i Taiwan, idet den taiwanesiske producent, hvis produktionsomkostninger blev lagt til grund for beregningen af den normale værdi, ganske enkelt ikke anvendte visse typer råvarer. Dette var hovedårsagen til, at Kommissionen overhovedet søgte de manglende omkostningsdata uden for referencelandets marked. For det andet gentages det vedrørende brugen af de kinesiske priser, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter havde anmodet om markedsøkonomisk behandling i forbindelse med denne procedure. De kinesiske produktionsomkostninger var derfor ikke tilgængelige og blev således heller ikke analyseret. Kommissionen kan således ikke drage en konklusion om, »i hvilket omfang« forskelle i salgspriserne kan afspejle forskelle i produktionsomkostningerne for forskellige typer fittings (8). Selv hvis man kunne drage sådanne konklusioner, ville de desuden vedrøre produktionsomkostningerne i et land uden markedsøkonomi. Ovennævnte påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(122)

Som svar på ovennævnte påstande skal det først understreges, at Kommissionen ikke kunne sammenligne niveauet af justeringerne for den type rør, der anvendes som råvare eller stålkvaliteter, for data fra markedet i Taiwan, idet den taiwanesiske producent, hvis produktionsomkostninger blev lagt til grund for beregningen af den normale værdi, ganske enkelt ikke anvendte visse typer råvarer. Dette var hovedårsagen til, at Kommissionen overhovedet søgte de manglende omkostningsdata uden for referencelandets marked. For det andet gentages det vedrørende brugen af de kinesiske priser, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter havde anmodet om markedsøkonomisk behandling i forbindelse med denne procedure. De kinesiske produktionsomkostninger var derfor ikke tilgængelige og blev således heller ikke analyseret. Kommissionen kan således ikke drage en konklusion om, »i hvilket omfang« forskelle i salgspriserne kan afspejle forskelle i produktionsomkostningerne for forskellige typer fittings (8). Selv hvis man kunne drage sådanne konklusioner, ville de desuden vedrøre produktionsomkostningerne i et land uden markedsøkonomi. Ovennævnte påstande blev derfor afvist.

8

| (123) | De samme interesserede parter anfægtede desuden justeringen, der betød, at fittings produceret af sømløse rør er mellem 2,12 og 2,97 gange dyrere at fremstille end fittings fremstillet af svejsede rør. De henviste til en udokumenteret påstand, som CCCMC fremsatte efter den foreløbige fremlæggelse vedrørende prisniveauer, hvori det hævdedes, at forskellen mellem svejsede rør og sømløse rør skulle være mindre end 30 % af prisen på svejsede rør. |
| --- | --- |

(123)

De samme interesserede parter anfægtede desuden justeringen, der betød, at fittings produceret af sømløse rør er mellem 2,12 og 2,97 gange dyrere at fremstille end fittings fremstillet af svejsede rør. De henviste til en udokumenteret påstand, som CCCMC fremsatte efter den foreløbige fremlæggelse vedrørende prisniveauer, hvori det hævdedes, at forskellen mellem svejsede rør og sømløse rør skulle være mindre end 30 % af prisen på svejsede rør.

| (124) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens justering blev foretaget på grundlag af de observerede omkostningsforskelle mellem fittings produceret af sømløse rør og fittings produceret af svejsede rør og ikke på grundlag af prisforskellen mellem svejsede og sømløse rør som sådan. Det skal endvidere bemærkes, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling. De kinesiske eksporterende producenter havde således ikke fremlagt oplysninger om deres produktionsomkostninger og undlod fortsat at fremlægge dem, selv da de betvivlede Kommissionens fastlæggelse af omkostninger og omkostningsforskelle. Desuden afviger standardprislisterne endnu mere fra fastlæggelsen af omkostninger og priser, da de ikke omfatter bevis for de priser, der rent faktisk anvendes, og da slet ikke for omkostningsniveauerne. |
| --- | --- |

(124)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens justering blev foretaget på grundlag af de observerede omkostningsforskelle mellem fittings produceret af sømløse rør og fittings produceret af svejsede rør og ikke på grundlag af prisforskellen mellem svejsede og sømløse rør som sådan. Det skal endvidere bemærkes, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling. De kinesiske eksporterende producenter havde således ikke fremlagt oplysninger om deres produktionsomkostninger og undlod fortsat at fremlægge dem, selv da de betvivlede Kommissionens fastlæggelse af omkostninger og omkostningsforskelle. Desuden afviger standardprislisterne endnu mere fra fastlæggelsen af omkostninger og priser, da de ikke omfatter bevis for de priser, der rent faktisk anvendes, og da slet ikke for omkostningsniveauerne.

| (125) | Til støtte for deres påstande fremlagde de interesserede parter en analyse af forskellene baseret på prisniveauet hos producenterne Zhejiang Good og Zhejiang Jndia og konkluderede på dette grundlag, at den gældende prisjustering burde være på mellem hhv. 0,43 og 1,70 og 0,64 og 1,80. |
| --- | --- |

(125)

Til støtte for deres påstande fremlagde de interesserede parter en analyse af forskellene baseret på prisniveauet hos producenterne Zhejiang Good og Zhejiang Jndia og konkluderede på dette grundlag, at den gældende prisjustering burde være på mellem hhv. 0,43 og 1,70 og 0,64 og 1,80.

| (126) | Bortset fra, at disse intervaller vedrører priser og ikke omkostninger, giver den kendsgerning, at fittings produceret af svejsede rør sommetider sælges til højere priser end fittings produceret af sømløse rør ikke bevis for, at omkostningerne skulle være højere. De angivne prisniveauer viser snarere en total mangel på økonomisk sammenhæng mellem omkostningerne og de priser, der kræves af kunderne, eller alternativt betyder det, at andre faktorer har spillet ind, f.eks. ordrens størrelse. Kommissionen kan af fortrolighedshensyn ikke fremlægge de underliggende data, men kan fremvise yderligere faktiske oplysninger for, at justeringen fra fittings produceret af svejsede rør til fittings produceret af sømløse rør i forbindelse med sammenligningen pr. varekontrolnummer er som følger:






  Fra W1 til S1 | 2,97 |
| --- | --- | --- |
| Fra W2 til S2 | 2,21 |
| Fra W3 til S3 | 2,14 |
| Fra W4 til S4 | 2,12. |

(126)

Bortset fra, at disse intervaller vedrører priser og ikke omkostninger, giver den kendsgerning, at fittings produceret af svejsede rør sommetider sælges til højere priser end fittings produceret af sømløse rør ikke bevis for, at omkostningerne skulle være højere. De angivne prisniveauer viser snarere en total mangel på økonomisk sammenhæng mellem omkostningerne og de priser, der kræves af kunderne, eller alternativt betyder det, at andre faktorer har spillet ind, f.eks. ordrens størrelse. Kommissionen kan af fortrolighedshensyn ikke fremlægge de underliggende data, men kan fremvise yderligere faktiske oplysninger for, at justeringen fra fittings produceret af svejsede rør til fittings produceret af sømløse rør i forbindelse med sammenligningen pr. varekontrolnummer er som følger:

Fra W1 til S1

2,97

Fra W2 til S2

2,21

Fra W3 til S3

2,14

Fra W4 til S4

2,12.

Der var ikke behov for andre omregninger for at beregne de varetyper, der eksporteres af de kinesiske eksporterende producenter.

| (127) | Kommissionen foretog yderligere justeringer og omregnede omkostningerne til den billigste stålkvalitet W1 til andre kvaliteter og/eller andre kvaliteter baseret på sømløse rør, igen ved hjælp af EU-erhvervsgrenens produktionsdata. Af fortrolighedshensyn kan Kommissionen endnu en gang ikke fremlægge de underliggende data, men kan fremvise yderligere faktiske oplysninger:






  Fra W1 til S2 | 3,14 |
| --- | --- | --- |
| Fra W1 til S3 | 3,60 |
| Fra W1 til S4 | 3,16 |
| Fra W1 til W3 | 1,69 |
| Fra W1 til W4 | 1,49. |

(127)

Kommissionen foretog yderligere justeringer og omregnede omkostningerne til den billigste stålkvalitet W1 til andre kvaliteter og/eller andre kvaliteter baseret på sømløse rør, igen ved hjælp af EU-erhvervsgrenens produktionsdata. Af fortrolighedshensyn kan Kommissionen endnu en gang ikke fremlægge de underliggende data, men kan fremvise yderligere faktiske oplysninger:

Fra W1 til S2

3,14

Fra W1 til S3

3,60

Fra W1 til S4

3,16

Fra W1 til W3

1,69

Fra W1 til W4

1,49.

Der var ikke behov for andre omregninger for at beregne de varetyper, der eksporteres af de kinesiske eksporterende producenter.

| (128) | Kommissionen ønsker også at fremhæve, at de interesserede parter i deres bemærkninger til disse justeringsfaktorer ikke henviser til prisniveauerne hos begge de kinesiske eksporterende producenter, hvilket var tilfældet for andre justeringer, sandsynligvis fordi disse tal ikke rejser tvivl om Kommissionens fremgangmåde. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen ønsker også at fremhæve, at de interesserede parter i deres bemærkninger til disse justeringsfaktorer ikke henviser til prisniveauerne hos begge de kinesiske eksporterende producenter, hvilket var tilfældet for andre justeringer, sandsynligvis fordi disse tal ikke rejser tvivl om Kommissionens fremgangmåde.

| (129) | Hvad angår forskellene i form, blev justeringerne foretaget på grundlag af oplysninger om salgspriser fra de fire eksporterende producenter i stikprøven, som er mere fyldestgørende end de to producenter, som de kinesiske interesserede parter repræsenterer.
  Med prisniveauet for rørknæ som grundlag er proportionerne som følger:






  T-formede fittings | 1,08 |
| --- | --- | --- |
| Overgangsstykker | 1,22 |
| Hætter | 1,29 |
| Andre former | 1,74. |

(129)

Hvad angår forskellene i form, blev justeringerne foretaget på grundlag af oplysninger om salgspriser fra de fire eksporterende producenter i stikprøven, som er mere fyldestgørende end de to producenter, som de kinesiske interesserede parter repræsenterer.

Med prisniveauet for rørknæ som grundlag er proportionerne som følger:

T-formede fittings

1,08

Overgangsstykker

1,22

Hætter

1,29

Andre former

1,74.

| (130) | I den efterfølgende fase af beregningen af den normale værdi justerede Kommissionen de produktionsomkostninger, der var blevet beregnet i henhold til betragtning 112-117, ved at tilføje SA&G samt fortjeneste. Da ingen af de to samarbejdsvillige producenter i Taiwan solgte samme vare på hjemmemarkedet, og da én af dem ikke solgte varer fra samme generelle varekategori (Ta Chen), måtte grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), anvendes. Til dette formål anvendte Kommissionen til beregning af den normale værdi de beløb for SA&G og fortjeneste fra den anden taiwanesiske virksomhed (King Lai), som var de eneste tilgængelige og efterprøvede data vedrørende salg af varer inden for den samme generelle varekategori på det taiwanesiske marked. |
| --- | --- |

(130)

I den efterfølgende fase af beregningen af den normale værdi justerede Kommissionen de produktionsomkostninger, der var blevet beregnet i henhold til betragtning 112-117, ved at tilføje SA&G samt fortjeneste. Da ingen af de to samarbejdsvillige producenter i Taiwan solgte samme vare på hjemmemarkedet, og da én af dem ikke solgte varer fra samme generelle varekategori (Ta Chen), måtte grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), anvendes. Til dette formål anvendte Kommissionen til beregning af den normale værdi de beløb for SA&G og fortjeneste fra den anden taiwanesiske virksomhed (King Lai), som var de eneste tilgængelige og efterprøvede data vedrørende salg af varer inden for den samme generelle varekategori på det taiwanesiske marked.

| (131) | Det skal bemærkes, at de SA&G-omkostninger, der blev anvendt til beregningen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter, blev justeret (reduceret), da det blev bekræftet, at de tre kinesiske producenter i stikprøven også hovedsagelig producerer og sælger standardvarer, jf. betragtning 86. Det endelige niveau for justeringen af SA&G samt fortjenesten i forbindelse med den normale værdi er derfor også angivet i samme betragtning. |
| --- | --- |

(131)

Det skal bemærkes, at de SA&G-omkostninger, der blev anvendt til beregningen af den normale værdi for de kinesiske eksporterende producenter, blev justeret (reduceret), da det blev bekræftet, at de tre kinesiske producenter i stikprøven også hovedsagelig producerer og sælger standardvarer, jf. betragtning 86. Det endelige niveau for justeringen af SA&G samt fortjenesten i forbindelse med den normale værdi er derfor også angivet i samme betragtning.

| (132) | Hvad angår justeringerne for SA&G, var de to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC i deres indlæg efter den endelige fremlæggelse enige om, at der burde foretages reduktioner i forbindelse med fastlæggelsen af de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregningen af den normale værdi. Dette skyldes, at den taiwanesiske eksportør, hvis data blev anvendt i den sammenhæng, ikke producerer standardvaren. Samtidig rejser parterne spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen havde foretaget en relevant vurdering af reduktionens niveau. |
| --- | --- |

(132)

Hvad angår justeringerne for SA&G, var de to kinesiske eksporterende producenter og CCCMC i deres indlæg efter den endelige fremlæggelse enige om, at der burde foretages reduktioner i forbindelse med fastlæggelsen af de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregningen af den normale værdi. Dette skyldes, at den taiwanesiske eksportør, hvis data blev anvendt i den sammenhæng, ikke producerer standardvaren. Samtidig rejser parterne spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen havde foretaget en relevant vurdering af reduktionens niveau.

| (133) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at justeringerne blev foretaget efter en sammenligning af den generelle SA&G-struktur hos de to taiwanesiske virksomheder King Lai og Ta Chen. Dette skyldtes, at King Lai var den eneste virksomhed med hjemmemarkedssalg i Taiwan (Ta Chen havde ikke salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare eller andre varer inden for samme generelle varekategori). Justeringerne er berettigede, idet den første virksomhed er en producent af højt sofistikerede og specialiserede varer, mens den anden virksomhed producerer standardvarer (så visse dele af deres SA&G er tydeligvis forskellige). På grundlag af denne sammenligning trak Kommissionen F&U-omkostninger og dele af arbejdskraftomkostningerne i forbindelse med kvalitetskontrol fra SA&G hos King Lai. Der var ingen væsentlige forskelle mellem de to virksomheder i andre kategorier af SA&G. Det bør understreges, at Kommissionen ved denne justering fratrak begge ovennævnte kategorier af SA&G som helhed. Kommissionen indtog således en forsigtig tilgang ved indrømmelsen af denne justering og indrømmede en højere justering. |
| --- | --- |

(133)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at justeringerne blev foretaget efter en sammenligning af den generelle SA&G-struktur hos de to taiwanesiske virksomheder King Lai og Ta Chen. Dette skyldtes, at King Lai var den eneste virksomhed med hjemmemarkedssalg i Taiwan (Ta Chen havde ikke salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare eller andre varer inden for samme generelle varekategori). Justeringerne er berettigede, idet den første virksomhed er en producent af højt sofistikerede og specialiserede varer, mens den anden virksomhed producerer standardvarer (så visse dele af deres SA&G er tydeligvis forskellige). På grundlag af denne sammenligning trak Kommissionen F&U-omkostninger og dele af arbejdskraftomkostningerne i forbindelse med kvalitetskontrol fra SA&G hos King Lai. Der var ingen væsentlige forskelle mellem de to virksomheder i andre kategorier af SA&G. Det bør understreges, at Kommissionen ved denne justering fratrak begge ovennævnte kategorier af SA&G som helhed. Kommissionen indtog således en forsigtig tilgang ved indrømmelsen af denne justering og indrømmede en højere justering.

| (134) | De interesserede parter hævdede desuden, at Kommissionen ikke foretog en sammenligning mellem strukturen i SA&G hos den pågældende taiwanesiske virksomhed og de kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(134)

De interesserede parter hævdede desuden, at Kommissionen ikke foretog en sammenligning mellem strukturen i SA&G hos den pågældende taiwanesiske virksomhed og de kinesiske eksporterende producenter.

| (135) | Det skal i den forbindelse erindres, at da Taiwan er referenceland, anvendes SA&G ved hjemmemarkedssalget i Taiwan. Justeringen heraf på grundlag af en sammenligning med SA&G hos de kinesiske producenter ville betyde, at omkostninger fra landet uden markedsøkonomi skulle bruges som benchmark. Det skal dog ikke desto mindre understreges, at efter Kommissionens justeringer blev de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregningen af den normale værdi reduceret til et niveau, som ikke er urimeligt i forhold til SA&G hos de kinesiske virksomheder i stikprøven. Faktisk havde to ud af tre kinesiske virksomheder i stikprøven rapporteret højere SA&G end dem, der blev brugt til beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(135)

Det skal i den forbindelse erindres, at da Taiwan er referenceland, anvendes SA&G ved hjemmemarkedssalget i Taiwan. Justeringen heraf på grundlag af en sammenligning med SA&G hos de kinesiske producenter ville betyde, at omkostninger fra landet uden markedsøkonomi skulle bruges som benchmark. Det skal dog ikke desto mindre understreges, at efter Kommissionens justeringer blev de SA&G-omkostninger, der anvendtes til beregningen af den normale værdi reduceret til et niveau, som ikke er urimeligt i forhold til SA&G hos de kinesiske virksomheder i stikprøven. Faktisk havde to ud af tre kinesiske virksomheder i stikprøven rapporteret højere SA&G end dem, der blev brugt til beregningen af den normale værdi.

3.2.3.   Eksportpris

Eksportpris

| (136) | De samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte ved eksport til Unionen direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder uden for Unionen. |
| --- | --- |

(136)

De samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte ved eksport til Unionen direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder uden for Unionen.

| (137) | Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når varen blev solgt til eksport fra eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(137)

Eksportprisen blev fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når varen blev solgt til eksport fra eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

3.2.4.   Sammenligning og dumpingmargener

Sammenligning og dumpingmargener

| (138) | Den normale værdi og eksportprisen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. |
| --- | --- |

(138)

Den normale værdi og eksportprisen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.

| (139) | For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(139)

For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (140) | På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. De samlede justeringer var på 5-16 % baseret på de faktiske værdier, som blev indberettet af de kinesiske eksporterende producenter og bekræftet under kontrolbesøgene. Der er her tale om de tal, som de kinesiske virksomheder har indberettet for de relevante omkostningsposter, og som blev fremlagt i specifikke fremlæggelser med henblik på bekræftelse. |
| --- | --- |

(140)

På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. De samlede justeringer var på 5-16 % baseret på de faktiske værdier, som blev indberettet af de kinesiske eksporterende producenter og bekræftet under kontrolbesøgene. Der er her tale om de tal, som de kinesiske virksomheder har indberettet for de relevante omkostningsposter, og som blev fremlagt i specifikke fremlæggelser med henblik på bekræftelse.

| (141) | Kina opererer kun med delvis tilbagebetaling af moms ved eksport, og i dette tilfælde tilbagebetales momsen på 8 % ikke. For at sikre, at den normale værdi giver udtryk for det samme afgiftsniveau som eksportprisen, blev den normale værdi opjusteret med den del af momsen, der blev opkrævet på eksport af sømløse rør med stor diameter, som ikke blev tilbagebetalt til de kinesiske eksporterende producenter (9). |
| --- | --- |

(141)

Kina opererer kun med delvis tilbagebetaling af moms ved eksport, og i dette tilfælde tilbagebetales momsen på 8 % ikke. For at sikre, at den normale værdi giver udtryk for det samme afgiftsniveau som eksportprisen, blev den normale værdi opjusteret med den del af momsen, der blev opkrævet på eksport af sømløse rør med stor diameter, som ikke blev tilbagebetalt til de kinesiske eksporterende producenter (9).

9

| (142) | To kinesiske eksporterende producenter og CCCMC fremsatte bemærkninger til ovenstående justering efter den endelige fremlæggelse. De pågældende parter afklarede princippet om, at der burde korrigeres for ikke-tilbagebetalt moms efter eksport. Da den normale værdi imidlertid er betydeligt højere end eksportprisen, påstod de interesserede parter, at justeringen på 8 % burde foretages på eksportprisen, og angav som begrundelse, at der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, og at der forekommer høje dumpingmargener. |
| --- | --- |

(142)

To kinesiske eksporterende producenter og CCCMC fremsatte bemærkninger til ovenstående justering efter den endelige fremlæggelse. De pågældende parter afklarede princippet om, at der burde korrigeres for ikke-tilbagebetalt moms efter eksport. Da den normale værdi imidlertid er betydeligt højere end eksportprisen, påstod de interesserede parter, at justeringen på 8 % burde foretages på eksportprisen, og angav som begrundelse, at der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, og at der forekommer høje dumpingmargener.

| (143) | Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen justerede den normale værdi i henhold til Rettens dom i sag T-423/09. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(143)

Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen justerede den normale værdi i henhold til Rettens dom i sag T-423/09. Påstanden blev derfor afvist.

| (144) | For hver samarbejdsvillig virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(144)

For hver samarbejdsvillig virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (145) | Følgelig udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:






  Virksomhed | Dumpingmargen (%) |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Vejet gennemsnit | 41,9 |

(145)

Følgelig udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

Virksomhed

Dumpingmargen (%)

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Vejet gennemsnit

41,9

| (146) | Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen finder anvendelse på samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven. |
| --- | --- |

(146)

Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen finder anvendelse på samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven.

| (147) | I forbindelse med ovenstående påstod en EU-importør i sine bemærkninger efter den endelige fremlæggelse, at forskellen mellem de beregnede dumpingmarger for den taiwanesiske virksomhed King Lai (0 %) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Kina (41,9 %) er urimelig, idet de to virksomheder fremstiller samme type fittings, som er udelukket fra varedækningen. |
| --- | --- |

(147)

I forbindelse med ovenstående påstod en EU-importør i sine bemærkninger efter den endelige fremlæggelse, at forskellen mellem de beregnede dumpingmarger for den taiwanesiske virksomhed King Lai (0 %) og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Kina (41,9 %) er urimelig, idet de to virksomheder fremstiller samme type fittings, som er udelukket fra varedækningen.

| (148) | Som svar på ovenstående skal det først understreges, at den taiwanesiske virksomhed King Lai ikke fik tildelt en dumpingmargen på 0 %, fordi den fremstiller fittings, der er udelukket fra varedækningen, hvilket lader til at være EU-importørens opfattelse. Varer, der er udelukket fra varedækningen, blev ikke taget i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen for King Lai. Virksomheden producerede og eksporterede imidlertid en mindre mængde af varer til Unionen, som hører under varedækningen i undersøgelsen. Der blev således beregnet en dumpingmargen for denne virksomhed, som var negativ. På den anden side indgik King Lai i Kina ikke i stikprøven, og der blev derfor ikke beregnet en individuel dumpingmargen for virksomheden. Virksomheden belv således pålagt den vejede gennemsnitlige dumpingmargen baseret på de kinesiske virksomheder i stikprøven. Varer, der ikke er omfattet af varedækningen i undersøgelsen, pålægges dog ingen antidumpingtold. Hvis det er korrekt, at King Lai i Kina eksporter en vare til Unionen, som ikke er omfattet af varedækningen i denne undersøgelse, vil virksomheden således ikke blive pålagt antidumpingtold på denne import. |
| --- | --- |

(148)

Som svar på ovenstående skal det først understreges, at den taiwanesiske virksomhed King Lai ikke fik tildelt en dumpingmargen på 0 %, fordi den fremstiller fittings, der er udelukket fra varedækningen, hvilket lader til at være EU-importørens opfattelse. Varer, der er udelukket fra varedækningen, blev ikke taget i betragtning ved beregningen af dumpingmargenen for King Lai. Virksomheden producerede og eksporterede imidlertid en mindre mængde af varer til Unionen, som hører under varedækningen i undersøgelsen. Der blev således beregnet en dumpingmargen for denne virksomhed, som var negativ. På den anden side indgik King Lai i Kina ikke i stikprøven, og der blev derfor ikke beregnet en individuel dumpingmargen for virksomheden. Virksomheden belv således pålagt den vejede gennemsnitlige dumpingmargen baseret på de kinesiske virksomheder i stikprøven. Varer, der ikke er omfattet af varedækningen i undersøgelsen, pålægges dog ingen antidumpingtold. Hvis det er korrekt, at King Lai i Kina eksporter en vare til Unionen, som ikke er omfattet af varedækningen i denne undersøgelse, vil virksomheden således ikke blive pålagt antidumpingtold på denne import.

| (149) | Som følge af den lave samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter og begrundelsen i betragtning 95 blev der fastlagt en landsdækkende dumpingmargen for Kina på niveau med den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for en repræsentativ varetype udtrykt i mængde, for den samarbejdsvillige eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping. |
| --- | --- |

(149)

Som følge af den lave samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter og begrundelsen i betragtning 95 blev der fastlagt en landsdækkende dumpingmargen for Kina på niveau med den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for en repræsentativ varetype udtrykt i mængde, for den samarbejdsvillige eksporterende producent, som man havde konstateret foretog dumping.

| (150) | På dette grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 64,9 %. |
| --- | --- |

(150)

På dette grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 64,9 %.

3.2.5.   Anmodninger om individuel undersøgelse

Anmodninger om individuel undersøgelse

| (151) | Fem kinesiske eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse i forbindelse med denne procedure. I betragtning af de mange anmodninger konkluderede Kommissionen, at det ville være urimeligt byrdefuldt og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen, hvis disse anmodninger blev imødekommet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at hvis de pågældende virksomheders anmodninger blev imødekommet, ville dette mere end fordoble antallet af virksomheder, for hvilke der skulle beregnes individuelle dumpingmargener, da den oprindelige stikprøve bestod af fire eksporterende producenter. Det skal endvidere bemærkes, at nogle af de virksomheder, der har anmodet om individuelle undersøgelser, indgår i virksomhedsgrupper. På grundlag af de pågældende virksomheders foreløbige besvarelser (stikprøvespørgeskemaet) ville individuelle undersøgelser medføre analyse og verifikation af spørgeskemabesvarelser fra mindst 7 virksomheder. |
| --- | --- |

(151)

Fem kinesiske eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse i forbindelse med denne procedure. I betragtning af de mange anmodninger konkluderede Kommissionen, at det ville være urimeligt byrdefuldt og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen, hvis disse anmodninger blev imødekommet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at hvis de pågældende virksomheders anmodninger blev imødekommet, ville dette mere end fordoble antallet af virksomheder, for hvilke der skulle beregnes individuelle dumpingmargener, da den oprindelige stikprøve bestod af fire eksporterende producenter. Det skal endvidere bemærkes, at nogle af de virksomheder, der har anmodet om individuelle undersøgelser, indgår i virksomhedsgrupper. På grundlag af de pågældende virksomheders foreløbige besvarelser (stikprøvespørgeskemaet) ville individuelle undersøgelser medføre analyse og verifikation af spørgeskemabesvarelser fra mindst 7 virksomheder.

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (152) | På grundlag af de foreliggende oplysninger fra klagen og den efterfølgende undersøgelse konstateres det, at samme vare blev fremstillet af mindst 16 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(152)

På grundlag af de foreliggende oplysninger fra klagen og den efterfølgende undersøgelse konstateres det, at samme vare blev fremstillet af mindst 16 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«.

| (153) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 8 270 ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven og klagerens skøn. Der blev, jf. betragtning 11-13, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. De EU-producenter, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, tegnede sig for ca. 43 % af den samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(153)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 8 270 ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af verificerede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven og klagerens skøn. Der blev, jf. betragtning 11-13, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. De EU-producenter, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, tegnede sig for ca. 43 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

| (154) | En part ønskede at vide, hvorfor den samlede EU-produktion faldt med 80 ton mellem den foreløbige og den endelige fremlæggelse. I den foreløbige fremlæggelse blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 8 350 ton. I foregående betragtning anføres det, at den samlede EU-produktion blev fastsat til ca. 8 270 ton. Årsagen til denne forskel er, at Kommissionens tjenestegrene i den foreløbige fase fejlagtigt havde anslået produktionsmængden hos en af de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven. Denne EU-producent havde indstillet produktionen i løbet af undersøgelsesperioden. Virksomhedens produktion blev derfor genberegnet for at tage produktionsophøret i betragtning. Kommissionen bekræftede, at den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev anslået til ca. 8 270 ton. |
| --- | --- |

(154)

En part ønskede at vide, hvorfor den samlede EU-produktion faldt med 80 ton mellem den foreløbige og den endelige fremlæggelse. I den foreløbige fremlæggelse blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 8 350 ton. I foregående betragtning anføres det, at den samlede EU-produktion blev fastsat til ca. 8 270 ton. Årsagen til denne forskel er, at Kommissionens tjenestegrene i den foreløbige fase fejlagtigt havde anslået produktionsmængden hos en af de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven. Denne EU-producent havde indstillet produktionen i løbet af undersøgelsesperioden. Virksomhedens produktion blev derfor genberegnet for at tage produktionsophøret i betragtning. Kommissionen bekræftede, at den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev anslået til ca. 8 270 ton.

| (155) | Da virksomhederne i stikprøven kun omfattede en producent og en virksomhedsgruppe, måtte alle oplysninger vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19. |
| --- | --- |

(155)

Da virksomhederne i stikprøven kun omfattede en producent og en virksomhedsgruppe, måtte alle oplysninger vedrørende de mikroøkonomiske indikatorer indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.

4.2.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (156) | Kommission fastslog EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede anslåede salgsmængde på EU-markedet og den samlede importmængde af den pågældende vare til Unionen. |
| --- | --- |

(156)

Kommission fastslog EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede anslåede salgsmængde på EU-markedet og den samlede importmængde af den pågældende vare til Unionen.

| (157) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare blev anslået på grundlag af faktiske efterprøvede data fra de stikprøveudvalgte producenters spørgeskemabesvarelser og for de ikke samarbejdsvillige producenters vedkommende på grundlag af oplysningerne i klagen. |
| --- | --- |

(157)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare blev anslået på grundlag af faktiske efterprøvede data fra de stikprøveudvalgte producenters spørgeskemabesvarelser og for de ikke samarbejdsvillige producenters vedkommende på grundlag af oplysningerne i klagen.

| (158) | Som forklaret i betragtning 47 henhører den pågældende vare under to KN-koder: ex 7307 23 10 og ex 7307 23 90. Disse to KN-koder omfatter imidlertid ikke kun den pågældende vare, men også varer uden for denne undersøgelses anvendelsesområde. Mængden af importerede varer, der falder uden for undersøgelsens anvendelsesområde, skal derfor trækkes fra den samlede mængde af import, der er registreret under ovennævnte KN-koder. |
| --- | --- |

(158)

Som forklaret i betragtning 47 henhører den pågældende vare under to KN-koder: ex 7307 23 10 og ex 7307 23 90. Disse to KN-koder omfatter imidlertid ikke kun den pågældende vare, men også varer uden for denne undersøgelses anvendelsesområde. Mængden af importerede varer, der falder uden for undersøgelsens anvendelsesområde, skal derfor trækkes fra den samlede mængde af import, der er registreret under ovennævnte KN-koder.

| (159) | Klageren anslog importmængden af den pågældende vare fra alle oprindelseslande på grundlag af sit kendskab til markedet. Hvad angår de pågældende lande, konstateres det, at de undersøgte varer udgjorde langt størsteparten af den rapporterede mængde under de to ovennævnte KN-koder for Kina og Taiwan, nemlig hhv. 90 % og 100 %. |
| --- | --- |

(159)

Klageren anslog importmængden af den pågældende vare fra alle oprindelseslande på grundlag af sit kendskab til markedet. Hvad angår de pågældende lande, konstateres det, at de undersøgte varer udgjorde langt størsteparten af den rapporterede mængde under de to ovennævnte KN-koder for Kina og Taiwan, nemlig hhv. 90 % og 100 %.

| (160) | For at efterprøve dette skøn anvendte Kommissionen de oplysninger, som den modtog i forbindelse med en tidligere undersøgelse vedrørende fittings af rustfrit stål, som blev indledt den 10. november 2012. Undersøgelsen omfattede alle de varer, der er opført under disse to KN-koder, herunder den pågældende vare i nærværende undersøgelse. Det fremgår af analysen, at mindst 22,3 % af de varer, som eksporteredes af de kinesiske eksporterende producenter under disse KN-koder, falder uden for anvendelsesområdet. For Taiwans vedkommende blev klagerens skøn på 100 % bekræftet. |
| --- | --- |

(160)

For at efterprøve dette skøn anvendte Kommissionen de oplysninger, som den modtog i forbindelse med en tidligere undersøgelse vedrørende fittings af rustfrit stål, som blev indledt den 10. november 2012. Undersøgelsen omfattede alle de varer, der er opført under disse to KN-koder, herunder den pågældende vare i nærværende undersøgelse. Det fremgår af analysen, at mindst 22,3 % af de varer, som eksporteredes af de kinesiske eksporterende producenter under disse KN-koder, falder uden for anvendelsesområdet. For Taiwans vedkommende blev klagerens skøn på 100 % bekræftet.

| (161) | Hvad angår Kina, besluttede Kommissionen at justere importmængden på grundlag af den mest forsigtige sats, nemlig 22,3 %. |
| --- | --- |

(161)

Hvad angår Kina, besluttede Kommissionen at justere importmængden på grundlag af den mest forsigtige sats, nemlig 22,3 %.

| (162) | Forbruget blev desuden justeret for mængden af flangefittings/fittings med lav ruhed (jf. afsnit 2.2.1 og 2.2.2), som begge blev udelukket fra varedækningen i undersøgelsen. Importmængden blev anslået på grundlag af stikprøvebesvarelser til ca. 150 ton for Kina og 20 ton for Taiwan. Disse mængder blev derfor fratrukket den anslåede importmængde fra Kina og Taiwan. For så vidt angår EU-erhvervsgrenen, viste undersøgelsen, at produktion og salg af disse udelukkede varetyper var ubetydelig. |
| --- | --- |

(162)

Forbruget blev desuden justeret for mængden af flangefittings/fittings med lav ruhed (jf. afsnit 2.2.1 og 2.2.2), som begge blev udelukket fra varedækningen i undersøgelsen. Importmængden blev anslået på grundlag af stikprøvebesvarelser til ca. 150 ton for Kina og 20 ton for Taiwan. Disse mængder blev derfor fratrukket den anslåede importmængde fra Kina og Taiwan. For så vidt angår EU-erhvervsgrenen, viste undersøgelsen, at produktion og salg af disse udelukkede varetyper var ubetydelig.

| (163) | På grundlag heraf blev EU-forbruget beregnet som følger:

  Tabel 1


  EU-forbruget (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 13 766 | 14 350 | 14 671 | 14 145 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 104 | 107 | 103 |
| Kilde: Eurostat, stikprøvebesvarelser, verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren. |

(163)

På grundlag heraf blev EU-forbruget beregnet som følger:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbruget (ton)

EU-forbruget (ton)

2012

2013

2014

UP

Samlet EU-forbrug

13 766

14 350

14 671

14 145

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

104

104

107

107

103

103

Kilde: Eurostat, stikprøvebesvarelser, verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (164) | EU-forbruget steg med 3 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(164)

EU-forbruget steg med 3 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden.

4.3.   Import fra de pågældende lande

Import fra de pågældende lande

4.3.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande

| (165) | Kommissionen undersøgte, om importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen undersøgte, om importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.

| (166) | De dumpingmargener, der er fastsat for importen fra Kina og Taiwan, er opsummeret i betragtning 145 og betragtning 94. |
| --- | --- |

(166)

De dumpingmargener, der er fastsat for importen fra Kina og Taiwan, er opsummeret i betragtning 145 og betragtning 94.

| (167) | Med undtagelse af King Lai er alle disse margener over bagatelgrænsen i grundforordningens artikel 9, stk. 3. Som nævnt i betragtning 94 var mængden af ikke-dumpet import ubetydelig. Den ikke-dumpede import blev under alle omstændigheder udelukket fra den samlede importmængde af den pågældende vare fra Taiwan. |
| --- | --- |

(167)

Med undtagelse af King Lai er alle disse margener over bagatelgrænsen i grundforordningens artikel 9, stk. 3. Som nævnt i betragtning 94 var mængden af ikke-dumpet import ubetydelig. Den ikke-dumpede import blev under alle omstændigheder udelukket fra den samlede importmængde af den pågældende vare fra Taiwan.

| (168) | Importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Kina og Taiwan havde i undersøgelsesperioden en markedsandel på hhv. 22,9 % og 7,8 %, jf. betragtning 181. |
| --- | --- |

(168)

Importmængden fra hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Kina og Taiwan havde i undersøgelsesperioden en markedsandel på hhv. 22,9 % og 7,8 %, jf. betragtning 181.

| (169) | Konkurrencebetingelserne mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den samme vare var også ens. De importerede varer konkurrerede nemlig med hinanden og med den pågældende vare produceret i Unionen. Varerne er indbyrdes udskiftelige og blev markedsført i Unionen via sammenlignelige salgskanaler og solgtes til samme type kundekredse. |
| --- | --- |

(169)

Konkurrencebetingelserne mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den samme vare var også ens. De importerede varer konkurrerede nemlig med hinanden og med den pågældende vare produceret i Unionen. Varerne er indbyrdes udskiftelige og blev markedsført i Unionen via sammenlignelige salgskanaler og solgtes til samme type kundekredse.

| (170) | Kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var således opfyldt, og importen fra de pågældende lande blev undersøgt kumulativt med henblik på konstateringen af skade. |
| --- | --- |

(170)

Kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var således opfyldt, og importen fra de pågældende lande blev undersøgt kumulativt med henblik på konstateringen af skade.

| (171) | Efter den endelige fremlæggelse påstod en række parter, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad havde undersøgt konkurrencevilkårene både mellem kinesiske og taiwanesiske fittings, der importeres til Unionen, og mellem importerede fittings og EU-producerede fittings. |
| --- | --- |

(171)

Efter den endelige fremlæggelse påstod en række parter, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad havde undersøgt konkurrencevilkårene både mellem kinesiske og taiwanesiske fittings, der importeres til Unionen, og mellem importerede fittings og EU-producerede fittings.

| (172) | Disse parter påstod ud fra deres kendskab til markedet, at der er store forskelle mellem fittings produceret og eksporteret fra Kina og fra Taiwan til Unionen. Parterne mente, at der ikke var konkurrence mellem de eksporterede varer, hvilket skyldtes varernes fysiske egenskaber, muligheden for at anvende varerne til de samme eller lignende slutanvendelser og forbrugernes opfattelse og behandling af varerne som alternative midler til særlige funktioner med henblik på at tilfredsstille en bestemt efterspørgsel. |
| --- | --- |

(172)

Disse parter påstod ud fra deres kendskab til markedet, at der er store forskelle mellem fittings produceret og eksporteret fra Kina og fra Taiwan til Unionen. Parterne mente, at der ikke var konkurrence mellem de eksporterede varer, hvilket skyldtes varernes fysiske egenskaber, muligheden for at anvende varerne til de samme eller lignende slutanvendelser og forbrugernes opfattelse og behandling af varerne som alternative midler til særlige funktioner med henblik på at tilfredsstille en bestemt efterspørgsel.

| (173) | Parterne påstod, at de omfattende justeringer, som Kommissionen foretog for at opnå en nogenlunde prissammenlignelighed mellem varerne fra Kina og Taiwan, viser, at der er store forskelle i egenskaberne for så vidt angår råvarer (sømløse rør og svejsede rør), stålkvalitet og produktionsproces. Dette påvirker prisen, hvilket udelukker varernes indbyrdes udskifteligelighed på markedet. Desuden viser prisudviklingen en prisforskel mellem de to lande. |
| --- | --- |

(173)

Parterne påstod, at de omfattende justeringer, som Kommissionen foretog for at opnå en nogenlunde prissammenlignelighed mellem varerne fra Kina og Taiwan, viser, at der er store forskelle i egenskaberne for så vidt angår råvarer (sømløse rør og svejsede rør), stålkvalitet og produktionsproces. Dette påvirker prisen, hvilket udelukker varernes indbyrdes udskifteligelighed på markedet. Desuden viser prisudviklingen en prisforskel mellem de to lande.

| (174) | For det første mener Kommissionen, at spørgsmålet om konkurrencen mellem de forskellige varetyper ikke er af afgørende betydning for skadesvurderingen. Så længe alle varetyper udgør én vare, er der, jf. betragtning 43-50, ingen grund til at opdele skadesvurderingen ud fra den opfattelse, at forskellige varetyper angiveligt udgør forskellige produktmarkeder ud fra et konkurrencemæssigt synspunkt. |
| --- | --- |

(174)

For det første mener Kommissionen, at spørgsmålet om konkurrencen mellem de forskellige varetyper ikke er af afgørende betydning for skadesvurderingen. Så længe alle varetyper udgør én vare, er der, jf. betragtning 43-50, ingen grund til at opdele skadesvurderingen ud fra den opfattelse, at forskellige varetyper angiveligt udgør forskellige produktmarkeder ud fra et konkurrencemæssigt synspunkt.

| (175) | For det andet bemærker Kommissionen, at selv hvis spørgsmålet om konkurrence mellem varetyperne var relevant, blev påstanden om manglende konkurrence ikke dokumenteret af de foreliggende oplysninger. Kommissionen konstaterede nemlig, at den pågældende vare eksporteret af den kinesiske eksporterende producent og de eksportende producenter fra Taiwan faktisk konkurrerer på EU-markedet. Disse varer er i vidt omfang indbyrdes udskiftelige. Denne konklusion bekræftes af gennemsnitsprisen på den pågældende vare. Der er et tydeligt overlap i tilfælde, hvor prisen på den pågældende vare fremstillet af sømløse rør er den samme som på den pågældende vare fremstillet af svejsede rør (10). Hvad angår konkurrencen med EU-erhvervsgrenen, bekræftede undersøgelsen, at EU-producenterne i stikprøven producerede eller var i stand til at producere alle varetyper med begge råvarer. Påstandene belv derfor afvist, og den kumulative analyse af importens virkninger blev bekræftet. |
| --- | --- |

(175)

For det andet bemærker Kommissionen, at selv hvis spørgsmålet om konkurrence mellem varetyperne var relevant, blev påstanden om manglende konkurrence ikke dokumenteret af de foreliggende oplysninger. Kommissionen konstaterede nemlig, at den pågældende vare eksporteret af den kinesiske eksporterende producent og de eksportende producenter fra Taiwan faktisk konkurrerer på EU-markedet. Disse varer er i vidt omfang indbyrdes udskiftelige. Denne konklusion bekræftes af gennemsnitsprisen på den pågældende vare. Der er et tydeligt overlap i tilfælde, hvor prisen på den pågældende vare fremstillet af sømløse rør er den samme som på den pågældende vare fremstillet af svejsede rør (10). Hvad angår konkurrencen med EU-erhvervsgrenen, bekræftede undersøgelsen, at EU-producenterne i stikprøven producerede eller var i stand til at producere alle varetyper med begge råvarer. Påstandene belv derfor afvist, og den kumulative analyse af importens virkninger blev bekræftet.

10

| (176) | Efter den supplerende fremlæggelse gentog disse interesserede parter deres påstand om, at importen fra de pågældende lande ikke skulle have været vurderet kumulativt. Kommissionen bemærker i den henseende, at selv hvis konkurrencen mellem importen fra de pågældende lande analyseres på grundlag af varekontrolnumre, er resultaterne de samme, nemlig at der er klar priskonkurrence. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(176)

Efter den supplerende fremlæggelse gentog disse interesserede parter deres påstand om, at importen fra de pågældende lande ikke skulle have været vurderet kumulativt. Kommissionen bemærker i den henseende, at selv hvis konkurrencen mellem importen fra de pågældende lande analyseres på grundlag af varekontrolnumre, er resultaterne de samme, nemlig at der er klar priskonkurrence. Denne påstand blev derfor afvist.

| (177) | Parterne påstod desuden, at en af EU-producenterne hovedsagelig producerer fittings af specielle kvaliteter af rustfrit stål, hvorimod 70 % af den kinesiske produktion hovedsagelig består af austenitisk stål 304 eller 316, som er standardkvaliteter, hvorved disse varer ikke konkurrerer. |
| --- | --- |

(177)

Parterne påstod desuden, at en af EU-producenterne hovedsagelig producerer fittings af specielle kvaliteter af rustfrit stål, hvorimod 70 % af den kinesiske produktion hovedsagelig består af austenitisk stål 304 eller 316, som er standardkvaliteter, hvorved disse varer ikke konkurrerer.

| (178) | Vedrørende disse påstande bemærker Kommissionen, at konkurrenceforholdet mellem den pågældende vare og samme vare blev bekræftet af undersøgelsen, jf. betragtning 174, som led i den kumulative analyse. Vedrørende stålkvaliteten producerer en af EU-producenterne i stikprøven ganske rigtigt samme vare af standardkvaliteter af rustfrit stål, hvilket udgør ca. 90 % af virksomhedens produktion. Det kan heraf konkluderes, at de kinesiske varer er i direkte konkurrence med EU-producentens varer. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(178)

Vedrørende disse påstande bemærker Kommissionen, at konkurrenceforholdet mellem den pågældende vare og samme vare blev bekræftet af undersøgelsen, jf. betragtning 174, som led i den kumulative analyse. Vedrørende stålkvaliteten producerer en af EU-producenterne i stikprøven ganske rigtigt samme vare af standardkvaliteter af rustfrit stål, hvilket udgør ca. 90 % af virksomhedens produktion. Det kan heraf konkluderes, at de kinesiske varer er i direkte konkurrence med EU-producentens varer. Påstanden blev derfor afvist.

| (179) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende grundforordningens artikel 3, stk. 4, blev den kumulative vurdering af importen fra de pågældende lande bekræftet. |
| --- | --- |

(179)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende grundforordningens artikel 3, stk. 4, blev den kumulative vurdering af importen fra de pågældende lande bekræftet.

4.3.2.   Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

Mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande

| (180) | Kommissionen fastslog importmængden på grundlag af Eurostats database, klagerens kendskab til markedet og andre oplysninger, som Kommissionen havde til rådighed (jf. betragtning 156-164). Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 1.

  Tabel 2


  Importmængde (ton) og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dumpingimportmængde fra de pågældende lande | 3 395 | 3 877 | 4 508 | 4 340 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 114 | 133 | 128 |
| De pågældende landes markedsandel (ekskl. ikke-dumpet import) (%) | 24,7 | 27,0 | 30,7 | 30,7 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 110 | 124 | 124 |
| Importmængde fra Kina | 2 686 | 2 759 | 3 248 | 3 238 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 121 | 121 |
| Kinas markedsandel (%) | 19,5 | 19,2 | 22,1 | 22,9 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 99 | 113 | 117 |
| Dumpingimportmængde fra Taiwan | 709 | 1 118 | 1 260 | 1 102 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 158 | 178 | 155 |
| Taiwans markedsandel (ekskl. ikke-dumpet import) (%) | 5,2 | 7,8 | 8,6 | 7,8 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 151 | 167 | 151 |
| Kilde: Eurostat, verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren. |

(180)

Kommissionen fastslog importmængden på grundlag af Eurostats database, klagerens kendskab til markedet og andre oplysninger, som Kommissionen havde til rådighed (jf. betragtning 156-164). Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 1.

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde (ton) og markedsandel

Importmængde (ton) og markedsandel

2012

2013

2014

UP

Dumpingimportmængde fra de pågældende lande

3 395

3 877

4 508

4 340

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

114

114

133

133

128

128

De pågældende landes markedsandel (ekskl. ikke-dumpet import) (%)

24,7

27,0

30,7

30,7

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

110

110

124

124

124

124

Importmængde fra Kina

2 686

2 759

3 248

3 238

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

121

121

121

121

Kinas markedsandel (%)

19,5

19,2

22,1

22,9

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

99

99

113

113

117

117

Dumpingimportmængde fra Taiwan

709

1 118

1 260

1 102

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

158

158

178

178

155

155

Taiwans markedsandel (ekskl. ikke-dumpet import) (%)

5,2

7,8

8,6

7,8

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

151

151

167

167

151

151

Kilde: Eurostat, verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (181) | Importen til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således: |
| --- | --- |

(181)

Importen til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

| (182) | Tabellen ovenfor viser, at importen fra de pågældende lande i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode (med 28 %). Den tilsvarende markedsandel for dumpingimporten til Unionen steg med 6 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(182)

Tabellen ovenfor viser, at importen fra de pågældende lande i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode (med 28 %). Den tilsvarende markedsandel for dumpingimporten til Unionen steg med 6 procentpoint i den betragtede periode.

4.3.3.   Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud

Priser på importen fra de pågældende lande og prisunderbud

| (183) | I forbindelse med udviklingen i importpriserne måtte Kommissionen, i mangel af alternative kilder, anvende Eurostat-data til at fastslå de gennemsnitlige importpriser. De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

  Tabel 3


  Importpriser (EUR/ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 8 285 | 8 078 | 6 916 | 6 936 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 83 | 84 |
| Taiwan | 7 543 | 5 189 | 4 653 | 5 840 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 69 | 62 | 77 |
| Kilde: Eurostat. |

(183)

I forbindelse med udviklingen i importpriserne måtte Kommissionen, i mangel af alternative kilder, anvende Eurostat-data til at fastslå de gennemsnitlige importpriser. De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra de pågældende lande udviklede sig således:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2012

2013

2014

UP

Kina

8 285

8 078

6 916

6 936

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

83

83

84

84

Taiwan

7 543

5 189

4 653

5 840

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

69

69

62

62

77

77

Kilde: Eurostat.

Kilde:

| (184) | De gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Kina faldt fra 8 285 EUR/ton i 2012 til 6 936 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode (2012-UP) faldt den kinesiske dumpingimports gennemsnitlige enhedspris med ca. 16 %. I samme periode faldt de gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Taiwan fra 7 543 EUR/ton i 2012 til 5 840 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt den taiwanesiske dumpingimports gennemsnitlige enhedspris med ca. 23 %. |
| --- | --- |

(184)

De gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Kina faldt fra 8 285 EUR/ton i 2012 til 6 936 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode (2012-UP) faldt den kinesiske dumpingimports gennemsnitlige enhedspris med ca. 16 %. I samme periode faldt de gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Taiwan fra 7 543 EUR/ton i 2012 til 5 840 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt den taiwanesiske dumpingimports gennemsnitlige enhedspris med ca. 23 %.

| (185) | Efter den endelige fremlæggelse påstod en interesseret part, at Kommissionen burde have vurderet virkningen af nikkelprisens fald på prisen på den pågældende vare i undersøgelsesperioden, da udviklingen i nikkelpriser er en afgørende faktor for prisen på rustfrist stål. Det er sandt, at nikkel er en af de vigtigste omkostningsfaktorer for produktion af rør (råvare til den pågældende vare), men der er ingen direkte sammenhæng med den pågældende vare. Kommissionen konstaterede desuden, at prisen på den pågældende vare ikke hænger sammen med nikkelprisen (11). Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(185)

Efter den endelige fremlæggelse påstod en interesseret part, at Kommissionen burde have vurderet virkningen af nikkelprisens fald på prisen på den pågældende vare i undersøgelsesperioden, da udviklingen i nikkelpriser er en afgørende faktor for prisen på rustfrist stål. Det er sandt, at nikkel er en af de vigtigste omkostningsfaktorer for produktion af rør (råvare til den pågældende vare), men der er ingen direkte sammenhæng med den pågældende vare. Kommissionen konstaterede desuden, at prisen på den pågældende vare ikke hænger sammen med nikkelprisen (11). Påstanden blev derfor afvist.

11

| (186) | Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:






  a) | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og |
| --- | --- | --- |

(186)

Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

a)

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og

| b) | de tilsvarende vejede gennemsnitlige cif-priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen på 2 % og importtold på 3,7 %. |
| --- | --- |

b)

de tilsvarende vejede gennemsnitlige cif-priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen på 2 % og importtold på 3,7 %.

| (187) | Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt type for transaktioner i samme handelsled, behørigt justeret på grundlag af de faktiske omkostninger, hvor det var nødvendigt, og efter fradrag af rabatter og nedslag, som EU-producenterne i stikprøven havde indberettet. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(187)

Prissammenligningen blev foretaget for hver enkelt type for transaktioner i samme handelsled, behørigt justeret på grundlag af de faktiske omkostninger, hvor det var nødvendigt, og efter fradrag af rabatter og nedslag, som EU-producenterne i stikprøven havde indberettet. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden.

| (188) | Ud fra ovenstående blev det konstateret af dumpingimporten fra Kina og Taiwan underbød EU-erhvervsgrenens priser med hhv. 59,4 % og 76,1 %. |
| --- | --- |

(188)

Ud fra ovenstående blev det konstateret af dumpingimporten fra Kina og Taiwan underbød EU-erhvervsgrenens priser med hhv. 59,4 % og 76,1 %.

4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (189) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(189)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

| (190) | Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra data og oplysninger i klagen og Eurostats statistikker, hvor det var relevant, således at oplysningerne vedrører alle EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra behørigt verificerede oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

(190)

Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra data og oplysninger i klagen og Eurostats statistikker, hvor det var relevant, således at oplysningerne vedrører alle EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra behørigt verificerede oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven.

| (191) | De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping. |
| --- | --- |

(191)

De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

| (192) | De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(192)

De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (193) | Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde | 8 967 | 8 780 | 8 304 | 8 272 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 98 | 93 | 92 |
| Produktionskapacitet | 22 779 | 21 194 | 21 163 | 19 721 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 93 | 87 |
| Kapacitetsudnyttelse (%) | 39 | 41 | 39 | 42 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 105 | 100 | 106 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren. |

(193)

Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2012

2013

2014

UP

Produktionsmængde

8 967

8 780

8 304

8 272

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

98

98

93

93

92

92

Produktionskapacitet

22 779

21 194

21 163

19 721

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

93

93

87

87

Kapacitetsudnyttelse (%)

39

41

39

42

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

105

105

100

100

106

106

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (194) | Produktionsmængden var forholdsvis stabil mellem 2012 og 2013. Mellem 2013 og undersøgelsesperioden faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 6 %. I den betragtede periode faldt produktionsmængden samlet set med 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Produktionsmængden var forholdsvis stabil mellem 2012 og 2013. Mellem 2013 og undersøgelsesperioden faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 6 %. I den betragtede periode faldt produktionsmængden samlet set med 8 %.

| (195) | Samtidig faldt produktionskapaciteten markant med 13 %. Dette kan hovedsagelig tilskrives lukningen af en EU-producent og et fald i produktionen hos en anden EU-producent, hvilket resulterede i et fald i produktionskapaciteten på ca. 3 600 ton. |
| --- | --- |

(195)

Samtidig faldt produktionskapaciteten markant med 13 %. Dette kan hovedsagelig tilskrives lukningen af en EU-producent og et fald i produktionen hos en anden EU-producent, hvilket resulterede i et fald i produktionskapaciteten på ca. 3 600 ton.

| (196) | De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. Der er dog tale om EU-erhvervsgrenens teoretiske produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(196)

De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. Der er dog tale om EU-erhvervsgrenens teoretiske produktionskapacitet.

| (197) | Det er imidlertid vanskeligt at vurdere kapacitetsudnyttelsen i denne specielle erhvervsgren, da den kan variere afhængigt af udstyrets art og den producerede mængde. En af EU-producenterne i stikprøven mente, at der tidligere højst blev opnået en kapacitetsudnyttelse på 60 %. Den teoretiske produktionskapacitet ovenfor er derfor tydeligvis overdrevet i forhold til den reelle produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(197)

Det er imidlertid vanskeligt at vurdere kapacitetsudnyttelsen i denne specielle erhvervsgren, da den kan variere afhængigt af udstyrets art og den producerede mængde. En af EU-producenterne i stikprøven mente, at der tidligere højst blev opnået en kapacitetsudnyttelse på 60 %. Den teoretiske produktionskapacitet ovenfor er derfor tydeligvis overdrevet i forhold til den reelle produktionskapacitet.

| (198) | Ud fra ovenstående konstateres det, at kapacitetsudnyttelsen var lav i hele den betragtede periode med ca. 42 %. Som følge af omstruktureringen hos en af EU-producenterne i stikprøven og lukningen af en EU-producent steg kapacitetsudnyttelsen med 3 procentpoint i den betragtede periode. En lav kapacitetsudnyttelse forringer absorberingen af faste omkostninger, hvilket er en af årsagerne til EU-erhvervsgrenens lave rentabilitet i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(198)

Ud fra ovenstående konstateres det, at kapacitetsudnyttelsen var lav i hele den betragtede periode med ca. 42 %. Som følge af omstruktureringen hos en af EU-producenterne i stikprøven og lukningen af en EU-producent steg kapacitetsudnyttelsen med 3 procentpoint i den betragtede periode. En lav kapacitetsudnyttelse forringer absorberingen af faste omkostninger, hvilket er en af årsagerne til EU-erhvervsgrenens lave rentabilitet i den betragtede periode.

4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

| (199) | EU-producenternes salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og tilsvarende markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (ton) | 7 856 | 7 717 | 7 401 | 7 302 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 91 | 89 |
| Markedsandel (%) | 57,1 | 53,8 | 50,4 | 51,6 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 94 | 88 | 90 |
| Kilde: Eurostat, klagen og verificerede spørgeskemabesvarelser samt oplysninger fra klageren. |

(199)

EU-producenternes salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og tilsvarende markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2012

2013

2014

UP

Salgsmængde på EU-markedet (ton)

7 856

7 717

7 401

7 302

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

91

91

89

89

Markedsandel (%)

57,1

53,8

50,4

51,6

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

94

94

88

88

90

90

Kilde: Eurostat, klagen og verificerede spørgeskemabesvarelser samt oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (200) | I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 11 %, mens EU-forbruget steg med 3 %. Salgsmængden af dumpede varer fra Kina og Taiwan steg med 945 ton (hhv. 21 % og 55 %), mens EU-forbruget steg med 379 ton. I en situation med stigende forbrug på EU-markedet forekommer faldet i EU-erhvervsgrenens salg og markedsandel samtidig med en stigning i importen fra de pågældende lande. Som følge af det konstante pristryk fra dumpingimporten blev EU-erhvervsgrenen desuden nødt til reducere sin produktion for at undgå at sælge til tabsgivende priser. |
| --- | --- |

(200)

I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 11 %, mens EU-forbruget steg med 3 %. Salgsmængden af dumpede varer fra Kina og Taiwan steg med 945 ton (hhv. 21 % og 55 %), mens EU-forbruget steg med 379 ton. I en situation med stigende forbrug på EU-markedet forekommer faldet i EU-erhvervsgrenens salg og markedsandel samtidig med en stigning i importen fra de pågældende lande. Som følge af det konstante pristryk fra dumpingimporten blev EU-erhvervsgrenen desuden nødt til reducere sin produktion for at undgå at sælge til tabsgivende priser.

4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

| (201) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal medarbejdere | 581 | 526 | 532 | 484 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 92 | 83 |
| Produktivitet (ton pr. ansat) | 15,4 | 16,7 | 15,6 | 17,0 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 108 | 101 | 110 |
| Kilde: Klagen og verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren. |

(201)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

2012

2013

2014

UP

Antal medarbejdere

581

526

532

484

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

92

92

83

83

Produktivitet (ton pr. ansat)

Produktivitet (ton pr. ansat)

15,4

15,4

16,7

16,7

15,6

15,6

17,0

17,0

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

108

108

101

101

110

110

Kilde: Klagen og verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (202) | I tråd med faldet i produktionen og salget blev der også observeret et markant fald i EU-erhvervsgrenens beskæftigelse. Der blev afskediget ansatte, hvilket nedbragte arbejdsstyrken med 17 %. Som følge heraf er stigningen på 10 % i produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, meget højere end stigningen på 3 procentpoint i kapacitetsudnyttelsen (se betragtning 193). Dette viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår (stigende mængde af dumpingimport) med henblik på at forblive konkurrencedygtige. |
| --- | --- |

(202)

I tråd med faldet i produktionen og salget blev der også observeret et markant fald i EU-erhvervsgrenens beskæftigelse. Der blev afskediget ansatte, hvilket nedbragte arbejdsstyrken med 17 %. Som følge heraf er stigningen på 10 % i produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, meget højere end stigningen på 3 procentpoint i kapacitetsudnyttelsen (se betragtning 193). Dette viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår (stigende mængde af dumpingimport) med henblik på at forblive konkurrencedygtige.

4.4.2.4.   Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

| (203) | EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Lagerbeholdninger | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre (ton) | 2 191 | 1 850 | 2 002 | 1 697 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 84 | 91 | 77 |
| Slutlagre i procent af produktionen (%) | 24,4 | 21,1 | 24,1 | 20,6 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 86 | 99 | 84 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren. |

(203)

EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

2012

2013

2014

UP

Slutlagre (ton)

2 191

1 850

2 002

1 697

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

84

84

91

91

77

77

Slutlagre i procent af produktionen (%)

24,4

21,1

24,1

20,6

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

86

86

99

99

84

84

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (204) | I den betragtede periode faldt slutlagrene med 23 %. EU-erhvervsgrenen producerer de fleste typer af den samme vare på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Men erhvervsgrenen er også nødt til at opretholde lagre af forskellige udvalg af produkter for at kunne konkurrere med andre producenters hurtige leveringstider. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Denne indikator liggende forholdsvis stabilt på 20-24 % af produktionsmængden. |
| --- | --- |

(204)

I den betragtede periode faldt slutlagrene med 23 %. EU-erhvervsgrenen producerer de fleste typer af den samme vare på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Men erhvervsgrenen er også nødt til at opretholde lagre af forskellige udvalg af produkter for at kunne konkurrere med andre producenters hurtige leveringstider. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Denne indikator liggende forholdsvis stabilt på 20-24 % af produktionsmængden.

| (205) | Det blev konkluderet, at faldet i lagerbeholdningerne hovedsagelig skyldes strengere krav til driftskapital, som ledelsen i EU-erhvervsgrenen indførte. |
| --- | --- |

(205)

Det blev konkluderet, at faldet i lagerbeholdningerne hovedsagelig skyldes strengere krav til driftskapital, som ledelsen i EU-erhvervsgrenen indførte.

4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse

Dumpingmargenens størrelse

| (206) | Bortset fra en mindre taiwanesisk eksportør lå dumpingmargenerne alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(206)

Bortset fra en mindre taiwanesisk eksportør lå dumpingmargenerne alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra de pågældende lande.

4.4.2.6.   Vækst

Vækst

| (207) | EU-forbruget steg med ca. 3 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 11 %. Uanset denne stigning i forbruget mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele. Samtidig voksede markedsandelen for importen fra de pågældende lande i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(207)

EU-forbruget steg med ca. 3 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt med 11 %. Uanset denne stigning i forbruget mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele. Samtidig voksede markedsandelen for importen fra de pågældende lande i den betragtede periode.

4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (208) | EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Salgspriser i Unionen | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgspriser

  Indeks (2012 = 100) | 100 | 95 | 96 | 95 |
| Enhedsproduktionsomkostninger

  Indeks (2012 = 100) | 100 | 101 | 103 | 98 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

(208)

EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

2012

2013

2014

UP

Salgspriser

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

95

95

96

96

95

95

Enhedsproduktionsomkostninger

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

101

101

103

103

98

98

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (209) | Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. Den gennemsnitlige enhedssalgspris udviklede sig stort set i tråd med produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne faldt med 2 % fra 2014 til undersøgelsesperioden og var påvirket af faldet i priserne på den vigtigste råvare, men enhedssalgsprisen faldt med 5 %. |
| --- | --- |

(209)

Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. Den gennemsnitlige enhedssalgspris udviklede sig stort set i tråd med produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne faldt med 2 % fra 2014 til undersøgelsesperioden og var påvirket af faldet i priserne på den vigtigste råvare, men enhedssalgsprisen faldt med 5 %.

| (210) | Efter den endelige fremlæggelse hævdede en interesseret part, at Kommissionen havde undladt at tage hensyn til den generelle markedssituation. Navnlig var der et fald i oliepriserne, som medførte et fald i produktionsomkostningerne. Parten fremlagde imidlertid ikke nogen dokumentation til støtte for denne påstand. Navnlig er det fortsat uklart, præcis hvordan et fald i den globale oliepris er knyttet til produktionsomkostningerne for denne vare. Desuden omfattede Kommissionens analyse af skaden perioden mellem 2012 og UP, og alle råmaterialer, herunder energi, blev taget i betragtning. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(210)

Efter den endelige fremlæggelse hævdede en interesseret part, at Kommissionen havde undladt at tage hensyn til den generelle markedssituation. Navnlig var der et fald i oliepriserne, som medførte et fald i produktionsomkostningerne. Parten fremlagde imidlertid ikke nogen dokumentation til støtte for denne påstand. Navnlig er det fortsat uklart, præcis hvordan et fald i den globale oliepris er knyttet til produktionsomkostningerne for denne vare. Desuden omfattede Kommissionens analyse af skaden perioden mellem 2012 og UP, og alle råmaterialer, herunder energi, blev taget i betragtning. Påstanden blev derfor afvist.

4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (211) | EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arbejdsomkostninger pr. ansat

  Indeks (2012 = 100) | 100 | 111 | 110 | 110 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

(211)

EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

2012

2013

2014

UP

Arbejdsomkostninger pr. ansat

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

111

111

110

110

110

110

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (212) | I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 10 %, hvilket er lidt mere end den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen. Dette bør imidlertid tages i betragtning i forbindelse med de alvorlige nedskæringer i beskæftigelsen, jf. betragtning 201 og 202. |
| --- | --- |

(212)

I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 10 %, hvilket er lidt mere end den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen. Dette bør imidlertid tages i betragtning i forbindelse med de alvorlige nedskæringer i beskæftigelsen, jf. betragtning 201 og 202.

4.4.3.3.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (213) | EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

  Indeks (2012 = 100) | 100 | 33 | 23 | 66 |
| Likviditetsindeks

  (2012 = 100) | 100 | 61 | 33 | 57 |
| Investeringer

  Indeks (2012 = 100) | 100 | 178 | 128 | 122 |
| Investeringsafkast

  Indeks (2012 = 100) | 100 | 28 | 19 | 48 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

(213)

EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

2012

2013

2014

UP

Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

33

33

23

23

66

66

Likviditetsindeks

(2012 = 100)

(2012 = 100)

100

100

61

61

33

33

57

57

Investeringer

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

178

178

128

128

122

122

Investeringsafkast

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

28

28

19

19

48

48

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (214) | Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

| (215) | Rentabiliteten udviklede sig negativt fra [8-10 %] i 2012 til [2-4 %] i 2013 og 2014 og steg i UP til [4-6 %]. I den betragtede periode oplevede virksomhederne i stikprøven et fald i både salgsmængde og markedsandel og besluttede at koncentrere sig om dyrere markedssegmenter, hvor dumpingimporten var mindre tilstedeværende. Denne strategi gjorde det muligt for dem at øge deres rentabilitet i UP. |
| --- | --- |

(215)

Rentabiliteten udviklede sig negativt fra [8-10 %] i 2012 til [2-4 %] i 2013 og 2014 og steg i UP til [4-6 %]. I den betragtede periode oplevede virksomhederne i stikprøven et fald i både salgsmængde og markedsandel og besluttede at koncentrere sig om dyrere markedssegmenter, hvor dumpingimporten var mindre tilstedeværende. Denne strategi gjorde det muligt for dem at øge deres rentabilitet i UP.

| (216) | Resultatet er, at mens de stikprøveudvalgte virksomheder i 2013 og 2014 ikke var i stand til at overvælte stigningerne i produktionsomkostninger til kunderne, var faldet i de stikprøveudvalgte virksomheders produktionskostninger fordelagtig for rentabiliteten som følge af en højere kapacitetsudnyttelse og mindre konkurrencemæssigt pres i de dyrere markedssegmenter. |
| --- | --- |

(216)

Resultatet er, at mens de stikprøveudvalgte virksomheder i 2013 og 2014 ikke var i stand til at overvælte stigningerne i produktionsomkostninger til kunderne, var faldet i de stikprøveudvalgte virksomheders produktionskostninger fordelagtig for rentabiliteten som følge af en højere kapacitetsudnyttelse og mindre konkurrencemæssigt pres i de dyrere markedssegmenter.

| (217) | Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten udviklede sig i negativ retning (– 43 %), hovedsageligt på grund af et fald i lagerbeholdningerne. |
| --- | --- |

(217)

Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten udviklede sig i negativ retning (– 43 %), hovedsageligt på grund af et fald i lagerbeholdningerne.

| (218) | Investeringsafkastet faldt mellem 2012 og 2014 og steg i UP som følge af tendensen i rentabiliteten. EU-erhvervsgrenens investeringer steg med 22 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden. Denne stigning på 22 % bør dog betragtes i lyset af de absolutte tal. Investeringsniveauet i stikprøven af EU-erhvervsgrenen var mindre end en million EUR i 2012 og én million i undersøgelsesperioden og omfattede hovedsagelig udgifter til normal vedligeholdelse og sikkerhedsudstyr. |
| --- | --- |

(218)

Investeringsafkastet faldt mellem 2012 og 2014 og steg i UP som følge af tendensen i rentabiliteten. EU-erhvervsgrenens investeringer steg med 22 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden. Denne stigning på 22 % bør dog betragtes i lyset af de absolutte tal. Investeringsniveauet i stikprøven af EU-erhvervsgrenen var mindre end en million EUR i 2012 og én million i undersøgelsesperioden og omfattede hovedsagelig udgifter til normal vedligeholdelse og sikkerhedsudstyr.

| (219) | En række parter påstod, at faldet i rentabiliteten fra 2012 til 2013 skal fortolkes i lyset af den betydelige stigning i EU-erhvervsgrenens investeringer. De bemærkede, at investeringerne var steget med 78 % mellem 2012 og 2013. Efter den anden fremlæggelse gentog disse parter deres påstand og anførte, at stigningen på 78 % bør betragtes som en »markant« investeringsudgift. |
| --- | --- |

(219)

En række parter påstod, at faldet i rentabiliteten fra 2012 til 2013 skal fortolkes i lyset af den betydelige stigning i EU-erhvervsgrenens investeringer. De bemærkede, at investeringerne var steget med 78 % mellem 2012 og 2013. Efter den anden fremlæggelse gentog disse parter deres påstand og anførte, at stigningen på 78 % bør betragtes som en »markant« investeringsudgift.

| (220) | Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at EU-producenterne ikke investerede for at forbedre deres produktionsmetoder, men derimod investerede i obligatorisk sikkerhedsudstyr og vedligeholdelse som nævnt ovenfor. Investeringerne steg ganske vist samtidig med, at investeringsafkastet faldt betydeligt. Desuden bør investeringerne sammenlignes med det samlede salg af samme vare, og den pågældende investering udgjorde kun 2-4 % af det samlede salg af samme vare. Endelig er investeringerne kun er én af skadesindikatorerne og skal ikke betragtes isoleret. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at EU-producenterne ikke investerede for at forbedre deres produktionsmetoder, men derimod investerede i obligatorisk sikkerhedsudstyr og vedligeholdelse som nævnt ovenfor. Investeringerne steg ganske vist samtidig med, at investeringsafkastet faldt betydeligt. Desuden bør investeringerne sammenlignes med det samlede salg af samme vare, og den pågældende investering udgjorde kun 2-4 % af det samlede salg af samme vare. Endelig er investeringerne kun er én af skadesindikatorerne og skal ikke betragtes isoleret.

5.   KONKLUSION VEDRØRENDE SKADE

KONKLUSION VEDRØRENDE SKADE

| (221) | Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-producenternes produktion og markedsandel viser de alvorlige vanskeligheder for EU-erhvervsgrenen samt eksistensen af vedvarende underbud. Den eneste positive indikator, nemlig den lille forbedring af rentabiliteten i UP, skete på bekostning af salgsmængde og markedsandel ved at skifte til det dyrere segment. Det vil dog nok ikke vare ved, hvis dumpingimporten også skifter til de dyrere segmenter. En vurdering af alle makro- og mikroøkonomiske indikatorer viser således en generel negativ tendens. På grundlag af ovenstående bekræftes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(221)

Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-producenternes produktion og markedsandel viser de alvorlige vanskeligheder for EU-erhvervsgrenen samt eksistensen af vedvarende underbud. Den eneste positive indikator, nemlig den lille forbedring af rentabiliteten i UP, skete på bekostning af salgsmængde og markedsandel ved at skifte til det dyrere segment. Det vil dog nok ikke vare ved, hvis dumpingimporten også skifter til de dyrere segmenter. En vurdering af alle makro- og mikroøkonomiske indikatorer viser således en generel negativ tendens. På grundlag af ovenstående bekræftes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (222) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(222)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra de pågældende lande forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

| (223) | Disse faktorer er: Import fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, EU-erhvervsgrenens lave kapacitetsudnyttelse og den ikke-dumpede import fra Taiwan. |
| --- | --- |

(223)

Disse faktorer er: Import fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, EU-erhvervsgrenens lave kapacitetsudnyttelse og den ikke-dumpede import fra Taiwan.

6.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (224) | Salgspriserne for de kinesiske eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 8 129 EUR/ton i 2012 til 6 658 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 18,1 %). Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (24,7 %) indtil undersøgelsesperioden (30,7 %). |
| --- | --- |

(224)

Salgspriserne for de kinesiske eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 8 129 EUR/ton i 2012 til 6 658 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 18,1 %). Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (24,7 %) indtil undersøgelsesperioden (30,7 %).

| (225) | Siden 2012 har den konstante stigning i importen fra de pågældende lande til priser, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser, haft en tydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og lukke anlæg, steg mængden af dumpingimporten til konstant faldende priser, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at reducere sine salgsmængder. Som følge deraf mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele og var ikke i stand til at drage fordel af stigningen i forbruget. |
| --- | --- |

(225)

Siden 2012 har den konstante stigning i importen fra de pågældende lande til priser, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser, haft en tydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og lukke anlæg, steg mængden af dumpingimporten til konstant faldende priser, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at reducere sine salgsmængder. Som følge deraf mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele og var ikke i stand til at drage fordel af stigningen i forbruget.

| (226) | I betragtning af det klare tidsmæssige sammenfald mellem den stadigt stigende dumpingimport til konstant faldende priser på den ene side og EU-erhvervsgrenens tab af salg på den anden, konkluderes det, at dumpingimporten forårsagede den skadevoldende situation i EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(226)

I betragtning af det klare tidsmæssige sammenfald mellem den stadigt stigende dumpingimport til konstant faldende priser på den ene side og EU-erhvervsgrenens tab af salg på den anden, konkluderes det, at dumpingimporten forårsagede den skadevoldende situation i EU-erhvervsgrenen.

| (227) | Efter den endelige fremlæggelse påstod en interesseret part, at faldet i salgspriserne hos de eksporterende producenter kan forklares ved et fald i nikkelprisen. Som forklaret ovenfor i betragtning 185 er der ingen direkte sammenhæng mellem nikkelprisen og importpriserne. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(227)

Efter den endelige fremlæggelse påstod en interesseret part, at faldet i salgspriserne hos de eksporterende producenter kan forklares ved et fald i nikkelprisen. Som forklaret ovenfor i betragtning 185 er der ingen direkte sammenhæng mellem nikkelprisen og importpriserne. Påstanden blev derfor afvist.

| (228) | Flere parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, ikke kan tilskrives dumpingimporten fra de pågældende lande, da kun én af de stikprøveudtagne EU-producenters priser faldt i den betragtede periode, og da de andre stikprøveudvalgte EU-producenter var i stand til at fastholde deres salgspriser. Dette argument afvises af følgende grunde. De EU-interne statistikker er ikke pålidelige i dette tilfælde, da de ikke blot indeholder den pågældende vare, men også andre typer fittings. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens salgspriser ikke væsentligt i den betragtede periode (– 5 %), men dog på bekostning af salgsmængden, der faldt med 11 %, og markedsandelen, der faldt med 5,5 % i samme periode. |
| --- | --- |

(228)

Flere parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, ikke kan tilskrives dumpingimporten fra de pågældende lande, da kun én af de stikprøveudtagne EU-producenters priser faldt i den betragtede periode, og da de andre stikprøveudvalgte EU-producenter var i stand til at fastholde deres salgspriser. Dette argument afvises af følgende grunde. De EU-interne statistikker er ikke pålidelige i dette tilfælde, da de ikke blot indeholder den pågældende vare, men også andre typer fittings. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens salgspriser ikke væsentligt i den betragtede periode (– 5 %), men dog på bekostning af salgsmængden, der faldt med 11 %, og markedsandelen, der faldt med 5,5 % i samme periode.

| (229) | Efter den anden fremlæggelse påstod de interesserede parter, at Eurostats data i modsætning til Kommissionens erklæring i betragtning 228 er udtryk for EU-producenternes prispolitik, og at det derfor er korrekt at anføre, at EU-producenternes priser forblev stabile gennem hele den betragtede periode. I den forbindelse bemærker Kommissionen følgende: Som forklaret ovenfor er definitionen af den relevante KN-kode bredere end definitionen af den pågældende vare og samme vare (se betragtning 158 ovenfor). De interesserede parter tager desuden fejl, når de anfører, at EU-producenterne kun fremstiller samme vare henhørende under de to pågældende KN-koder. EU-erhvervsgrenen fremstiller også varer, der falder uden for varedefinitionen for denne forordning, og som henhører under de to pågældende KN-koder. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(229)

Efter den anden fremlæggelse påstod de interesserede parter, at Eurostats data i modsætning til Kommissionens erklæring i betragtning 228 er udtryk for EU-producenternes prispolitik, og at det derfor er korrekt at anføre, at EU-producenternes priser forblev stabile gennem hele den betragtede periode. I den forbindelse bemærker Kommissionen følgende: Som forklaret ovenfor er definitionen af den relevante KN-kode bredere end definitionen af den pågældende vare og samme vare (se betragtning 158 ovenfor). De interesserede parter tager desuden fejl, når de anfører, at EU-producenterne kun fremstiller samme vare henhørende under de to pågældende KN-koder. EU-erhvervsgrenen fremstiller også varer, der falder uden for varedefinitionen for denne forordning, og som henhører under de to pågældende KN-koder. Denne påstand blev derfor afvist.

| (230) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftede Kommissionen, at dumpingimporten af den pågældende vare har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(230)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftede Kommissionen, at dumpingimporten af den pågældende vare har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

6.2.   Virkninger af andre faktorer

Virkninger af andre faktorer

6.2.1.   Import fra tredjelande

Import fra tredjelande

| (231) | Importmængden fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Importmængde fra andre lande (ton) og markedsandel | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra tredjelande | 2 515 | 2 755 | 2 762 | 2 503 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 110 | 110 | 100 |
| Markedsandel (%) | 18,3 | 19,2 | 18,8 | 17,7 |
| Importmængde fra Schweiz | 1 217 | 1 340 | 1 476 | 1 503 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Markedsandel (%) | 8,8 | 9,3 | 10,1 | 10,6 |
| Importmængde fra Brasilien | 339 | 350 | 229 | 278 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 103 | 68 | 82 |
| Markedsandel (%) | 2,5 | 2,4 | 1,6 | 2,0 |
| Importmængde fra Indien | 120 | 146 | 204 | 201 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 121 | 169 | 167 |
| Markedsandel (%) | 0,9 | 1,0 | 1,4 | 1,4 |
| Importmængde fra Malaysia | 195 | 322 | 297 | 314 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 165 | 152 | 161 |
| Markedsandel (%) | 1,4 | 2,2 | 2,0 | 2,2 |
| Importmængde fra andre tredjelande | 642 | 595 | 554 | 205 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 93 | 86 | 32 |
| Markedsandel (%) | 4,7 | 4,2 | 3,8 | 1,5 |
| Kilde: Eurostat, klagen og verificerede spørgeskemabesvarelser samt oplysninger fra klageren. |

(231)

Importmængden fra tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Importmængde fra andre lande (ton) og markedsandel

Importmængde fra andre lande (ton) og markedsandel

2012

2013

2014

UP

Importmængde fra tredjelande

2 515

2 755

2 762

2 503

Indeks (2012 = 100)

100

100

110

110

110

110

100

100

Markedsandel (%)

18,3

19,2

18,8

17,7

Importmængde fra Schweiz

1 217

1 340

1 476

1 503

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

110

110

121

121

123

123

Markedsandel (%)

8,8

9,3

10,1

10,6

Importmængde fra Brasilien

339

350

229

278

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

103

103

68

68

82

82

Markedsandel (%)

2,5

2,4

1,6

2,0

Importmængde fra Indien

120

146

204

201

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

121

121

169

169

167

167

Markedsandel (%)

0,9

1,0

1,4

1,4

Importmængde fra Malaysia

195

322

297

314

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

165

165

152

152

161

161

Markedsandel (%)

1,4

2,2

2,0

2,2

Importmængde fra andre tredjelande

642

595

554

205

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

93

93

86

86

32

32

Markedsandel (%)

4,7

4,2

3,8

1,5

Kilde: Eurostat, klagen og verificerede spørgeskemabesvarelser samt oplysninger fra klageren.

Kilde:

| (232) | Den største eksportør af den pågældende vare til EU efter Kina er Schweiz med en markedsandel på 10 %, sammenlignet med Kinas og Taiwans på 30,7 %. Priserne på denne import svarede til EU-erhvervsgrenens priser, dvs. 10 300 EUR/ton. |
| --- | --- |

(232)

Den største eksportør af den pågældende vare til EU efter Kina er Schweiz med en markedsandel på 10 %, sammenlignet med Kinas og Taiwans på 30,7 %. Priserne på denne import svarede til EU-erhvervsgrenens priser, dvs. 10 300 EUR/ton.

| (233) | Mængden af og markedsandelen for importen fra alle andre oprindelseslande var stabil i den betragtede periode; dvs. henholdsvis ca. 2 500 ton og 37 %. Det kan således konkluderes, at virkningen af importen ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina/Taiwan og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført. |
| --- | --- |

(233)

Mængden af og markedsandelen for importen fra alle andre oprindelseslande var stabil i den betragtede periode; dvs. henholdsvis ca. 2 500 ton og 37 %. Det kan således konkluderes, at virkningen af importen ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina/Taiwan og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.

| (234) | En række interesserede parter påstod, at Kommissionen burde have analyseret den prismæssige virkning af importen fra Indien. Efter den anden fremlæggelse blev denne påstand gentaget, og parterne anførte endvidere, at de gennemsnitlige indiske priser var i frit fald i den betragtede periode. Kommissionen bemærkede, at den indiske import har en markedsandel på 1,4 %. De gennemsnitlige priser på samme vare med oprindelse i Indien var på ca. 9 500 EUR/ton i undersøgelsesperioden. Selv om det er korrekt, at den gennemsnitlige pris på varen med oprindelse i Indien faldt fra ca. 13 700 EUR/ton i 2012 til omkring 9 500/ton i UP, var de stadig 27 % højere end den gennemsnitlige pris på den pågældende vare med oprindelse i Kina og 61 % højere sammenlignet med Taiwans priser. Denne import brød således ikke årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(234)

En række interesserede parter påstod, at Kommissionen burde have analyseret den prismæssige virkning af importen fra Indien. Efter den anden fremlæggelse blev denne påstand gentaget, og parterne anførte endvidere, at de gennemsnitlige indiske priser var i frit fald i den betragtede periode. Kommissionen bemærkede, at den indiske import har en markedsandel på 1,4 %. De gennemsnitlige priser på samme vare med oprindelse i Indien var på ca. 9 500 EUR/ton i undersøgelsesperioden. Selv om det er korrekt, at den gennemsnitlige pris på varen med oprindelse i Indien faldt fra ca. 13 700 EUR/ton i 2012 til omkring 9 500/ton i UP, var de stadig 27 % højere end den gennemsnitlige pris på den pågældende vare med oprindelse i Kina og 61 % højere sammenlignet med Taiwans priser. Denne import brød således ikke årsagssammenhængen.

| (235) | En række interesserede parter påstod, at Kommissionen burde have analyseret importen af samme vare fra Rusland. Klageren hævdede derimod, at denne import ikke bør tages i betragtning ved analysen af årsagssammenhæng, da varerne angivet under de pågældende KN-koder ikke er samme vare. |
| --- | --- |

(235)

En række interesserede parter påstod, at Kommissionen burde have analyseret importen af samme vare fra Rusland. Klageren hævdede derimod, at denne import ikke bør tages i betragtning ved analysen af årsagssammenhæng, da varerne angivet under de pågældende KN-koder ikke er samme vare.

| (236) | Kommissionen konstaterede, at priserne på importen fra Rusland for de pågældende KN-koder lå på omkring 1 000 EUR/ton for undersøgelsesperioden ifølge Eurostat. Den russiske import er derfor forbundet med andre varer, der er mere end 7 gange billigere end importen fra Kina. Denne import blev derfor fundet irrelevant i forbindelse med analysen af årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen konstaterede, at priserne på importen fra Rusland for de pågældende KN-koder lå på omkring 1 000 EUR/ton for undersøgelsesperioden ifølge Eurostat. Den russiske import er derfor forbundet med andre varer, der er mere end 7 gange billigere end importen fra Kina. Denne import blev derfor fundet irrelevant i forbindelse med analysen af årsagssammenhængen.

| (237) | Efter den anden fremlæggelse hævdede en række interesserede parter, at virkningen af importen med oprindelse i Rusland og Indien burde vurderes kumulativt. Som nævnt i betragtning 236 ovenfor blev importen med oprindelse i Rusland ikke taget i betragtning i forbindelse med analysen af årsagssammenhængen, idet Kommissionen fastslog, at varerne med oprindelse i Rusland ikke er omfattet af definitionen af den pågældende vare og derfor ikke er omfattet af denne undersøgelse. Denne import kan således ikke vurderes kumulativt med importen fra Indien. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(237)

Efter den anden fremlæggelse hævdede en række interesserede parter, at virkningen af importen med oprindelse i Rusland og Indien burde vurderes kumulativt. Som nævnt i betragtning 236 ovenfor blev importen med oprindelse i Rusland ikke taget i betragtning i forbindelse med analysen af årsagssammenhængen, idet Kommissionen fastslog, at varerne med oprindelse i Rusland ikke er omfattet af definitionen af den pågældende vare og derfor ikke er omfattet af denne undersøgelse. Denne import kan således ikke vurderes kumulativt med importen fra Indien. Denne påstand blev derfor afvist.

6.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (238) | EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Eksportresultater | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder | 645 | 553 | 530 | 596 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 86 | 82 | 92 |
| Gennemsnitlig pris i EUR/ton | 13 567 | 12 386 | 11 890 | 11 619 |
| Indeks (2012 = 100) | 100 | 91 | 88 | 86 |
| Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser. |

(238)

EU-producenternes eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Eksportresultater

Eksportresultater

2012

2013

2014

UP

Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

645

553

530

596

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

86

86

82

82

92

92

Gennemsnitlig pris i EUR/ton

13 567

12 386

11 890

11 619

Indeks (2012 = 100)

Indeks (2012 = 100)

100

100

91

91

88

88

86

86

Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.

Kilde:

| (239) | Ifølge data fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, faldt eksportpriserne med 14 % i den betragtede periode, og eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande faldt med mindre end 1 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg. Tabet var imidlertid ikke væsentligt i UP og udgjorde mindre end 0,8 % af EU-erhvervsgrenens samlede omsætning. |
| --- | --- |

(239)

Ifølge data fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, faldt eksportpriserne med 14 % i den betragtede periode, og eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande faldt med mindre end 1 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg. Tabet var imidlertid ikke væsentligt i UP og udgjorde mindre end 0,8 % af EU-erhvervsgrenens samlede omsætning.

| (240) | Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(240)

Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke brød årsagssammenhængen.

6.2.3.   Lav kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen

Lav kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen

| (241) | I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelse hos virksomhederne i stikprøven i den betragtede periode har Kommissionen også undersøgt, om overkapacitet kan have bidraget til skaden eller endog brudt årsagssammenhængen. På nuværende tidspunkt mener Kommissionen, at dette ikke er tilfældet. Som forklaret ovenfor i betragtning 197 skal virksomhederne have en omfattende teoretisk kapacitet for at kunne dække den samlede efterspørgsel fra kunderne, men det er urealistisk at udnytte denne teoretiske kapacitet fuldt ud. For det andet har EU-erhvervsgrenen været rentabel med en lavere kapacitetsudnyttelse i 2012, hvilket viser, at den forvoldte skade ikke er forårsaget af overkapacitet. Det konkluderes derfor, at virkningen af den lave kapacitetsudnyttelse er ubetydelig og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(241)

I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelse hos virksomhederne i stikprøven i den betragtede periode har Kommissionen også undersøgt, om overkapacitet kan have bidraget til skaden eller endog brudt årsagssammenhængen. På nuværende tidspunkt mener Kommissionen, at dette ikke er tilfældet. Som forklaret ovenfor i betragtning 197 skal virksomhederne have en omfattende teoretisk kapacitet for at kunne dække den samlede efterspørgsel fra kunderne, men det er urealistisk at udnytte denne teoretiske kapacitet fuldt ud. For det andet har EU-erhvervsgrenen været rentabel med en lavere kapacitetsudnyttelse i 2012, hvilket viser, at den forvoldte skade ikke er forårsaget af overkapacitet. Det konkluderes derfor, at virkningen af den lave kapacitetsudnyttelse er ubetydelig og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen.

6.2.4.   Ikke-dumpet import fra Taiwan

Ikke-dumpet import fra Taiwan

| (242) | Mængden af ikke-dumpet import var ubetydelig, nemlig 300 kg i UP sammenlignet med det samlede EU-forbrug på 14 145 ton. Det konkluderes derfor, at virkningen af denne import på EU-erhvervsgrenen er ubetydelig og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(242)

Mængden af ikke-dumpet import var ubetydelig, nemlig 300 kg i UP sammenlignet med det samlede EU-forbrug på 14 145 ton. Det konkluderes derfor, at virkningen af denne import på EU-erhvervsgrenen er ubetydelig og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen.

6.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (243) | Der blev fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(243)

Der blev fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra de pågældende lande.

| (244) | Med det betydelige pris- og mængdemæssige pres på EU-erhvervsgrenen fra den stigende dumpingimport fra de pågældende lande i den betragtede periode har det ikke været muligt for EU-erhvervsgrenen at nyde godt af den langsomme genopretning på EU-markedet. Analysen af skadesindikatorerne ovenfor viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation som helhed er blevet påvirket af en stigning i dumpingimporten til lave priser fra Kina og Taiwan, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Eksportører fra Kina og Taiwan har opnået en betydelig markedsandel (30,7 % i UP, sammenholdt med 24,7 % i 2012) på bekostning af EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen mistede 5,5 procentpoint af sin markedsandel mellem 2012 og UP og 11 % af salgsmængden, alt imens forbruget steg på EU-markedet. |
| --- | --- |

(244)

Med det betydelige pris- og mængdemæssige pres på EU-erhvervsgrenen fra den stigende dumpingimport fra de pågældende lande i den betragtede periode har det ikke været muligt for EU-erhvervsgrenen at nyde godt af den langsomme genopretning på EU-markedet. Analysen af skadesindikatorerne ovenfor viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation som helhed er blevet påvirket af en stigning i dumpingimporten til lave priser fra Kina og Taiwan, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Eksportører fra Kina og Taiwan har opnået en betydelig markedsandel (30,7 % i UP, sammenholdt med 24,7 % i 2012) på bekostning af EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen mistede 5,5 procentpoint af sin markedsandel mellem 2012 og UP og 11 % af salgsmængden, alt imens forbruget steg på EU-markedet.

| (245) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det konstateredes, at de andre identificerede faktorer, nemlig import fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, EU-erhvervsgrenenens lave kapacitetsudnyttelse og den ikke-dumpede import fra Taiwan, ikke brød årsagssammenhængen. Selv når deres virkning blev betragtet kombineret, ændrede dette ikke Kommissionens konklusion: I en situation uden dumpingimport ville EU-erhvervsgrenen ikke være blevet negativt påvirket i samme betydelige omfang. Navnlig markedsandelen ville ikke være faldet til så lave niveauer, og der ville være opnået en rimelig rentabilitet. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det konstateredes, at de andre identificerede faktorer, nemlig import fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, EU-erhvervsgrenenens lave kapacitetsudnyttelse og den ikke-dumpede import fra Taiwan, ikke brød årsagssammenhængen. Selv når deres virkning blev betragtet kombineret, ændrede dette ikke Kommissionens konklusion: I en situation uden dumpingimport ville EU-erhvervsgrenen ikke være blevet negativt påvirket i samme betydelige omfang. Navnlig markedsandelen ville ikke være faldet til så lave niveauer, og der ville være opnået en rimelig rentabilitet.

| (246) | På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen. |
| --- | --- |

(246)

På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (247) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om der var en tvingende grund til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(247)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om der var en tvingende grund til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (248) | EU-erhvervsgrenen er fordelt på 10 medlemsstater (Østrig, Tjekkiet, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Spanien og Sverige) og beskæftiger direkte ca. 500 personer i forbindelse med rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning. |
| --- | --- |

(248)

EU-erhvervsgrenen er fordelt på 10 medlemsstater (Østrig, Tjekkiet, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Spanien og Sverige) og beskæftiger direkte ca. 500 personer i forbindelse med rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning.

| (249) | Ingen af de kendte producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(249)

Ingen af de kendte producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.

| (250) | Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold vil genskabe redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(250)

Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold vil genskabe redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode.

| (251) | Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-producenternes produktion, produktionskapacitet og markedsandel blev påvirket i alvorlig grad. Det er derfor vigtigt at indføre foranstaltninger for at genoprette markedet til et ikke-skadevoldende niveau uden dumping og for at give alle producenter mulighed for at operere på EU-markedet på redelige handelsvilkår. Uden foranstaltninger vil en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation derimod være meget sandsynlig. |
| --- | --- |

(251)

Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-producenternes produktion, produktionskapacitet og markedsandel blev påvirket i alvorlig grad. Det er derfor vigtigt at indføre foranstaltninger for at genoprette markedet til et ikke-skadevoldende niveau uden dumping og for at give alle producenter mulighed for at operere på EU-markedet på redelige handelsvilkår. Uden foranstaltninger vil en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation derimod være meget sandsynlig.

| (252) | På grundlag af påstand i betragtning 35 efterprøvede Kommissionen anmodningen (herunder også et kontrolbesøg i EU-erhvervsgrenens hovedkvarter). Kommissionen konkluderede i modsætning til påstandene i klagen, at i) de importerede varer under aftalen om passiv forædling er i direkte konkurrence med andre EU-producenters varer, ii) den indførte told på 41,9 %, som finder anvendelse for den kinesiske producent, med hvilken EU-virksomheden har indgået en aftale om passiv forædling, bør få en begrænset finansiel indvirkning (10-15 %) på EU-producentens indtægter fra den passive forædling, iii) bæredygtigheden af EU-producentens aktiviteter med passiv forædling ikke burde sættes over styr som følge af indførelsen af foranstaltningerne, hvorfor antallet af ansatte derfor heller ikke bør falde, og formålet med EU-midlerne bør således heller ikke være i fare. Påstanden blev derfor afvist. Kommissionen minder i denne forbindelse om, at EU-toldkodeksen som hovedregel fastsætter, at antidumpingtold gælder aftaler om passiv forædling, hvor operationen udføres uden for Unionen og giver varen ikke-præferenceoprindelse, hvilket synes at være tilfældet her. Der anvendes derimod ingen told, for så vidt som de pågældende varers ikke-præferentielle oprindelse fortsat er EU. |
| --- | --- |

(252)

På grundlag af påstand i betragtning 35 efterprøvede Kommissionen anmodningen (herunder også et kontrolbesøg i EU-erhvervsgrenens hovedkvarter). Kommissionen konkluderede i modsætning til påstandene i klagen, at i) de importerede varer under aftalen om passiv forædling er i direkte konkurrence med andre EU-producenters varer, ii) den indførte told på 41,9 %, som finder anvendelse for den kinesiske producent, med hvilken EU-virksomheden har indgået en aftale om passiv forædling, bør få en begrænset finansiel indvirkning (10-15 %) på EU-producentens indtægter fra den passive forædling, iii) bæredygtigheden af EU-producentens aktiviteter med passiv forædling ikke burde sættes over styr som følge af indførelsen af foranstaltningerne, hvorfor antallet af ansatte derfor heller ikke bør falde, og formålet med EU-midlerne bør således heller ikke være i fare. Påstanden blev derfor afvist. Kommissionen minder i denne forbindelse om, at EU-toldkodeksen som hovedregel fastsætter, at antidumpingtold gælder aftaler om passiv forædling, hvor operationen udføres uden for Unionen og giver varen ikke-præferenceoprindelse, hvilket synes at være tilfældet her. Der anvendes derimod ingen told, for så vidt som de pågældende varers ikke-præferentielle oprindelse fortsat er EU.

| (253) | Derfor konkluderede Kommissionen, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(253)

Derfor konkluderede Kommissionen, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (254) | Som anført i betragtning 18 indsendte kun en importør detaljerede oplysninger om antidumpingtoldens virkninger. Denne importør mente, at den første virkning vil være en prisforhøjelse med en negativ indvirkning på virksomhedens resultater for så vidt angår leveringstider og konkurrenceevne. Importøren erklærede endvidere, at man ville begynde at fokusere mere på andre lande, som producerer fittings som f.eks. Malaysia, Vietnam og Korea. Imidlertid vil processen med udvælgelse af nye partnere andre steder være tids- og omkostningskrævende. Desuden ville det bringe diskontinuitet i deres lagerbeholdning og varekvalitet, hvilket igen vil have en negativ indvirkning på kvaliteten af de tjenester, der tilbydes kunderne. |
| --- | --- |

(254)

Som anført i betragtning 18 indsendte kun en importør detaljerede oplysninger om antidumpingtoldens virkninger. Denne importør mente, at den første virkning vil være en prisforhøjelse med en negativ indvirkning på virksomhedens resultater for så vidt angår leveringstider og konkurrenceevne. Importøren erklærede endvidere, at man ville begynde at fokusere mere på andre lande, som producerer fittings som f.eks. Malaysia, Vietnam og Korea. Imidlertid vil processen med udvælgelse af nye partnere andre steder være tids- og omkostningskrævende. Desuden ville det bringe diskontinuitet i deres lagerbeholdning og varekvalitet, hvilket igen vil have en negativ indvirkning på kvaliteten af de tjenester, der tilbydes kunderne.

| (255) | Det blev dog konstateret, at importørerne kan skifte til andre forsyningskilder, hvorved foranstaltningernes negative konsekvenser kan afbødes. |
| --- | --- |

(255)

Det blev dog konstateret, at importørerne kan skifte til andre forsyningskilder, hvorved foranstaltningernes negative konsekvenser kan afbødes.

| (256) | Efter den endelige fremlæggelse anfægtede en interesseret part denne konklusion. Den hævdede, at EU-producenterne ikke vil være i stand til at forsyne EU-markedet. Desuden vil de eksisterende fittingproducenter eksempelvis i Malaysia og Thailand ikke være i stand til at levere den fornødne mængde og kvalitet til EU-importørerne. |
| --- | --- |

(256)

Efter den endelige fremlæggelse anfægtede en interesseret part denne konklusion. Den hævdede, at EU-producenterne ikke vil være i stand til at forsyne EU-markedet. Desuden vil de eksisterende fittingproducenter eksempelvis i Malaysia og Thailand ikke være i stand til at levere den fornødne mængde og kvalitet til EU-importørerne.

| (257) | Kommissionen afviste påstanden. De EU-producenter, der opererer i øjeblikket, udnytter i gennemsnit 42 % af deres kapacitet. Det er derfor sandsynligt, at de vil være i stand til at øge deres produktion og i højere grad forsyne EU-markedet end i dag. Desuden fremstilles fittings også i flere andre tredjelande som f.eks. Indien, Malaysia, Thailand, Korea og Japan. Kommissionen mener derfor, at der ikke er nogen risiko for varemangel på EU-markedet. |
| --- | --- |

(257)

Kommissionen afviste påstanden. De EU-producenter, der opererer i øjeblikket, udnytter i gennemsnit 42 % af deres kapacitet. Det er derfor sandsynligt, at de vil være i stand til at øge deres produktion og i højere grad forsyne EU-markedet end i dag. Desuden fremstilles fittings også i flere andre tredjelande som f.eks. Indien, Malaysia, Thailand, Korea og Japan. Kommissionen mener derfor, at der ikke er nogen risiko for varemangel på EU-markedet.

| (258) | På dette grundlag konkluderes det, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke vil få væsentlige negative virkninger for importørerne. |
| --- | --- |

(258)

På dette grundlag konkluderes det, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke vil få væsentlige negative virkninger for importørerne.

7.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (259) | Brugere af den pågældende vare og den samme vare findes inden for forskellige industrielle sektorer. Den afgørende faktor for brugerne er varens tilgængelighed i den ønskede mængde og kvalitet. |
| --- | --- |

(259)

Brugere af den pågældende vare og den samme vare findes inden for forskellige industrielle sektorer. Den afgørende faktor for brugerne er varens tilgængelighed i den ønskede mængde og kvalitet.

| (260) | Da kun en bruger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne Kommissionen ikke vurdere foranstaltningernes virkninger for brugerne generelt. Ud fra besvarelsen fra denne samarbejdsvillige bruger vil virkningen af eventuelle antidumpingforanstaltninger på denne virksomhed være ubetydelig (mindre end 1 % af omsætningen). Under alle omstændigheder har EU-erhvervsgrenen kapacitet til at efterkomme efterspørgslen i EU, og der er også andre tredjelande, som kan forsyne EU-markedet på betingelse af rimelige vilkår. |
| --- | --- |

(260)

Da kun en bruger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne Kommissionen ikke vurdere foranstaltningernes virkninger for brugerne generelt. Ud fra besvarelsen fra denne samarbejdsvillige bruger vil virkningen af eventuelle antidumpingforanstaltninger på denne virksomhed være ubetydelig (mindre end 1 % af omsætningen). Under alle omstændigheder har EU-erhvervsgrenen kapacitet til at efterkomme efterspørgslen i EU, og der er også andre tredjelande, som kan forsyne EU-markedet på betingelse af rimelige vilkår.

| (261) | Af ovennævnte grunde blev det konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke vil få nogen væsentlig indvirkning på brugerne. |
| --- | --- |

(261)

Af ovennævnte grunde blev det konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke vil få nogen væsentlig indvirkning på brugerne.

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (262) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(262)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra de pågældende lande.

| (263) | Eventuelle negative virkninger for de ikke forretningsmæssigt forbundne brugere og importører afbødes af, at der findes alternative forsyningskilder. |
| --- | --- |

(263)

Eventuelle negative virkninger for de ikke forretningsmæssigt forbundne brugere og importører afbødes af, at der findes alternative forsyningskilder.

| (264) | Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på EU-markedet, lader de positive virkninger navnlig på EU-erhvervsgrenen desuden til klart at opveje de mulige negative virkninger på andre interessegrupper. |
| --- | --- |

(264)

Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på EU-markedet, lader de positive virkninger navnlig på EU-erhvervsgrenen desuden til klart at opveje de mulige negative virkninger på andre interessegrupper.

8.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (265) | På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige foranstaltninger for at gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, som dumpingimporten har forvoldt. |
| --- | --- |

(265)

På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige foranstaltninger for at gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, som dumpingimporten har forvoldt.

8.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

Skadestærskel (skadesmargen)

| (266) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(266)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (267) | Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(267)

Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

| (268) | For at bestemme målfortjenesten tog Kommissionen den fortjeneste ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg, der anvendes ved fastsættelsen af skadestærsklen, i betragtning. |
| --- | --- |

(268)

For at bestemme målfortjenesten tog Kommissionen den fortjeneste ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg, der anvendes ved fastsættelsen af skadestærsklen, i betragtning.

| (269) | Målfortjenstmargenen blev midlertidig sat til [7-12 %] i overensstemmelse med fortjenesten fra de stikprøveudvalgte EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i 2012. Importen fra Kina og Taiwan var allerede til stede på EU-markedet i 2012, men priserne på dumpingimporten var dog endnu ikke faldet betydeligt. Derfor finder Kommissionen, at rentabiliteten i 2012 blev opnået under normale markedsvilkår. |
| --- | --- |

(269)

Målfortjenstmargenen blev midlertidig sat til [7-12 %] i overensstemmelse med fortjenesten fra de stikprøveudvalgte EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i 2012. Importen fra Kina og Taiwan var allerede til stede på EU-markedet i 2012, men priserne på dumpingimporten var dog endnu ikke faldet betydeligt. Derfor finder Kommissionen, at rentabiliteten i 2012 blev opnået under normale markedsvilkår.

| (270) | Kommissionen beregnede en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på [7-12 %] til produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. De produktionsomkostninger, som er indberettet af en af de tre EU-producenter, blev genberegnet på grundlag af standardomkostninger (omkostninger til råvarer plus omkostninger til valutaomregning plus SA&G), eftersom de faktiske omkostninger ikke var repræsentative, da der kun blev solgt en meget lille mængde for visse varekontrolnumre i UP. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen beregnede en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på [7-12 %] til produktionsomkostningerne i undersøgelsesperioden for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. De produktionsomkostninger, som er indberettet af en af de tre EU-producenter, blev genberegnet på grundlag af standardomkostninger (omkostninger til råvarer plus omkostninger til valutaomregning plus SA&G), eftersom de faktiske omkostninger ikke var repræsentative, da der kun blev solgt en meget lille mængde for visse varekontrolnumre i UP.

| (271) | Kommissionen fastsatte skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudvalgte EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(271)

Kommissionen fastsatte skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i de pågældende lande, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de stikprøveudvalgte EU-producenter solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

| (272) | Resultatet er, at målprisunderbudsmargenerne ligger fra 75,4 % til 127,1 %, når man sammenligner de kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens ab fabrik-priser, og fra 104,4 % til 110,0 %, når man sammenligner taiwanesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens ab fabrik-priser. |
| --- | --- |

(272)

Resultatet er, at målprisunderbudsmargenerne ligger fra 75,4 % til 127,1 %, når man sammenligner de kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens ab fabrik-priser, og fra 104,4 % til 110,0 %, når man sammenligner taiwanesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens ab fabrik-priser.

| (273) | Efter den endelige fremlæggelse anmodede flere parter om en mere detaljeret skadesberegning. Kommissionen var af den opfattelse, at alle interesserede parter allerede havde modtaget en detaljeret skadesberegning. Kommissionen havde fulgt den faste praksis med at offentliggøre alle relevante oplysninger under behørig hensyntagen til fortroligheden af oplysningerne. |
| --- | --- |

(273)

Efter den endelige fremlæggelse anmodede flere parter om en mere detaljeret skadesberegning. Kommissionen var af den opfattelse, at alle interesserede parter allerede havde modtaget en detaljeret skadesberegning. Kommissionen havde fulgt den faste praksis med at offentliggøre alle relevante oplysninger under behørig hensyntagen til fortroligheden af oplysningerne.

| (274) | Flere parter hævdede, at det ikke er hensigtsmæssigt at basere den ikke-skadevoldende pris på produktionsomkostningerne hos de tre EU-producenter i stikprøven, da der ikke er bevis for, at deres produktionsomkostninger er repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen. Disse parter har undladt at forklare, hvorfor Kommissionen skulle fravige sin sædvanlige praksis med at anvende produktionsomkostningerne hos EU-producenterne i stikprøven i dette særlige tilfælde. Endvidere blev det, i modsætning til påstandene, i undersøgelsen fastslået, at produktionsomkostningerne hos de tre EU-producenter i stikprøven er repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen har i løbet af undersøgelsen ikke konstateret nogen spørgsmål eller problemer, som ville have indikeret, at produktionsomkostningerne hos EU-producenterne i stikprøven ikke var repræsentative for den samme vare. |
| --- | --- |

(274)

Flere parter hævdede, at det ikke er hensigtsmæssigt at basere den ikke-skadevoldende pris på produktionsomkostningerne hos de tre EU-producenter i stikprøven, da der ikke er bevis for, at deres produktionsomkostninger er repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen. Disse parter har undladt at forklare, hvorfor Kommissionen skulle fravige sin sædvanlige praksis med at anvende produktionsomkostningerne hos EU-producenterne i stikprøven i dette særlige tilfælde. Endvidere blev det, i modsætning til påstandene, i undersøgelsen fastslået, at produktionsomkostningerne hos de tre EU-producenter i stikprøven er repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen har i løbet af undersøgelsen ikke konstateret nogen spørgsmål eller problemer, som ville have indikeret, at produktionsomkostningerne hos EU-producenterne i stikprøven ikke var repræsentative for den samme vare.

| (275) | Disse interesserede parter hævdede desuden, at beregningen af målprisunderbudsmargenerne er mangelfuld, da statistikkerne viser, at en af de tre stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitspris er betydeligt højere end de øvriges. Selv om Kommissionen anerkender, at en af EU-producenternes priser er højere end de øvriges, skal det bemærkes, at analyser af priserne på KN-kode-niveau er vildledende, eftersom de ikke tager højde for det underliggende varesortiment og den omstændighed, at visse varer er udelukket fra varedækningen. Endvidere blev beregningen af målprisunderbud udført på grundlag af produktionsomkostninger pr. varetype, jf. ovenfor. Således anvendte man kun produktionsomkostningerne for sammenlignelige varetyper. |
| --- | --- |

(275)

Disse interesserede parter hævdede desuden, at beregningen af målprisunderbudsmargenerne er mangelfuld, da statistikkerne viser, at en af de tre stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitspris er betydeligt højere end de øvriges. Selv om Kommissionen anerkender, at en af EU-producenternes priser er højere end de øvriges, skal det bemærkes, at analyser af priserne på KN-kode-niveau er vildledende, eftersom de ikke tager højde for det underliggende varesortiment og den omstændighed, at visse varer er udelukket fra varedækningen. Endvidere blev beregningen af målprisunderbud udført på grundlag af produktionsomkostninger pr. varetype, jf. ovenfor. Således anvendte man kun produktionsomkostningerne for sammenlignelige varetyper.

| (276) | Endvidere bemærkes, at selv hvis Kommissionen udelod disse omkostningsdata for den pågældende EU-producent og kun anvendte omkostningsdata for de andre stikprøveudvalgte EU-producenter, ville resultaterne være næsten uændrede. Baseret på denne metode spænder underbudsmargenerne fra 60 % til 95 %, når man sammenligner de kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens målpriser ab fabrik. Selv om denne påstand blev accepteret, ville den ikke få nogen indvirkning på de endelige foranstaltninger. Endvidere ville dette indebære en sammenligning af varetyper baseret på en helt anden råvare. Denne påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(276)

Endvidere bemærkes, at selv hvis Kommissionen udelod disse omkostningsdata for den pågældende EU-producent og kun anvendte omkostningsdata for de andre stikprøveudvalgte EU-producenter, ville resultaterne være næsten uændrede. Baseret på denne metode spænder underbudsmargenerne fra 60 % til 95 %, når man sammenligner de kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens målpriser ab fabrik. Selv om denne påstand blev accepteret, ville den ikke få nogen indvirkning på de endelige foranstaltninger. Endvidere ville dette indebære en sammenligning af varetyper baseret på en helt anden råvare. Denne påstand blev derfor afvist.

| (277) | En række parter hævdede, at anvendelsen af standardomkostninger i stedet for faktiske omkostninger havde ført til en fordrejet målpris, idet flere varers egenskaber ikke var blevet taget i betragtning. I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at den så bort fra produktionsomkostningerne som oplyst af en EU-producent i stikprøven, fordi — i modsætning til, hvad de interesserede parter hævder — man ved at bruge de faktiske produktionsomkostninger ville have opnået et fordrejet resultat. Ved at anvende standardomkostningsmetoden var Kommissionen i stand til at fjerne den konkurrenceforvridning, som skyldtes ikke repræsentative små mængder. Kommissionen har derfor bekræftet relevansen af den anvendte metode. |
| --- | --- |

(277)

En række parter hævdede, at anvendelsen af standardomkostninger i stedet for faktiske omkostninger havde ført til en fordrejet målpris, idet flere varers egenskaber ikke var blevet taget i betragtning. I denne forbindelse bemærkede Kommissionen, at den så bort fra produktionsomkostningerne som oplyst af en EU-producent i stikprøven, fordi — i modsætning til, hvad de interesserede parter hævder — man ved at bruge de faktiske produktionsomkostninger ville have opnået et fordrejet resultat. Ved at anvende standardomkostningsmetoden var Kommissionen i stand til at fjerne den konkurrenceforvridning, som skyldtes ikke repræsentative små mængder. Kommissionen har derfor bekræftet relevansen af den anvendte metode.

| (278) | En række parter påstod, at den metode, der anvendtes til at beregne målprisunderbuddet, burde være anvendt på en ensartet måde, dvs. at der burde anvendes samme gruppe af varetyper for den pågældende vare og den samme vare. Kommissionen erkendte mangelfuldheden ved den metode, der oprindeligt var blevet brugt, og reviderede underbudsberegningen i overensstemmelse hermed. Kommissionen bemærkede, at denne ændring kun berørte varetyper hvortil der anvendes sømløse rør som råvare, og kun berører de eksporterende producenter, der anvender disse råvarer. De nye målprisunderbudsmargener spænder således fra 75,7 % til 112,2 %, når man sammenligner de kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens målpriser ab fabrik. |
| --- | --- |

(278)

En række parter påstod, at den metode, der anvendtes til at beregne målprisunderbuddet, burde være anvendt på en ensartet måde, dvs. at der burde anvendes samme gruppe af varetyper for den pågældende vare og den samme vare. Kommissionen erkendte mangelfuldheden ved den metode, der oprindeligt var blevet brugt, og reviderede underbudsberegningen i overensstemmelse hermed. Kommissionen bemærkede, at denne ændring kun berørte varetyper hvortil der anvendes sømløse rør som råvare, og kun berører de eksporterende producenter, der anvender disse råvarer. De nye målprisunderbudsmargener spænder således fra 75,7 % til 112,2 %, når man sammenligner de kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens målpriser ab fabrik.

| (279) | Efter den anden fremlæggelse hævdede en række interesserede parter, at det ikke var hensigtsmæssigt at sammenligne de eksporterende producents priser med målprisen, som blev fastsat på grundlag af materialekvaliteten for fittings fremstillet af sømløse rør. Desuden gentog parterne, at indikativprisen burde have været beregnet for hver varetype og ikke for hver enkelt kvalitet. |
| --- | --- |

(279)

Efter den anden fremlæggelse hævdede en række interesserede parter, at det ikke var hensigtsmæssigt at sammenligne de eksporterende producents priser med målprisen, som blev fastsat på grundlag af materialekvaliteten for fittings fremstillet af sømløse rør. Desuden gentog parterne, at indikativprisen burde have været beregnet for hver varetype og ikke for hver enkelt kvalitet.

| (280) | Kommissionen har anført, at den forsøgte at udføre beregningen som ønsket af de interesserede parter, dvs. en analyse pr. varekontrolnummer. Den fandt dog, at resultaterne ikke var pålidelige for bestemte varekontrolnumre, da der er meget stor forskel på de mængder, der importeres til Unionen, og som fremstilles af EU-producenterne. Følgelig fastslog den, at den metode, der er beskrevet i betragtning 270 og 271 var mere hensigtsmæssig, og påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(280)

Kommissionen har anført, at den forsøgte at udføre beregningen som ønsket af de interesserede parter, dvs. en analyse pr. varekontrolnummer. Den fandt dog, at resultaterne ikke var pålidelige for bestemte varekontrolnumre, da der er meget stor forskel på de mængder, der importeres til Unionen, og som fremstilles af EU-producenterne. Følgelig fastslog den, at den metode, der er beskrevet i betragtning 270 og 271 var mere hensigtsmæssig, og påstanden blev derfor afvist.

| (281) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftede Kommissionen målprisunderbudsmargenerne for så vidt angår Taiwan som nævnt i betragtning 272 ovenfor. |
| --- | --- |

(281)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftede Kommissionen målprisunderbudsmargenerne for så vidt angår Taiwan som nævnt i betragtning 272 ovenfor.

8.2.   Endelige foranstaltninger

Endelige foranstaltninger

| (282) | På grundlag af ovenstående bør de endelige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:








  Virksomhed | Skadesmargen (%) | Dumpingmargen (%) | Endelig antidumpingtold (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | — | 0,0 | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 104,4 | 5,1 | 5,1 |
| Resttold | 110,0 | 12,1 | 12,1 |
| Folkerepublikken Kina |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 112,2 | 55,3 | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 105,9 | 48,9 | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Vejet gennemsnit (*3) | 93,1 | 41,9 | 41,9 |
| Resttold (*4) | 127,1 | 64,9 | 64,9 |

(282)

På grundlag af ovenstående bør de endelige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Virksomhed

Skadesmargen (%)

Dumpingmargen (%)

Endelig antidumpingtold (%)

Taiwan

Taiwan

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

—

0,0

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

104,4

5,1

5,1

Resttold

110,0

12,1

12,1

Folkerepublikken Kina

Folkerepublikken Kina

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

112,2

55,3

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

105,9

48,9

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Vejet gennemsnit (*3)

*3

93,1

41,9

41,9

Resttold (*4)

*4

127,1

64,9

64,9

| (283) | De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser. |
| --- | --- |

(283)

De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, og som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

| (284) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen. Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder: ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktionen, indenlandsk salg og eksportsalg i forbindelse med eksempelvis navneændringen eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Kommissionen opdaterer listen over virksomheder med individuel antidumpingtold, hvis der er grundlag herfor. |
| --- | --- |

(284)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen. Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, herunder: ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktionen, indenlandsk salg og eksportsalg i forbindelse med eksempelvis navneændringen eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Kommissionen opdaterer listen over virksomheder med individuel antidumpingtold, hvis der er grundlag herfor.

| (285) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(285)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«.

| (286) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(286)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (287) | I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(287)

I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

| (288) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(288)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings til stuksvejsning af austenitisk rustfrit stål, svarende til AISI-type 304, 304L 316, 316L 316Ti, 321 og 321H samt de tilsvarende kvaliteter i andre standarder, med største udvendige diameter på 406,4 mm og derunder, og en godstykkelse på 16 mm og derunder, med en gennemsnitlig overfladeruhed på mindst 0,8 mikrometer, uden flanger, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Kina og Taiwan. Varen er henhørende under KN-kode ex 7307 23 10 og ex 7307 23 90 (Taric-kode 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).

2.   De endelige antidumpingtoldsatser for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:

| Virksomhed | Endelig antidumpingtold (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Taiwan |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 | C175 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 | C176 |
| Alle andre virksomheder | 12,1 | C999 |
| Folkerepublikken Kina |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd | 30,7 | C180 |
| Alle andre samarbejdsvillige virksomheder: |
| Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd | 41,9 | C182 |
| Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co., Ltd | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd | 41,9 | C188 |
| Alle andre virksomheder | 64,9 | C999 |

Virksomhed

Endelig antidumpingtold (%)

Taric-tillægskode

Taiwan

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

C175

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

C176

Alle andre virksomheder

12,1

C999

Folkerepublikken Kina

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

C177

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd

30,7

C180

Alle andre samarbejdsvillige virksomheder:

Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd

41,9

C182

Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co., Ltd

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co., Ltd

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd

41,9

C188

Alle andre virksomheder

64,9

C999

3.   Hvis en eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at:

| a) | den ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. oktober 2014 til 30. september 2015) |
| --- | --- |

a)

den ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. oktober 2014 til 30. september 2015)

| b) | den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og at |
| --- | --- |

b)

den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og at

| c) | den faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen, kan tabellen i artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats for de virksomheder, der indgik i stikprøven. |
| --- | --- |

c)

den faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen, kan tabellen i artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats for de virksomheder, der indgik i stikprøven.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51).

2

(3)  
  EUT C 357 af 29.10.2015, s. 5.

3

(4)  Domstolens dom (Store Afdeling) af 8. september 2015, sag C-511/13 P, Philips Lighting Poland S.A., og Philips Lighting BV mod Rådet for Den Europæiske Union, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt), Osram GmbH, Europa-Kommissionen.

4

(5)  Kommissionens afgørelse 2013/440/EU af 20. august 2013 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af rørfittings af rustfrit stål til stuksvejsning, herunder også ufærdige varer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan (EUT L 223 af 21.8.2013, s. 13).

5

(6)  EU-India Bed Linen (sag AB-2000-13) præmis 76): »... brugen af udtrykket »vejet gennemsnit« kombineret med brugen af ord som »beløb« og »eksportører eller producenter« i flertal i ordlyden til artikel 2.2.2(ii) i [WTO's antidumpingaftale] antyder klart, at der bruges data fra flere end en eksportør eller producent. Vi konkluderer, at metoden til beregning af beløb eller SA&G og fortjeneste i denne bestemmelse kun kan benyttes, hvis der foreligger data for mere end en eksportør eller producent.«

6

(7)  Artikel 21.5 i appelorganets rapport om EU's endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, WT/DS397/AB/RW.

7

(8)  Det skal også bemærkes, at priserne i den kinesiske stålsektor i forvejen er fordrejede som følge af statsejede virksomheders aktiviteter og adskillige subsidieringsordninger. Jf. bl.a. Steel: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa, COM(2016) 155 final; Subsidies to Chinese Industry: State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy by Usha C. V. Haley and George T. Haley, Oxford University Press, USA, af 25. april 2013.

8

(9)  Denne metode blev accepteret af Retten i dennes dom af 16. december 2011, sag T-423/09, Dashiqiao mod Rådet, ECLI:EU:T:2011:764, præmis 34-50.

9

(*1)  Del af Yuli-Judd Group.

*1

(10)  Sammenligningen mellem ensartede varetyper solgt af de kinesiske eksporterende producenter og den taiwanesiske eksporterende producent, dvs. 45 varetyper, viser, at priserne på sømløse fittings fra Kina i gennemsnit er ca. 15 % højere end de gennemsnitlige priser på svejsede fittings fra Taiwan. I betragtning af den langt højere kvalitet af sømløst stål og indvikningen heraf på købsbeslutningen konkurrerer varerne således med hinanden, selv når man anvender en konkurrencebaseret test.

10

(11)  Se webstedet for the London Metal Exchange, https://www.lme.com/en-gb/metals/non-ferrous/nickel/.

11

(*2)  Del af Yuli-Judd Group.

*2

(*3)  Gælder for samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven: Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co., Ltd, Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co.,Ltd,, Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co., Ltd.,Yada Piping Solutions Co., Ltd.,Jiangsu Huayang Metal Pipes Co., Ltd.

*3

(*4)  Anvendes på ikke samarbejdsvillige virksomheder og Shanghai Max Fittings Co., Ltd. (tidligere virksomhed i stikprøven, der ophørte med at samarbejde).

*4

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/54

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/142

af 26. januar 2017

om 258. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

(1)

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

| (2) | Den 19. januar 2017 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at ændre et punkt på listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(2)

Den 19. januar 2017 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at ændre et punkt på listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Fungerende chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

---

(1)  
  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAG

Identifikationsoplysningerne i følgende punkt under overskriften »Fysiske personer« i bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres således:

»Malik Muhammad Ishaq (alias: Malik Ishaq). Adresse: Pakistan. Fødselsdato: ca. i 1959. Fødested: Rahim Yar Khan, Punjab-provinsen, Pakistan. Nationalitet: pakistansk. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 14. marts 2014. Andre oplysninger: a) Fysiske kendetegn: kraftig bygget med meget mørkebrune øjne, sort hår, mellemmørk hudfarve og et kraftigt sort skæg. b) Foto findes i INTERPOL-UN Security Council Special Notice. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 14.3.2014.« affattes således:

»Malik Muhammad Ishaq (alias: Malik Ishaq). Adresse: Pakistan. Fødselsdato: ca. i 1959. Fødested: Rahim Yar Khan, Punjab-provinsen, Pakistan. Nationalitet: pakistansk. Andre oplysninger: a) Fysiske kendetegn: kraftig bygget med meget mørkebrune øjne, sort hår, mellemmørk hudfarve og et kraftigt sort skæg. b) Foto findes i INTERPOL-UN Security Council Special Notice. Dræbt i Pakistan den 28. juli 2015. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 14.3.2014.«

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/56

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/143

af 26. januar 2017

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | IL | 197,9 |
| MA | 130,3 |
| SN | 268,2 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 188,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 205,8 |
| ZZ | 143,0 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 276,3 |
| TR | 243,9 |
| ZZ | 260,1 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,6 |
| MA | 45,0 |
| TN | 60,1 |
| TR | 74,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 83,8 |
| IL | 136,4 |
| JM | 109,0 |
| MA | 83,0 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 77,0 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 10 80 | CN | 145,5 |
| US | 124,9 |
| ZZ | 135,2 |
| 0808 30 90 | CL | 307,7 |
| CN | 92,7 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 159,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

IL

197,9

MA

130,3

SN

268,2

TR

158,7

ZZ

188,8

0707 00 05

MA

80,2

TR

205,8

ZZ

143,0

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

276,3

TR

243,9

ZZ

260,1

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,6

MA

45,0

TN

60,1

TR

74,6

ZZ

55,8

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

83,8

IL

136,4

JM

109,0

MA

83,0

TR

86,8

ZZ

99,8

0805 22 00

IL

139,7

MA

77,0

ZZ

108,4

0805 50 10

EG

85,5

TR

75,8

ZZ

80,7

0808 10 80

CN

145,5

US

124,9

ZZ

135,2

0808 30 90

CL

307,7

CN

92,7

TR

154,0

ZA

84,4

ZZ

159,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/58

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/144

af 26. januar 2017

om udstedelse af importlicenser for ris i forbindelse med de toldkontingenter, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 blev åbnet for delperioden januar 2017

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 (2) blev der åbnet en række toldkontingenter for import af ris og brudris, opdelt efter oprindelsesland og fordelt på flere delperioder samt fastsat bestemmelser om forvaltningen heraf, jf. bilag I til nævnte gennemførelsesforordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 (2) blev der åbnet en række toldkontingenter for import af ris og brudris, opdelt efter oprindelsesland og fordelt på flere delperioder samt fastsat bestemmelser om forvaltningen heraf, jf. bilag I til nævnte gennemførelsesforordning.

| (2) | Januar er den første delperiode for de kontingenter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a)-d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(2)

Januar er den første delperiode for de kontingenter, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a)-d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011.

| (3) | Det fremgår af meddelelserne i henhold til artikel 8, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i januar 2017, jf. nævnte gennemførelsesforordnings artikel 4, stk. 1, for kontingenterne med løbenummer 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4154 og 09.4166, omfatter en mængde, der overstiger den disponible mængde. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der udstedes importlicenser, idet de tildelingskoefficienter fastsættes, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3). |
| --- | --- |

(3)

Det fremgår af meddelelserne i henhold til artikel 8, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i januar 2017, jf. nævnte gennemførelsesforordnings artikel 4, stk. 1, for kontingenterne med løbenummer 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4154 og 09.4166, omfatter en mængde, der overstiger den disponible mængde. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der udstedes importlicenser, idet de tildelingskoefficienter fastsættes, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3).

| (4) | Det fremgår desuden af meddelelsen, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i januar 2017, jf. artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 og 09.4153, omfatter en mængde, der er mindre end den disponible mængde. |
| --- | --- |

(4)

Det fremgår desuden af meddelelsen, at de ansøgninger, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i januar 2017, jf. artikel 4, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 og 09.4153, omfatter en mængde, der er mindre end den disponible mængde.

| (5) | Derfor bør der for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 og 09.4166 fastsættes de samlede disponible mængder for den følgende kontingentdelperiode, jf. artikel 5, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011. |
| --- | --- |

(5)

Derfor bør der for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 og 09.4166 fastsættes de samlede disponible mængder for den følgende kontingentdelperiode, jf. artikel 5, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011.

| (6) | For at sikre en effektiv forvaltning af proceduren for udstedelse af importlicenser bør denne forordning træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen — |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en effektiv forvaltning af proceduren for udstedelse af importlicenser bør denne forordning træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   De ansøgninger om importlicenser for ris, der er indgivet i løbet af de første 10 arbejdsdage i januar 2017 for kontingenterne med løbenummer 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 — 09.4154 og 09.4166, der er omhandlet i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, giver ret til udstedelse af importlicenser for de ansøgte mængder efter anvendelse af den tildelingskoefficient, der er fastsat i bilaget til nærværende forordning.

2.   Den samlede disponible mængde for den følgende delperiode for kontingenterne med løbenummer 09.4127 — 09.4128 — 09.4148 — 09.4149 — 09.4150 — 09.4152 — 09.4153 — 09.4154 — 09.4112 — 09.4116 — 09.4117 — 09.4118 — 09.4119 og 09.4166, der er omhandlet i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011, er fastsat i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2017.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011 af 7. december 2011 om åbning og forvaltning af visse toldkontingenter for indførsel af ris og brudris (EUT L 325 af 8.12.2011, s. 6).

2

(3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAG

Mængder, der skal tildeles for delperioden januar 2017 og disponible mængder for den efterfølgende delperiode, jf. gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011

| a) | Kontingent for sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, jf. artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:








  Oprindelse | Løbenummer | Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017 | Samlet disponibel mængde for delperioden april 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| USA | 09.4127 | — (1) | 23 609 399 |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | 9 723 686 |
| Australien | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Andre oprindelser | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

a)

Kontingent for sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, jf. artikel 1, stk. 1, litra a), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:

Oprindelse

Løbenummer

Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017

Samlet disponibel mængde for delperioden april 2017 (kg)

USA

09.4127

— (1)

23 609 399

Thailand

09.4128

— (1)

9 723 686

Australien

09.4129

— (2)

1 019 000

Andre oprindelser

09.4130

— (2)

1 805 000

| b) | Kontingent for afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20, jf. artikel 1, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:








  Oprindelse | Løbenummer | Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017 | Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alle lande | 09.4148 | — (3) | 1 610 500 |

b)

Kontingent for afskallet ris henhørende under KN-kode 1006 20, jf. artikel 1, stk. 1, litra b), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:

Oprindelse

Løbenummer

Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017

Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2017 (kg)

Alle lande

09.4148

— (3)

1 610 500

| c) | Kontingent for brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:








  Oprindelse | Løbenummer | Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017 | Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailand | 09.4149 | — (4) | 51 446 110 |
| Australien | 09.4150 | — (4) | 15 205 790 |
| Guyana | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| USA | 09.4153 | — (4) | 8 931 576 |
| Andre oprindelser | 09.4154 | 15,766653 % | 6 000 002 |

c)

Kontingent for brudris henhørende under KN-kode 1006 40 00, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:

Oprindelse

Løbenummer

Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017

Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2017 (kg)

Thailand

09.4149

— (4)

51 446 110

Australien

09.4150

— (4)

15 205 790

Guyana

09.4152

— (5)

11 000 000

USA

09.4153

— (4)

8 931 576

Andre oprindelser

09.4154

15,766653 %

6 000 002

| d) | Kontingent for sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:








  Oprindelse | Løbenummer | Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017 | Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailand | 09.4112 | 0,740094 % | 0 |
| USA | 09.4116 | 1,705665 % | 0 |
| Indien | 09.4117 | 0,966338 % | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 0,722582 % | 0 |
| Andre oprindelser | 09.4119 | 0,793650 % | 0 |
| Alle lande | 09.4166 | 0,574956 % | 17 011 014 |

d)

Kontingent for sleben eller delvis sleben ris henhørende under KN-kode 1006 30, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra d), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1273/2011:

Oprindelse

Løbenummer

Tildelingskoefficient for delperioden januar 2017

Samlet disponibel mængde for delperioden juli 2017 (kg)

Thailand

09.4112

0,740094 %

0

USA

09.4116

1,705665 %

0

Indien

09.4117

0,966338 %

0

Pakistan

09.4118

0,722582 %

0

Andre oprindelser

09.4119

0,793650 %

0

Alle lande

09.4166

0,574956 %

17 011 014

---

(1)  De mængder, der er ansøgt om, er mindre end eller svarer til de disponible mængder: Alle ansøgningerne kan dermed godkendes.

(2)  Der er ingen disponibel mængde for denne delperiode.

(3)  De mængder, der er ansøgt om, er mindre end eller svarer til de disponible mængder: Alle ansøgningerne kan dermed godkendes.

(4)  De mængder, der er ansøgt om, er mindre end eller svarer til de disponible mængder: Alle ansøgningerne kan dermed godkendes.

(5)  Der er ikke anvendt nogen tildelingskoefficient for denne delperiode: Kommissionen har ikke modtaget meddelelser om licensansøgninger.

---

AFGØRELSER

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/62

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2017/145

af 25. januar 2017

om opretholdelse, med en begrænsning, i Den Europæiske Unions Tidende af referencen for den harmoniserede standard EN 14904:2006 »Belægninger til sportsarealer — Specifikation af indendørsbelægninger til forskellig sportsanvendelse« i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 af 9. marts 2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer og om ophævelse af Rådets direktiv 89/106/EØF (1), særlig artikel 18, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til forordning (EU) nr. 305/2011 skal harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 17, opfylde kravene i det harmoniserede system, der er fastsat i eller på grundlag af nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til forordning (EU) nr. 305/2011 skal harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 17, opfylde kravene i det harmoniserede system, der er fastsat i eller på grundlag af nævnte forordning.

| (2) | I marts 2006 vedtog Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) den harmoniserede standard EN 14904:2006 »Belægninger til sportsarealer — Specifikation af indendørsbelægninger til forskellig sportsanvendelse«. Referencen for standarden blev efterfølgende offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). |
| --- | --- |

(2)

I marts 2006 vedtog Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) den harmoniserede standard EN 14904:2006 »Belægninger til sportsarealer — Specifikation af indendørsbelægninger til forskellig sportsanvendelse«. Referencen for standarden blev efterfølgende offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2).

| (3) | Tyskland gjorde den 21. august 2015 formel indsigelse mod den harmoniserede standard EN 14904:2006. Den formelle indsigelse omhandlede note 1 i bilag ZA.1 til nævnte standard og vedrørte vurderingsmetoder og kriterier for andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP), og der krævedes en tilbagetrækning af referencen for standarden i Den Europæiske Unions Tidende eller, alternativt, en begrænsning, der indebærer, at note 1 i bilag ZA.1 til nævnte standard udelukkes fra den pågældende references anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(3)

Tyskland gjorde den 21. august 2015 formel indsigelse mod den harmoniserede standard EN 14904:2006. Den formelle indsigelse omhandlede note 1 i bilag ZA.1 til nævnte standard og vedrørte vurderingsmetoder og kriterier for andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP), og der krævedes en tilbagetrækning af referencen for standarden i Den Europæiske Unions Tidende eller, alternativt, en begrænsning, der indebærer, at note 1 i bilag ZA.1 til nævnte standard udelukkes fra den pågældende references anvendelsesområde.

| (4) | Ifølge Tyskland indeholder den pågældende standard ikke nogen harmoniserede metoder til vurdering af byggevarers ydeevne med hensyn til farlige stoffers væsentlige egenskaber, når det gælder andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP). I note 1 i bilag ZA.1 til nævnte standard hedder det således, at der kan gælde supplerende krav vedrørende farlige stoffer, herunder nationale love, for produkter, der er omfattet af standardens anvendelsesområde, og at alle disse skal være overholdt, hvor det er relevant. Tyskland påpegede, at de eneste specifikke bestemmelser vedrørende farlige stoffer i den pågældende standard (afsnit 5.5 og 5.6) vedrører formaldehyd og pentachlorphenol (PCP). |
| --- | --- |

(4)

Ifølge Tyskland indeholder den pågældende standard ikke nogen harmoniserede metoder til vurdering af byggevarers ydeevne med hensyn til farlige stoffers væsentlige egenskaber, når det gælder andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP). I note 1 i bilag ZA.1 til nævnte standard hedder det således, at der kan gælde supplerende krav vedrørende farlige stoffer, herunder nationale love, for produkter, der er omfattet af standardens anvendelsesområde, og at alle disse skal være overholdt, hvor det er relevant. Tyskland påpegede, at de eneste specifikke bestemmelser vedrørende farlige stoffer i den pågældende standard (afsnit 5.5 og 5.6) vedrører formaldehyd og pentachlorphenol (PCP).

| (5) | Efter Tysklands opfattelse udgør denne mangel en overtrædelse af artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 305/2011, da den pågældende standard ikke fuldt ud imødekommer de krav, som er fastsat i det relevante mandat, jf. artikel 18. |
| --- | --- |

(5)

Efter Tysklands opfattelse udgør denne mangel en overtrædelse af artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 305/2011, da den pågældende standard ikke fuldt ud imødekommer de krav, som er fastsat i det relevante mandat, jf. artikel 18.

| (6) | Tyskland understregede desuden betydningen af en hensigtsmæssig behandling af frigivelse af andre farlige stoffer, herunder flygtige organiske forbindelser, i de harmoniserede standarder, navnlig for de pågældende produkter. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland understregede desuden betydningen af en hensigtsmæssig behandling af frigivelse af andre farlige stoffer, herunder flygtige organiske forbindelser, i de harmoniserede standarder, navnlig for de pågældende produkter.

| (7) | Af disse grunde forlangte Tyskland, at referencen for den pågældende standard blev trukket tilbage, eller, alternativt, at den begrænses ved at udelukke note 1 i bilag ZA.1 fra standardens anvendelsesområde, for at gøre det muligt for medlemsstaterne at indføre nationale bestemmelser for vurdering af ydeevne med hensyn til de væsentlige egenskaber, for så vidt angår frigivelse af andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP). |
| --- | --- |

(7)

Af disse grunde forlangte Tyskland, at referencen for den pågældende standard blev trukket tilbage, eller, alternativt, at den begrænses ved at udelukke note 1 i bilag ZA.1 fra standardens anvendelsesområde, for at gøre det muligt for medlemsstaterne at indføre nationale bestemmelser for vurdering af ydeevne med hensyn til de væsentlige egenskaber, for så vidt angår frigivelse af andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP).

| (8) | Ved vurderingen af, om de fremsatte påstande kan antages til behandling, bør det fastslås, at hvis Tysklands alternative forlangende skulle forstås som et særskilt forlangende, der havde til formål at give medlemsstaterne mulighed for at indføre nationale foranstaltninger, der fastsætter supplerende krav, ville en sådan påstand ikke fokusere på indholdet af EN 14904:2006, og den burde derfor afvises. Da forlangendets ordlyd imidlertid klart vedrører begrænsningen af anvendelsesområdet for henvisningen til den pågældende standard, bør de dermed forbundne udtalelser fra Tyskland om konsekvenserne af en sådan begrænsning, kun anses for at være elementer i den argumentation, der indgår i den formelle indsigelse, og dermed ikke behandles særskilt. |
| --- | --- |

(8)

Ved vurderingen af, om de fremsatte påstande kan antages til behandling, bør det fastslås, at hvis Tysklands alternative forlangende skulle forstås som et særskilt forlangende, der havde til formål at give medlemsstaterne mulighed for at indføre nationale foranstaltninger, der fastsætter supplerende krav, ville en sådan påstand ikke fokusere på indholdet af EN 14904:2006, og den burde derfor afvises. Da forlangendets ordlyd imidlertid klart vedrører begrænsningen af anvendelsesområdet for henvisningen til den pågældende standard, bør de dermed forbundne udtalelser fra Tyskland om konsekvenserne af en sådan begrænsning, kun anses for at være elementer i den argumentation, der indgår i den formelle indsigelse, og dermed ikke behandles særskilt.

| (9) | I henhold til artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 305/2011 skal harmoniserede standarder udgøre metoderne og kriterierne for vurdering af ydeevnen for de produkter, som er omfattet af dem, med hensyn til deres væsentlige egenskaber. Som Tyskland har fremført, henviser note 1 i bilag ZA.1 til EN 14904:2006 ganske rigtigt blot til eksisterende nationale krav. I den henseende overholder EN 14904:2006 ikke i artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 305/2011. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 305/2011 skal harmoniserede standarder udgøre metoderne og kriterierne for vurdering af ydeevnen for de produkter, som er omfattet af dem, med hensyn til deres væsentlige egenskaber. Som Tyskland har fremført, henviser note 1 i bilag ZA.1 til EN 14904:2006 ganske rigtigt blot til eksisterende nationale krav. I den henseende overholder EN 14904:2006 ikke i artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 305/2011.

| (10) | Desuden har medlemsstaterne ifølge Domstolens praksis (3) ikke ret til at indføre nationale bestemmelser om vurdering af ydeevne med hensyn til de væsentlige egenskaber, som rækker ud over, hvad der er indeholdt i de harmoniserede standarder, når det gælder markedsføringen eller anvendelsen af de byggevarer, der er omfattet af dem. Indholdet af EN 14904:2006 er således også i strid med disse principper. |
| --- | --- |

(10)

Desuden har medlemsstaterne ifølge Domstolens praksis (3) ikke ret til at indføre nationale bestemmelser om vurdering af ydeevne med hensyn til de væsentlige egenskaber, som rækker ud over, hvad der er indeholdt i de harmoniserede standarder, når det gælder markedsføringen eller anvendelsen af de byggevarer, der er omfattet af dem. Indholdet af EN 14904:2006 er således også i strid med disse principper.

| (11) | Derfor og i betragtning af det forhold, at forordninger gælder umiddelbart, bør note 1 i bilag ZA.1 til EN 14904:2006 ikke finde anvendelse, uafhængigt af resultatet af denne formelle indsigelsesprocedure. |
| --- | --- |

(11)

Derfor og i betragtning af det forhold, at forordninger gælder umiddelbart, bør note 1 i bilag ZA.1 til EN 14904:2006 ikke finde anvendelse, uafhængigt af resultatet af denne formelle indsigelsesprocedure.

| (12) | Men da Domstolens praksis (4) bekræfter den udtømmende karakter af det harmoniserede system, der blev indført ved forordning (EU) nr. 305/2011, indebærer ugyldigheden af note 1 i bilag ZA.1 til EN 14904:2006 ikke, at medlemsstater kan vedtage nationale bestemmelser med henblik på vurdering af ydeevne med hensyn til farlige stoffers væsentlige egenskaber for så vidt angår frigivelse af andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP). |
| --- | --- |

(12)

Men da Domstolens praksis (4) bekræfter den udtømmende karakter af det harmoniserede system, der blev indført ved forordning (EU) nr. 305/2011, indebærer ugyldigheden af note 1 i bilag ZA.1 til EN 14904:2006 ikke, at medlemsstater kan vedtage nationale bestemmelser med henblik på vurdering af ydeevne med hensyn til farlige stoffers væsentlige egenskaber for så vidt angår frigivelse af andre farlige stoffer end formaldehyd eller pentachlorphenol (PCP).

| (13) | På grundlag af indholdet af EN 14904:2006 og de oplysninger, som er fremlagt af Tyskland, af de øvrige medlemsstater, af CEN og af erhvervsgrenen, og efter høring af det udvalg, der er nedsat ved artikel 64 i forordning (EU) nr. 305/2011 og artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (5), bør det bemærkes, at der ikke er fremsat væsentlige indsigelser mod den fortsatte offentliggørelse af referencen for den pågældende standard i Den Europæiske Unions Tidende. Udelukkelsen af note 1 i bilag ZA.1 fra anvendelsesområdet for referencen, som er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, er blevet mødt med betænkelighed baseret på en fortolkning af Domstolens praksis, ifølge hvilken medlemsstaterne — hvis de mener, at et produkts sikkerhed ikke er tilstrækkeligt sikret — har lov til at fastsætte krav, der begrænser de pågældende produkters frie bevægelighed. Domstolen har imidlertid selv allerede fastslået, at en sådan fortolkning ville sætte spørgsmålstegn ved harmoniseringens effektive virkning (»effet utile«) inden for dette område (6). |
| --- | --- |

(13)

På grundlag af indholdet af EN 14904:2006 og de oplysninger, som er fremlagt af Tyskland, af de øvrige medlemsstater, af CEN og af erhvervsgrenen, og efter høring af det udvalg, der er nedsat ved artikel 64 i forordning (EU) nr. 305/2011 og artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 (5), bør det bemærkes, at der ikke er fremsat væsentlige indsigelser mod den fortsatte offentliggørelse af referencen for den pågældende standard i Den Europæiske Unions Tidende. Udelukkelsen af note 1 i bilag ZA.1 fra anvendelsesområdet for referencen, som er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, er blevet mødt med betænkelighed baseret på en fortolkning af Domstolens praksis, ifølge hvilken medlemsstaterne — hvis de mener, at et produkts sikkerhed ikke er tilstrækkeligt sikret — har lov til at fastsætte krav, der begrænser de pågældende produkters frie bevægelighed. Domstolen har imidlertid selv allerede fastslået, at en sådan fortolkning ville sætte spørgsmålstegn ved harmoniseringens effektive virkning (»effet utile«) inden for dette område (6).

| (14) | Den påståede ufuldstændige karakter af den pågældende standard bør derfor ikke betragtes som en tilstrækkelig grund til at acceptere Tysklands første forlangende, en fuldstændig tilbagetrækning af referencen for standard EN 14904:2006 fra Den Europæiske Unions Tidende. Dette forlangende bør derfor afvises. |
| --- | --- |

(14)

Den påståede ufuldstændige karakter af den pågældende standard bør derfor ikke betragtes som en tilstrækkelig grund til at acceptere Tysklands første forlangende, en fuldstændig tilbagetrækning af referencen for standard EN 14904:2006 fra Den Europæiske Unions Tidende. Dette forlangende bør derfor afvises.

| (15) | Hvad angår det alternative forlangende om at begrænse referencen ved at udelukke note 1 i bilag ZA.1 fra standardens anvendelsesområde, bør det først bemærkes, at denne bestemmelse, som allerede påvist, ikke må finde anvendelse, uafhængigt af resultatet af denne formelle indsigelsesprocedure. Af klarhedshensyn er det imidlertid nødvendigt udtrykkeligt at udelukke den ugyldige bestemmelse fra referencen. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår det alternative forlangende om at begrænse referencen ved at udelukke note 1 i bilag ZA.1 fra standardens anvendelsesområde, bør det først bemærkes, at denne bestemmelse, som allerede påvist, ikke må finde anvendelse, uafhængigt af resultatet af denne formelle indsigelsesprocedure. Af klarhedshensyn er det imidlertid nødvendigt udtrykkeligt at udelukke den ugyldige bestemmelse fra referencen.

| (16) | Referencen for standard EN 14904:2006 bør derfor opretholdes, men det er nødvendigt at indføre en begrænsning, der udelukker note 1 i bilag ZA.1 til standarden fra standardens anvendelsesområde — |
| --- | --- |

(16)

Referencen for standard EN 14904:2006 bør derfor opretholdes, men det er nødvendigt at indføre en begrænsning, der udelukker note 1 i bilag ZA.1 til standarden fra standardens anvendelsesområde —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Referencen for den harmoniserede standard EN 14904:2006 »Belægninger til sportsarealer — Specifikation af indendørsbelægninger til forskellig sportsanvendelse« opretholdes med en begrænsning.

Kommissionen tilføjer følgende begrænsning i listen over referencer for harmoniserede standarder, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende: »Note 1 i bilag ZA.1 til standard EN 14904:2006 udelukkes fra den offentliggjorte references anvendelsesområde.«

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 2017.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 88 af 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Rådets direktiv 89/106/EØF (EUT C 304 af 13.12.2006, s. 1). Seneste offentliggørelse: Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 305/2011 om fastlæggelse af harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer og om ophævelse af Rådets direktiv 89/106/EØF (EUT C 398 af 28.10.2016, s. 7).

2

(3)  Jf. især Domstolens dom af 16. oktober 2014, Kommissionen mod Tyskland, C-100/13, ECLI:EU:C:2014:2293, præmis 55 ff.

3

(4)  Jf. Domstolens dom i sag C-100/13, Kommissionen mod Tyskland, præmis 62.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12).

5

(6)  Jf. Domstolens dom i sag C-100/13, Kommissionen mod Tyskland, præmis 60.

6

---

HENSTILLINGER

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/65

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2017/146

af 21. december 2016

vedrørende retsstatsprincippet i Polen, der supplerer Kommissionens henstilling (EU) 2016/1374

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 27. juli 2016 vedtog Kommissionen en henstilling vedrørende retsstatsprincippet i Polen (1), hvori den redegjorde for sine betænkeligheder med hensyn til forfatningsdomstolen og anbefalede, hvordan betænkelighederne burde tackles. |
| --- | --- |

(1)

Den 27. juli 2016 vedtog Kommissionen en henstilling vedrørende retsstatsprincippet i Polen (1), hvori den redegjorde for sine betænkeligheder med hensyn til forfatningsdomstolen og anbefalede, hvordan betænkelighederne burde tackles.

| (2) | Kommissionens henstilling blev vedtaget inden for retsstatsrammen (2). Retsstatsrammen fastsætter, hvordan Kommissionen skal reagere, hvis der i en EU-medlemsstat er klare tegn på en trussel mod retsstatsprincippet, og forklarer de principper, som retsstatsprincippet indebærer. Retsstatsrammen udstikker retningslinjer for en dialog mellem Kommissionen og medlemsstaten med henblik på at forebygge fremkomsten af en systemisk trussel mod retsstatsprincippet, som vil kunne udvikle sig til en »klar risiko for et alvorligt brud«, der potentielt vil kunne udløse iværksættelsen af »proceduren i henhold til artikel 7 i TEU«. Hvis der er klare tegn på en systemisk trussel mod retsstatsprincippet i en medlemsstat, kan Kommissionen indlede en dialog med denne medlemsstat inden for retsstatsrammen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens henstilling blev vedtaget inden for retsstatsrammen (2). Retsstatsrammen fastsætter, hvordan Kommissionen skal reagere, hvis der i en EU-medlemsstat er klare tegn på en trussel mod retsstatsprincippet, og forklarer de principper, som retsstatsprincippet indebærer. Retsstatsrammen udstikker retningslinjer for en dialog mellem Kommissionen og medlemsstaten med henblik på at forebygge fremkomsten af en systemisk trussel mod retsstatsprincippet, som vil kunne udvikle sig til en »klar risiko for et alvorligt brud«, der potentielt vil kunne udløse iværksættelsen af »proceduren i henhold til artikel 7 i TEU«. Hvis der er klare tegn på en systemisk trussel mod retsstatsprincippet i en medlemsstat, kan Kommissionen indlede en dialog med denne medlemsstat inden for retsstatsrammen.

| (3) | Den Europæiske Union bygger på et fælles sæt værdier, der er forankret i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og som omfatter respekten for retsstatsprincippet. Udover at have til opgave at sikre overholdelsen af EU-lovgivningen er Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og Rådet ansvarlig for at garantere Unionens fælles værdier. |
| --- | --- |

(3)

Den Europæiske Union bygger på et fælles sæt værdier, der er forankret i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og som omfatter respekten for retsstatsprincippet. Udover at have til opgave at sikre overholdelsen af EU-lovgivningen er Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og Rådet ansvarlig for at garantere Unionens fælles værdier.

| (4) | Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis samt en række dokumenter, som Europarådet har udarbejdet, og som navnlig bygger på ekspertisen i Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (»Venedigkommissionen«), indeholder en ikke-udtømmende liste over disse principper, hvori retsstatsprincippet grundlæggende defineres som en fælles værdi i Unionen, jf. artikel 2 i TEU. Disse principper omfatter legalitetsprincippet, der indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk procedure for vedtagelse af love, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, uafhængige og upartiske domstole, effektiv domstolsprøvelse, hvorved det bl.a. kontrolleres, at de grundlæggende rettigheder er overholdt, og lighed for loven (3). Ud over at sikre overholdelsen af disse principper og værdier er de statslige institutioner også forpligtet til at arbejde loyalt sammen. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Unions Domstols og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis samt en række dokumenter, som Europarådet har udarbejdet, og som navnlig bygger på ekspertisen i Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (»Venedigkommissionen«), indeholder en ikke-udtømmende liste over disse principper, hvori retsstatsprincippet grundlæggende defineres som en fælles værdi i Unionen, jf. artikel 2 i TEU. Disse principper omfatter legalitetsprincippet, der indebærer en gennemsigtig, ansvarlig, demokratisk og pluralistisk procedure for vedtagelse af love, retssikkerhed, forbud mod vilkårlighed i den offentlige forvaltning, uafhængige og upartiske domstole, effektiv domstolsprøvelse, hvorved det bl.a. kontrolleres, at de grundlæggende rettigheder er overholdt, og lighed for loven (3). Ud over at sikre overholdelsen af disse principper og værdier er de statslige institutioner også forpligtet til at arbejde loyalt sammen.

| (5) | Kommissionen redegjorde i sin henstilling af 27. juli 2016 for de omstændigheder, hvorunder den den 13. januar 2016 besluttede at foretage en undersøgelse i henhold til retsstatsrammen, og hvorunder den den 1. juni 2016 vedtog en udtalelse om Polens overholdelse af retsstatsprincippet. Det blev i henstillingen også forklaret, at kontakterne mellem Kommissionen og den polske regering ikke kunne fjerne Kommissionens betænkeligheder. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen redegjorde i sin henstilling af 27. juli 2016 for de omstændigheder, hvorunder den den 13. januar 2016 besluttede at foretage en undersøgelse i henhold til retsstatsrammen, og hvorunder den den 1. juni 2016 vedtog en udtalelse om Polens overholdelse af retsstatsprincippet. Det blev i henstillingen også forklaret, at kontakterne mellem Kommissionen og den polske regering ikke kunne fjerne Kommissionens betænkeligheder.

| (6) | Kommissionen fastslog i sin henstilling, at der var en systemisk trussel mod retsstaten i Polen, og anbefalede, at de polske myndigheder hurtigst muligt iværksatte passende tiltag for at imødegå denne trussel. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog i sin henstilling, at der var en systemisk trussel mod retsstaten i Polen, og anbefalede, at de polske myndigheder hurtigst muligt iværksatte passende tiltag for at imødegå denne trussel.

| (7) | Kommissionen anbefalede navnlig, at de polske myndigheder a) til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015, ifølge hvilke de tre dommere, som på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, kan påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, ikke påbegynder deres hverv b) kundgør og til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 9. marts 2016 og sikrer, at kundgørelsen af kommende afgørelser sker automatisk og ikke er afhængig af en beslutning fra den udøvende eller lovgivende magt c) sikrer, at enhver reform af loven om forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelser, herunder afgørelserne af 3. og 9. december 2015 og afgørelsen af 9. marts 2016, og tager hensyn til Venedigkommissionens udtalelse og sikrer, at effektiviteten af forfatningsdomstolen som garant for forfatningen ikke undergraves af betingelser d) sikrer, at forfatningsdomstolen kan prøve foreneligheden af den nye lov om forfatningsdomstolen af 22. juli 2016, inden den træder i kraft, og kundgør og fuldt ud gennemfører forfatningsdomstolens afgørelse i den forbindelse e) afstår fra handlinger og erklæringer, som kunne undergrave forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen anbefalede navnlig, at de polske myndigheder a) til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015, ifølge hvilke de tre dommere, som på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, kan påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, ikke påbegynder deres hverv b) kundgør og til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 9. marts 2016 og sikrer, at kundgørelsen af kommende afgørelser sker automatisk og ikke er afhængig af en beslutning fra den udøvende eller lovgivende magt c) sikrer, at enhver reform af loven om forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelser, herunder afgørelserne af 3. og 9. december 2015 og afgørelsen af 9. marts 2016, og tager hensyn til Venedigkommissionens udtalelse og sikrer, at effektiviteten af forfatningsdomstolen som garant for forfatningen ikke undergraves af betingelser d) sikrer, at forfatningsdomstolen kan prøve foreneligheden af den nye lov om forfatningsdomstolen af 22. juli 2016, inden den træder i kraft, og kundgør og fuldt ud gennemfører forfatningsdomstolens afgørelse i den forbindelse e) afstår fra handlinger og erklæringer, som kunne undergrave forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet.

| (8) | Kommissionen opfordrede den polske regering til at løse de problemer, der er konstateret i henstillingen, inden for tre måneder, samt til at underrette Kommissionen om de tiltag, der iværksættes med henblik herpå. Kommissionen bemærkede, at den fortsat er rede til at føre en konstruktiv dialog med den polske regering. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen opfordrede den polske regering til at løse de problemer, der er konstateret i henstillingen, inden for tre måneder, samt til at underrette Kommissionen om de tiltag, der iværksættes med henblik herpå. Kommissionen bemærkede, at den fortsat er rede til at føre en konstruktiv dialog med den polske regering.

| (9) | Den 30. juli 2016 undertegnede præsidenten loven af 22. juli 2016, der blev kundgjort i den polske statstidende den 1. august 2016. |
| --- | --- |

(9)

Den 30. juli 2016 undertegnede præsidenten loven af 22. juli 2016, der blev kundgjort i den polske statstidende den 1. august 2016.

| (10) | Den 11. august 2016 vedtog forfatningsdomstolen en afgørelse om loven af 22. juli 2016 (4). Ifølge afgørelsen var en række bestemmelser i denne lov, der alle blev identificeret som problematiske i Kommissionens henstilling, forfatningsstridige. Grundene til, at de var forfatningsstridige, var navnlig principperne om magtfordeling og -balance (5), domstolenes og retternes uafhængighed af andre magter (5), dommernes uafhængighed (6) og princippet om offentlige institutioners integritet og effektivitet (7). Den polske regering anerkendte dog ikke gyldigheden af denne afgørelse og kundgjorde den ikke i statstidende. |
| --- | --- |

(10)

Den 11. august 2016 vedtog forfatningsdomstolen en afgørelse om loven af 22. juli 2016 (4). Ifølge afgørelsen var en række bestemmelser i denne lov, der alle blev identificeret som problematiske i Kommissionens henstilling, forfatningsstridige. Grundene til, at de var forfatningsstridige, var navnlig principperne om magtfordeling og -balance (5), domstolenes og retternes uafhængighed af andre magter (5), dommernes uafhængighed (6) og princippet om offentlige institutioners integritet og effektivitet (7). Den polske regering anerkendte dog ikke gyldigheden af denne afgørelse og kundgjorde den ikke i statstidende.

| (11) | Den 16. august 2016 kundgjorde den polske regering 21 afgørelser, som forfatningsdomstolen havde afsagt i perioden fra den 6. april 2016 til den 19. juli 2016. Kundgørelsen af disse afgørelser synes at have været baseret på artikel 89 i lov af 22. juli 2016, ifølge hvilken »domstolens afgørelser, der er afsagt i strid med bestemmelserne i loven om forfatningsdomstolen af 25. juni 2015 før den 20. juli 2016, kundgøres inden 30 dage fra denne lovs ikrafttræden med undtagelse af afgørelser vedrørende normative retsakter, som er ophørt med at have virkning«. Denne bestemmelse var blandt dem, der blev erklæret forfatningsstridige af forfatningsdomstolen ved dens afgørelse af 11. august 2016. Endvidere er hverken afgørelserne af 9. marts 2016 og 11. august 2016 eller de 16 afgørelser, der er afsagt efter den 11. august 2016, blevet kundgjort af regeringen. |
| --- | --- |

(11)

Den 16. august 2016 kundgjorde den polske regering 21 afgørelser, som forfatningsdomstolen havde afsagt i perioden fra den 6. april 2016 til den 19. juli 2016. Kundgørelsen af disse afgørelser synes at have været baseret på artikel 89 i lov af 22. juli 2016, ifølge hvilken »domstolens afgørelser, der er afsagt i strid med bestemmelserne i loven om forfatningsdomstolen af 25. juni 2015 før den 20. juli 2016, kundgøres inden 30 dage fra denne lovs ikrafttræden med undtagelse af afgørelser vedrørende normative retsakter, som er ophørt med at have virkning«. Denne bestemmelse var blandt dem, der blev erklæret forfatningsstridige af forfatningsdomstolen ved dens afgørelse af 11. august 2016. Endvidere er hverken afgørelserne af 9. marts 2016 og 11. august 2016 eller de 16 afgørelser, der er afsagt efter den 11. august 2016, blevet kundgjort af regeringen.

| (12) | Den 18. august 2016 orienterede den polske anklagemyndighed om iværksættelsen af en strafferetlig undersøgelse mod formanden for forfatningsdomstolen for ikke have tilladt tre dommere, der var blevet udnævnt af den nye lovgivende forsamling i december 2015, at påbegynde deres hverv. |
| --- | --- |

(12)

Den 18. august 2016 orienterede den polske anklagemyndighed om iværksættelsen af en strafferetlig undersøgelse mod formanden for forfatningsdomstolen for ikke have tilladt tre dommere, der var blevet udnævnt af den nye lovgivende forsamling i december 2015, at påbegynde deres hverv.

| (13) | Den 14. september 2016 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om situationen i Polen (8), hvori den polske regering bl.a. blev opfordret til at samarbejde med Kommissionen i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde som fastsat i traktaten og til at anvende den frist på tre måneder, som Kommissionen havde indrømmet den, til at tage kontakt med alle partier, der er repræsenteret i Sejm, for at finde et kompromis, som ville løse den igangværende forfatningskrise med fuld respekt for Venedigkommissionens udtalelse og Kommissionens henstilling. |
| --- | --- |

(13)

Den 14. september 2016 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om situationen i Polen (8), hvori den polske regering bl.a. blev opfordret til at samarbejde med Kommissionen i overensstemmelse med princippet om loyalt samarbejde som fastsat i traktaten og til at anvende den frist på tre måneder, som Kommissionen havde indrømmet den, til at tage kontakt med alle partier, der er repræsenteret i Sejm, for at finde et kompromis, som ville løse den igangværende forfatningskrise med fuld respekt for Venedigkommissionens udtalelse og Kommissionens henstilling.

| (14) | Den 30. september 2016 fremlagde en gruppe af medlemmer af Sejm et nyt lovforslag om status for dommerne ved forfatningsdomstolen. Forslaget indeholder bestemmelser om rettighederne og pligterne for dommerne ved forfatningsdomstolen, ordningerne for udnævnelse af dommere til forfatningsdomstolen, deres mandat og udtræden af tjenesten og spørgsmål vedrørende immunitet, personlig integritet og det disciplinære ansvar, de kan ifalde. |
| --- | --- |

(14)

Den 30. september 2016 fremlagde en gruppe af medlemmer af Sejm et nyt lovforslag om status for dommerne ved forfatningsdomstolen. Forslaget indeholder bestemmelser om rettighederne og pligterne for dommerne ved forfatningsdomstolen, ordningerne for udnævnelse af dommere til forfatningsdomstolen, deres mandat og udtræden af tjenesten og spørgsmål vedrørende immunitet, personlig integritet og det disciplinære ansvar, de kan ifalde.

| (15) | Den 14. oktober 2016 vedtog Venedigkommissionen sin udtalelse om loven af 22. juli 2016 (9). Det blev i udtalelsen bemærket, at loven indeholder visse forbedringer sammenlignet med loven af 22. december 2015, der havde været genstand for Venedigkommissionens udtalelse fra marts 2016. Det fremgik dog af udtalelsen, at disse forbedringer ikke var vidtgående nok, fordi andre bestemmelser i loven i den vedtagne form i væsentlig grad ville forsinke og hindre forfatningsdomstolens arbejde og sandsynligvis gøre dens arbejde ineffektivt samt undergrave dens uafhængighed gennem overdreven lovgivningsmæssig og udøvende kontrol med dens hverv. Sådanne andre bestemmelser omfatter f.eks. bestemmelser om udsættelse af en sag i op til seks måneder efter begæring fra fire dommere, om generalstatsadvokatens mulighed for at blokere en høring i tilfælde af sit fravær eller om suspension af alle forfatningssager i seks måneder efterfulgt af fornyet registrering. Udtalelsen kritiserede også den ordning, hvorefter ansøgere til embedet som formand for forfatningsdomstolen skal godkendes af præsidenten, hvilket ville føre til en situation, hvor der udnævnes en ansøger, som ikke nyder støtte fra et betydeligt antal dommere. Endvidere har premierministerens kontor uden noget forfatningsmæssigt eller retligt grundlag angiveligt kontrolleret gyldigheden af forfatningsdomstolens afgørelser ved at nægte at kundgøre dem. Det understreges også i udtalelsen, at problemet med udnævnelsen af dommere ikke er blevet løst som anbefalet, og at gennemførelsen af bestemmelsen i loven af 22. juli 2016 om, at formanden for forfatningsdomstolen skal tildele sager til de dommere, der blev udnævnt i december, ville være i strid medforfatningsdomstolens afgørelser, der er universelt bindende og dermed gælder for alle statslige myndigheder, herunder forfatningsdomstolen og dens formand. Udtalelsen konkluderede, at det polske parlament ved at vedtage loven tillagde sig beføjelser til at foretage en revision af forfatningen, som den ikke havde, når den optrådte som den ordinære lovgivende forsamling. Ifølge udtalelsen fortsatte det polske parlament og den polske regering med at bestride forfatningsdomstolens position som den sidste retsinstans i forfatningsspørgsmål og tillagde sig selv denne myndighed. De skabte nye hindringer for, at forfatningsdomstolen kunne varetage sit hverv effektivt, og handlede med henblik på yderligere at undergrave dens uafhængighed. Ved at forlænge forfatningskrisen lagde de hindringer i vejen for forfatningsdomstolen, der ifølge udtalelsen ikke kan udføre sin forfatningsmæssige rolle som vogter af demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne. Den polske regering besluttede ikke at deltage i Venedigkommissionens møde den 14. oktober 2016, da den fandt, at udtalelsen fra Venedigkommissionen var ensidig og ikke tog hensyn til regeringens holdning. |
| --- | --- |

(15)

Den 14. oktober 2016 vedtog Venedigkommissionen sin udtalelse om loven af 22. juli 2016 (9). Det blev i udtalelsen bemærket, at loven indeholder visse forbedringer sammenlignet med loven af 22. december 2015, der havde været genstand for Venedigkommissionens udtalelse fra marts 2016. Det fremgik dog af udtalelsen, at disse forbedringer ikke var vidtgående nok, fordi andre bestemmelser i loven i den vedtagne form i væsentlig grad ville forsinke og hindre forfatningsdomstolens arbejde og sandsynligvis gøre dens arbejde ineffektivt samt undergrave dens uafhængighed gennem overdreven lovgivningsmæssig og udøvende kontrol med dens hverv. Sådanne andre bestemmelser omfatter f.eks. bestemmelser om udsættelse af en sag i op til seks måneder efter begæring fra fire dommere, om generalstatsadvokatens mulighed for at blokere en høring i tilfælde af sit fravær eller om suspension af alle forfatningssager i seks måneder efterfulgt af fornyet registrering. Udtalelsen kritiserede også den ordning, hvorefter ansøgere til embedet som formand for forfatningsdomstolen skal godkendes af præsidenten, hvilket ville føre til en situation, hvor der udnævnes en ansøger, som ikke nyder støtte fra et betydeligt antal dommere. Endvidere har premierministerens kontor uden noget forfatningsmæssigt eller retligt grundlag angiveligt kontrolleret gyldigheden af forfatningsdomstolens afgørelser ved at nægte at kundgøre dem. Det understreges også i udtalelsen, at problemet med udnævnelsen af dommere ikke er blevet løst som anbefalet, og at gennemførelsen af bestemmelsen i loven af 22. juli 2016 om, at formanden for forfatningsdomstolen skal tildele sager til de dommere, der blev udnævnt i december, ville være i strid medforfatningsdomstolens afgørelser, der er universelt bindende og dermed gælder for alle statslige myndigheder, herunder forfatningsdomstolen og dens formand. Udtalelsen konkluderede, at det polske parlament ved at vedtage loven tillagde sig beføjelser til at foretage en revision af forfatningen, som den ikke havde, når den optrådte som den ordinære lovgivende forsamling. Ifølge udtalelsen fortsatte det polske parlament og den polske regering med at bestride forfatningsdomstolens position som den sidste retsinstans i forfatningsspørgsmål og tillagde sig selv denne myndighed. De skabte nye hindringer for, at forfatningsdomstolen kunne varetage sit hverv effektivt, og handlede med henblik på yderligere at undergrave dens uafhængighed. Ved at forlænge forfatningskrisen lagde de hindringer i vejen for forfatningsdomstolen, der ifølge udtalelsen ikke kan udføre sin forfatningsmæssige rolle som vogter af demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne. Den polske regering besluttede ikke at deltage i Venedigkommissionens møde den 14. oktober 2016, da den fandt, at udtalelsen fra Venedigkommissionen var ensidig og ikke tog hensyn til regeringens holdning.

| (16) | Den 26. oktober 2016 fremlagde en gruppe medlemmer af Sejm et nyt lovforslag om forfatningsdomstolens organisation og de sager, den behandler. Forslaget indeholder detaljerede bestemmelser om forfatningsdomstolens organisation og de sager, den behandler, herunder nye regler om valg af formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen. Forslaget supplerer det lovforslag om status for dommerne ved forfatningsdomstolen, der blev fremlagt i Sejm den 30. september 2016 (se ovenfor). Begge lovforslag er nært knyttet til hinanden og har til formål at erstatte loven af 22. juli 2016. |
| --- | --- |

(16)

Den 26. oktober 2016 fremlagde en gruppe medlemmer af Sejm et nyt lovforslag om forfatningsdomstolens organisation og de sager, den behandler. Forslaget indeholder detaljerede bestemmelser om forfatningsdomstolens organisation og de sager, den behandler, herunder nye regler om valg af formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen. Forslaget supplerer det lovforslag om status for dommerne ved forfatningsdomstolen, der blev fremlagt i Sejm den 30. september 2016 (se ovenfor). Begge lovforslag er nært knyttet til hinanden og har til formål at erstatte loven af 22. juli 2016.

| (17) | Den 27. oktober 2016 svarede den polske regering på Kommissionens henstilling inden den frist på tre måneder, der var fastsat heri. Svaret afviger på alle punkter fra den holdning, som der er givet udtryk for i henstillingen, og der bebudes ingen nye foranstaltninger til at imødegå de bekymringer vedrørende overholdelsen af retsstatsprincippet, som Kommissionen har taget op. |
| --- | --- |

(17)

Den 27. oktober 2016 svarede den polske regering på Kommissionens henstilling inden den frist på tre måneder, der var fastsat heri. Svaret afviger på alle punkter fra den holdning, som der er givet udtryk for i henstillingen, og der bebudes ingen nye foranstaltninger til at imødegå de bekymringer vedrørende overholdelsen af retsstatsprincippet, som Kommissionen har taget op.

| (18) | Den 31. oktober 2016 vedtog FN's Menneskerettighedskomité afsluttende bemærkninger om den syvende periodiske rapport om Polen. Den udtrykte bekymringer over lovgivningsreformernes negative virkning, herunder ændringerne af loven om forfatningsdomstolen fra november og december 2015 og juli 2016, og tilsidesættelsen af forfatningsdomstolens afgørelser, funktion og uafhængighed og gennemførelsen af konventionen. Komitéen udtrykte også bekymring over, at premierministeren havde nægtet at kundgøre forfatningsdomstolens afgørelser fra marts og august 2016, og over regeringens bestræbelser på at ændre forfatningsdomstolens sammensætning på en måde, som forfatningsdomstolen havde anset for forfatningsstridig, og over de sager, der var indledt mod forfatningsdomstolens formand for påstået magtmisbrug. Komitéen konkluderede, at Polen burde sikre respekt for og beskyttelse af forfatningsdomstolens og dens dommeres integritet og uafhængighed og sikre gennemførelsen af alle dens afgørelser. Komitéen opfordrede indtrængende Polen til straks at kundgøre alle forfatningsdomstolens afgørelser, afstå fra at indføre foranstaltninger, der hindrer dens effektive funktion, og sikre en gennemsigtig og upartisk proces for udnævnelse af dens medlemmer og garanti for uopsigelighed, der opfylder alle krav om legalitet i henhold til indenlandsk ret og folkeretten. |
| --- | --- |

(18)

Den 31. oktober 2016 vedtog FN's Menneskerettighedskomité afsluttende bemærkninger om den syvende periodiske rapport om Polen. Den udtrykte bekymringer over lovgivningsreformernes negative virkning, herunder ændringerne af loven om forfatningsdomstolen fra november og december 2015 og juli 2016, og tilsidesættelsen af forfatningsdomstolens afgørelser, funktion og uafhængighed og gennemførelsen af konventionen. Komitéen udtrykte også bekymring over, at premierministeren havde nægtet at kundgøre forfatningsdomstolens afgørelser fra marts og august 2016, og over regeringens bestræbelser på at ændre forfatningsdomstolens sammensætning på en måde, som forfatningsdomstolen havde anset for forfatningsstridig, og over de sager, der var indledt mod forfatningsdomstolens formand for påstået magtmisbrug. Komitéen konkluderede, at Polen burde sikre respekt for og beskyttelse af forfatningsdomstolens og dens dommeres integritet og uafhængighed og sikre gennemførelsen af alle dens afgørelser. Komitéen opfordrede indtrængende Polen til straks at kundgøre alle forfatningsdomstolens afgørelser, afstå fra at indføre foranstaltninger, der hindrer dens effektive funktion, og sikre en gennemsigtig og upartisk proces for udnævnelse af dens medlemmer og garanti for uopsigelighed, der opfylder alle krav om legalitet i henhold til indenlandsk ret og folkeretten.

| (19) | Den 7. november 2016 afsagde forfatningsdomstolen en afgørelse om, at bestemmelserne i loven af 22. juli 2016 vedrørende udvælgelsen af formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen var i overensstemmelse med forfatningen (10). Det bemærkes, at eftersom tre dommere ved forfatningsdomstolen havde nægtet at deltage i sagen (11), og de tre dommere, som på lovlig vis var blevet udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke havde påbegyndt deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, var forfatningsdomstolen nødsaget til at ændre sin sammensætning fra et fuldt dommerkollegium til deltagelse af fem dommere for at træffe afgørelse i plenum. Siden den 11. august 2016 har forfatningsdomstolen ikke været i stand til at træffe afgørelse i plenum. Den 10. november 2016 måtte behandlingen af sagen i plenum udsættes, da der ikke kunne opnås et beslutningsdygtigt flertal. Endvidere var præsidiet den 30. november og den 8. december 2016 ikke i stand til at vedtage en beslutning om at indstille ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, da det lovbestemte beslutningsdygtige flertal ikke kunne nås. |
| --- | --- |

(19)

Den 7. november 2016 afsagde forfatningsdomstolen en afgørelse om, at bestemmelserne i loven af 22. juli 2016 vedrørende udvælgelsen af formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen var i overensstemmelse med forfatningen (10). Det bemærkes, at eftersom tre dommere ved forfatningsdomstolen havde nægtet at deltage i sagen (11), og de tre dommere, som på lovlig vis var blevet udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke havde påbegyndt deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, var forfatningsdomstolen nødsaget til at ændre sin sammensætning fra et fuldt dommerkollegium til deltagelse af fem dommere for at træffe afgørelse i plenum. Siden den 11. august 2016 har forfatningsdomstolen ikke været i stand til at træffe afgørelse i plenum. Den 10. november 2016 måtte behandlingen af sagen i plenum udsættes, da der ikke kunne opnås et beslutningsdygtigt flertal. Endvidere var præsidiet den 30. november og den 8. december 2016 ikke i stand til at vedtage en beslutning om at indstille ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, da det lovbestemte beslutningsdygtige flertal ikke kunne nås.

| (20) | Den 1. december 2016 vedtog senatet loven af 30. november 2016 om den retlige status for dommere ved forfatningsdomstolen (»lov om dommeres status«). |
| --- | --- |

(20)

Den 1. december 2016 vedtog senatet loven af 30. november 2016 om den retlige status for dommere ved forfatningsdomstolen (»lov om dommeres status«).

| (21) | Den 2. december 2016 vedtog senatet loven af 30. november 2016 om forfatningsdomstolens organisation og de sager, den behandler (»lov om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling«). |
| --- | --- |

(21)

Den 2. december 2016 vedtog senatet loven af 30. november 2016 om forfatningsdomstolens organisation og de sager, den behandler (»lov om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling«).

| (22) | Den 14. december 2016 afholdt Europa-Parlamentet en forhandling om retsstatssituationen i Polen. Under denne debat opfordrede Kommissionen indtrængende de polske myndigheder til ikke at sætte de nye love i kraft, før forfatningsdomstolen havde haft lejlighed til at foretage en forfatningsmæssig prøvelse af dem. |
| --- | --- |

(22)

Den 14. december 2016 afholdt Europa-Parlamentet en forhandling om retsstatssituationen i Polen. Under denne debat opfordrede Kommissionen indtrængende de polske myndigheder til ikke at sætte de nye love i kraft, før forfatningsdomstolen havde haft lejlighed til at foretage en forfatningsmæssig prøvelse af dem.

| (23) | Den 15. december 2016 vedtog senatet loven af 13. december 2016 om gennemførelse af loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og loven om dommeres status (»gennemførelseslov«). |
| --- | --- |

(23)

Den 15. december 2016 vedtog senatet loven af 13. december 2016 om gennemførelse af loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og loven om dommeres status (»gennemførelseslov«).

| (24) | Den 19. december 2016 undertegnede præsidenten de tre ovennævnte love, der blev kundgjort i statstidende. Samme dag udnævnte præsidenten dommer Julia Przyłębska, der var valgt af den nye Sejm, til stillingen som fungerende formand for forfatningsdomstolen. |
| --- | --- |

(24)

Den 19. december 2016 undertegnede præsidenten de tre ovennævnte love, der blev kundgjort i statstidende. Samme dag udnævnte præsidenten dommer Julia Przyłębska, der var valgt af den nye Sejm, til stillingen som fungerende formand for forfatningsdomstolen.

| (25) | Den 20. december 2016 tillod Julia Przyłębska, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden et gyldigt retsgrundlag, påbegyndte deres hverv ved forfatningsdomstolen og indkaldte til et møde i præsidiet samme dag. På grund af det korte varsel var én dommer ikke i stand til at deltage og anmodede om, at mødet blev udsat til næste dag. Dommer Julia Przyłębska afviste anmodningen, og syv andre dommere deltog heller ikke i mødet. Kun seks dommere, herunder de tre ulovligt udpegede dommere, deltog i mødet og udvalgte to ansøgere, Julia Przyłębska og Mariusz Muszyński, der blev indstillet som ansøgere til præsidenten. |
| --- | --- |

(25)

Den 20. december 2016 tillod Julia Przyłębska, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden et gyldigt retsgrundlag, påbegyndte deres hverv ved forfatningsdomstolen og indkaldte til et møde i præsidiet samme dag. På grund af det korte varsel var én dommer ikke i stand til at deltage og anmodede om, at mødet blev udsat til næste dag. Dommer Julia Przyłębska afviste anmodningen, og syv andre dommere deltog heller ikke i mødet. Kun seks dommere, herunder de tre ulovligt udpegede dommere, deltog i mødet og udvalgte to ansøgere, Julia Przyłębska og Mariusz Muszyński, der blev indstillet som ansøgere til præsidenten.

| (26) | Den 21. december 2016 udnævnte præsidenten dommer Julia Przyłębska til stillingen som formand for forfatningsdomstolen — |
| --- | --- |

(26)

Den 21. december 2016 udnævnte præsidenten dommer Julia Przyłębska til stillingen som formand for forfatningsdomstolen —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

| 1. | Republikken Polen bør tage behørigt hensyn til Kommissionens analyse som anført nedenfor og gennemføre de foranstaltninger, der er omhandlet i afsnit 7 i denne henstilling, med henblik på at løse de konstaterede problemer inden for den fastsatte frist. |
| --- | --- |

1.

1.   HENSTILLINGENS ANVENDELSESOMRÅDE

| 2. | Denne henstilling supplerer henstillingen af 27. juli 2016. Heri gennemgås, hvilke af de betænkeligheder, der blev taget op i denne henstilling, som er blevet løst, der redegøres for de resterende betænkeligheder, og der opregnes en række nye betænkeligheder, Kommissionen nærer med hensyn til overholdelsen af retsstatsprincippet i Polen, som er opstået siden da. På grundlag heraf fremsætter den en række henstillinger til de polske myndigheder om, hvordan de bør tackle disse betænkeligheder. Betænkelighederne vedrører følgende:






  1) | udnævnelsen af dommere til forfatningsdomstolen og den manglende gennemførelse af forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015 og 11. august 2016 vedrørende disse spørgsmål |
| --- | --- | --- |

2.

1)

udnævnelsen af dommere til forfatningsdomstolen og den manglende gennemførelse af forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015 og 11. august 2016 vedrørende disse spørgsmål

| 2) | den manglende kundgørelse og gennemførelse af en række afgørelser, som forfatningsdomstolen har truffet siden marts 2016, herunder afgørelserne af 9. marts og 11. august vedrørende lovgivningsmæssige retsakter om forfatningsdomstolen |
| --- | --- |

2)

den manglende kundgørelse og gennemførelse af en række afgørelser, som forfatningsdomstolen har truffet siden marts 2016, herunder afgørelserne af 9. marts og 11. august vedrørende lovgivningsmæssige retsakter om forfatningsdomstolen

| 3) | effektiviteten af forfatningsdomstolens funktion og effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse af ny lovgivning, navnlig set i lyset af den nyligt vedtagne lovgivning om forfatningsdomstolen, ikke mindst loven om dommeres status, loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og gennemførelsesloven |
| --- | --- |

3)

effektiviteten af forfatningsdomstolens funktion og effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse af ny lovgivning, navnlig set i lyset af den nyligt vedtagne lovgivning om forfatningsdomstolen, ikke mindst loven om dommeres status, loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og gennemførelsesloven

| 4) | reglerne vedrørende udvælgelsen af ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen og udnævnelsen af en fungerende formand for forfatningsdomstolen i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og gennemførelsesloven. |
| --- | --- |

4)

reglerne vedrørende udvælgelsen af ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen og udnævnelsen af en fungerende formand for forfatningsdomstolen i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og gennemførelsesloven.

2.   UDNÆVNELSE AF DOMMERE TIL FORFATNINGSDOMSTOLEN

| 3. | Kommissionen anbefalede i sin henstilling af 27. juli 2016 (12), at de polske myndigheder til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015, ifølge hvilke de tre dommere, som på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, kan påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, ikke påbegynder deres hverv. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hvad angår loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen bemærkede Kommissionen, at denne lov var i strid med forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december. Ifølge artikel 90 (13) skal formanden for forfatningsdomstolen tildele sager til alle dommere, som har aflagt ed over for præsidenten, men som endnu ikke har påbegyndt deres hverv som dommere. Denne bestemmelse lader til at være målrettet den situation, hvor tre dommere på ulovlig vis blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode i december 2015. Den ville gøre det muligt for disse dommere at påbegynde deres hverv og udfylde de ledige stillinger, hvortil Sejms forrige lovgivende forsamling allerede på lovlig vis havde udpeget tre dommere, jf. dommene af 3. og 9. december 2015. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forfatningsdomstolen erklærede ved sin afgørelse af 11. august 2016 artikel 90 i loven af 22. juli 2016 forfatningsstridig, og Venedigkommissionen bekræftede i sin udtalelse af 14. oktober 2016, at denne bestemmelse ikke er i overensstemmelse med retsstatsprincippet (14). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den polske regering nægter dog fortsat at anerkende gyldigheden af afgørelsen af 11. august 2016 og at kundgøre den i statstidende (se afsnit 3 nedenfor). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Endvidere genindføres der med loven om dommeres status en bestemmelse (15) svarende til artikel 90 i loven af 22. juli 2016, som blev erklæret forfatningsstridig ved afgørelsen af 11. august 2016. På samme måde findes der bestemmelser, som har til formål at opnå en tilsvarende virkning, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling (16) og i gennemførelsesloven (17). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Den polske regering gav i sit svar af 27. oktober 2016 udtryk for den holdning, at det i forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015 ikke var præciseret, hvilke dommere der skulle påbegynde deres hverv, og at Sejms nye lovgivende forsamling på lovlig vis havde udpeget fem dommere i december 2015. Denne argumentation rejser alvorlig tvivl om overholdelsen af retsstatsprincippet, da den afviser virkningen af de to afgørelser fra december og modsiger forfatningsdomstolens argumentation, sådan som det konstant er blevet påpeget, herunder i afgørelsen af 11. august 2016. Svaret indebærer, at situationen ville forblive den samme, med eller uden forfatningsdomstolens afgørelser. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Det indrømmes i svaret, at forfatningsdomstolen i konklusionen til afgørelsen af 3. december 2015 kom ind på præsidentens pligt til straks at tage en dommer, som Sejm har udpeget til forfatningsdomstolen, i ed. I svaret gives dog udtryk for den holdning, at denne afgørelse ikke kan forpligte andre myndigheder til at anvende bestemmelser på den måde, der er anført i en given sag. Denne fortolkning begrænser virkningen af afgørelserne af 3. og 9. december 2015 til en simpel forpligtelse for regeringen til at kundgøre dem, men tillægger dem ingen yderligere juridisk eller operationel virkning, navnlig med hensyn til præsidentens pligt til tage de pågældende dommere i ed. Denne fortolkning strider mod princippet om loyalt samarbejde mellem statslige organer, der — som understreget i Venedigkommissionens udtalelser — er en forfatningsretlig forudsætning i en demokratisk stat funderet på retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommissionen bemærker endvidere, at også Venedigkommissionen mener, at en løsning på den aktuelle konflikt vedrørende forfatningsdomstolens sammensætning »skal være baseret på forpligtelsen til at overholde og fuldt ud opfylde forfatningsdomstolens afgørelser«, og at »alle statslige organer, navnlig Sejm, opfordres til fuldt ud at overholde og opfylde afgørelserne« (18). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommissionen konkluderer derfor, at de polske myndigheder bør overholde og fuldt ud gennemføre forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015. Ifølge disse afgørelser skal de statslige institutioner samarbejde loyalt for i overensstemmelse med retsstatsprincippet at sikre, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 7. valgperiode, kan påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, ikke påbegynder deres retlige hverv. De relevante bestemmelser i loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen rejser alvorlige betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af retsstatsprincippet og er blevet kendt forfatningsstridige ved forfatningsdomstolens afgørelse af 11. august 2016. Også denne afgørelse bør respekteres, kundgøres og gennemføres af de polske myndigheder. Endvidere er de bestemmelser (19), der har til formål at opnå et tilsvarende resultat, og som er medtaget i loven om dommeres status, loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og i gennemførelsesloven, også uforenelige med disse afgørelser og må ikke anvendes. |
| --- | --- |

11.

3.   MANGLENDE KUNDGØRELSE OG GENNEMFØRELSE AF FORFATNINGSDOMSTOLENS AFGØRELSE AF 9. MARTS 2016 OG AF DE AFGØRELSER, DER ER AFSAGT EFTER DEN 9. MARTS 2016

| 12. | Kommissionen anbefalede i sin henstilling af 27. juli 2016, at de polske myndigheder kundgør og til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelse af 9. marts 2016 og dens senere afgørelser og sørger for, at kundgørelsen af kommende afgørelser sker automatisk og ikke er afhængig af en beslutning truffet af den udøvende eller lovgivende magt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Den 16. august 2016 kundgjorde den polske regering på grundlag af artikel 89 i loven af 22. juli 2016 21 afgørelser, som forfatningsdomstolen havde afsagt i perioden fra den 6. april 2016 til den 19. juli 2016. Den polske regering har dog stadig ikke kundgjort de to afgørelser af 9. marts og 11. august 2016 til trods for anmodningen i Kommissionens henstilling. Endvidere er ingen af de 16 afgørelser fra forfatningsdomstolen, der er blevet afsagt efter den 11. august 2016, indtil videre blevet kundgjort. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Artikel 89 i loven af 22. juli 2016 blev erklæret forfatningsstridig af forfatningsdomstolen ved dens afgørelse af 11. august 2016, fordi den var uforenelig med principperne om magtfordeling og -balance og domstolenes og retternes uafhængighed af andre magter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Det bekræftes i svaret fra den polske regering af 27. oktober, at regeringen fortsat mener, at den har beføjelse til at kontrollere lovligheden af forfatningsdomstolens afgørelser, og at det ikke kan sikres, at afgørelserne automatisk kundgøres. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Det hedder i artikel 114, stk. 1 og 2, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling, at »afgørelser kundgøres i den relevante statstidende i overensstemmelse med de principper og på den måde, der er omhandlet i forfatningen og loven af 20. juli 2000 om kundgørelse af normative retsakter og visse andre retsakter [...]«. Det er endvidere bestemt, at »domstolens formand beslutter, at afgørelserne skal kundgøres«. Denne bestemmelse er et sådant skridt i den rigtige retning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Det hedder imidlertid i artikel 19 i gennemførelsesloven, at »domstolens afgørelser og beslutninger, der er vedtaget i strid med loven om forfatningsdomstolen af 25. juni 2015 [...] eller loven om forfatningsdomstolen af 22. juli 2016 og afsagt inden den dato, hvor den i artikel 1 omhandlede lov trådte i kraft, kundgøres i den relevante statstidende, og efter at den fungerende formand for forfatningsdomstolen har truffet beslutning om deres kundgørelse, medmindre de vedrører reguleringsinstrumenter, som ikke længere er i kraft«. En tilsvarende bestemmelse blev allerede erklæret forfatningsstridig af forfatningsdomstolen ved dens afgørelse af 11. august 2016. Det blev understreget i Kommissionens henstilling, at afgørelserne er truffet på ulovlig vis i strid med magtfordelingsprincippet, idet det ikke er op til Sejm at tage stilling til afgørelsernes lovlighed (20). Også Venedigkommissionen bekræftede denne holdning i sine to udtalelser (21). Endvidere omfatter undtagelsen fra kundgørelse af afgørelser vedrørende normative retsakter, der ikke længere er i kraft, jf. artikel 19 i gennemførelsesloven, navnlig afgørelserne af 9. marts, 11. august og 7. november 2016. Så længe formanden for forfatningsdomstolen ikke er blevet udnævnt, forhindrer denne bestemmelse den fuldstændige kundgørelse af alle afgørelser. Der er endvidere ingen garanti for, at artikel 114, stk. 2, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling vil sikre, at den kommende formand for forfatningsdomstolen vil kundgøre alle afgørelser, som er blevet afsagt før dennes embedsperiode. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Endelig skaber den omstændighed, at den polske regering hidtil har nægtet at kundgøre afgørelserne af 9. marts og 11. august 2016 vedrørende lovgivningsmæssige retsakter om forfatningsdomstolen og alle andre afgørelser, som forfatningsdomstolen har afsagt efter den 11. august 2016, usikkerhed om retsgrundlaget for forfatningsdomstolens judicielle virksomhed og retsvirkningerne af dens afgørelser. Denne usikkerhed undergraver effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse og rejser alvorlige betænkeligheder med hensyn til overholdelsen af retsstatsprincippet. Overholdelse af endelige retsafgørelser er en vigtig iboende forudsætning i retsstatsprincippet. Afvisning af kundgørelsen af en bindende og endelig retsafgørelse forhindrer dennes automatiske og operationelle virkning og er i strid med legalitets- og magtfordelingsprincipperne. |
| --- | --- |

18.

4.   PRØVELSE AF LOVEN OM FORFATNINGSDOMSTOLEN OG EFFEKTIVITETEN AF DEN FORFATNINGSMÆSSIGE PRØVELSE AF NY LOVGIVNING

| 19. | Kommissionen foretog i sin henstilling af 27. juli 2016 en detaljeret gennemgang af loven af 22. juli 2016 og dens virkninger under hensyntagen til bestemmelsernes virkninger, både enkeltvis og samlet, og forfatningsdomstolens tidligere retspraksis samt Venedigkommissionens udtalelse. Kommissionen anbefalede, at de polske myndigheder sikrer, at enhver reform af loven om forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelser, herunder afgørelserne af 3. og 9. december 2015 og 9. marts 2016, og tager fuldt hensyn til Venedigkommissionens udtalelse af 11. marts 2016. Kommissionen anbefalede navnlig, at de polske myndigheder sikrer, at krav såsom kravene vedrørende det beslutningsdygtige antal dommere, behandlingen af sager i kronologisk rækkefølge, generalstatsadvokatens mulighed for at forhindre behandlingen af sager, udsættelsen af voteringer eller overgangsbestemmelserne, som påvirker verserende sager og stiller sager i bero, uanset om de vurderes enkeltvis eller samlet, ikke undergraver effektiviteten af forfatningsdomstolens rolle som garant for forfatningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | I sit svar af 27. oktober 2016 anerkender den polske regering ikke, at loven af 22. juli 2016 ikke afspejler størstedelen af de betænkeligheder, som Kommissionen og Venedigkommissionen havde givet udtryk for. I svaret bestrides, at forfatningsdomstolen er forhindret i at foretage en effektiv gennemgang under henvisning til, at forfatningsdomstolen har været i stand til at træffe afgørelser under den såkaldte forfatningskrise. Dette argument er dog irrelevant, fordi forfatningsdomstolen netop har været i stand til at gøre dette ved ikke at anvende de pågældende proceduremæssige krav (afgørelsen af 11. august 2016), og fordi regeringen nægter at kundgøre disse afgørelser, som forfatningsdomstolen har afsagt, i et forsøg på at forhindre dem i at få retsvirkning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | I svaret gives også en kort redegørelse for, hvordan ovennævnte lovgivning respekterer de grundlæggende rettigheder. Kommissionen bemærker, at disse redegørelser fra regeringen ikke fjerner behovet for, at forfatningsdomstolen foretager en virkelig effektiv forfatningsmæssig prøvelse. |
| --- | --- |

21.

| 22. | I svaret afvises også forfatningsdomstolens grundlæggende rolle med hensyn til at sikre retsstatsprincippet i Polen. Kommissionen bestrider denne udtalelse. Forfatningsdomstolen er nemlig en af de vigtigste garanter for retsstaten i Polen, navnlig da den har til opgave at træffe afgørelse om, hvorvidt polske love er i overensstemmelse med forfatningen. Det fremgår klart af den polske forfatning, at forfatningsdomstolen har kompetence til at træffe afgørelse om, hvorvidt lovgivning og internationale aftaler er i overensstemmelse med forfatningen, hvorvidt lovgivning er i overensstemmelse med ratificerede internationale aftaler, hvis ratificering krævede forudgående samtykke i henhold til lovgivningen, hvorvidt retsforskrifter udstedt af centrale statslige organer er i overensstemmelse med forfatningen, ratificerede internationale aftaler og lovgivning, hvorvidt politiske partiers formål eller aktiviteter er i overensstemmelse med forfatningen, samt afgørelse om klager vedrørende overtrædelse af forfatningen (22). Forfatningsdomstolen bilægger også tvister om beføjelser mellem statens centrale forfatningsmæssige organer (23). Den omstændighed, at statstribunalet ifølge forfatningen skal behandle sager om visse personers (24) overtrædelse af forfatningen eller af lovgivning, og at præsidenten skal sikre overholdelse af forfatningen (25), berører ikke denne grundlæggende rolle, som forfatningsdomstolen har. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommissionen bemærker, at loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling ikke længere indeholder følgende bestemmelser i loven af 22. juli 2016, der var identificeret som problematiske i henstillingen: artikel 26, stk. 1, litra g), om henvisning af sager til behandling i plenum (26), artikel 38, stk. 3, om behandling af sager i kronologisk rækkefølge (27), artikel 68, stk. 5-8, om udsættelse af voteringer (28), artikel 61, stk. 6, om generalstatsadvokatens mulighed for at forhindre behandlingen af sager (29) og artikel 83-86 om overgangsbestemmelser for verserende sager (30). Kommissionen bemærker, at den simple kundgørelse af forfatningsdomstolens afgørelse af 11. august 2016, hvorved disse bestemmelser allerede var blevet erklæret forfatningsstridige, ville have været tilstrækkelig til at løse disse problemer, uden at der var behov for en ny lov. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Til trods for disse forbedringer bemærker Kommissionen ikke desto mindre, at der fortsat er visse forhold, som volder problemer. Navnlig at antallet af dommere, der skal være til stede, for at forfatningsdomstolen kan træffe afgørelse i plenum, fortsat er elleve, selv om det var fastsat til ni i loven om forfatningsdomstolen fra 1997 og i loven af 25. juni 2015. Som fremhævet i henstillingen (31) udgør dette en hindring for forfatningsdomstolens beslutningsproces, navnlig under de nuværende omstændigheder, hvor forfatningsdomstolen kun har 12 dommere (eftersom de tre dommere, der blev udpeget på lovlig vis i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke har påbegyndt deres retlige hverv). Den risiko, der blev identificeret i henstillingen, for at det antal dommere, der er nødvendigt for at træffe afgørelse i plenum, måske ikke vil blive nået, er allerede blevet til virkelighed (32). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Endvidere indeholder loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling, loven om dommeres status og gennemførelsesloven andre bestemmelser, der har forværret visse problemer, som blev identificeret i henstillingen (se afsnit 2 vedrørende udnævnelse af dommere og afsnit 3 vedrørende kundgørelse af afgørelser), eller som har givet anledning til nye betænkeligheder vedrørende dommeres situation (se afsnit 4.1) og udnævnelsen af formanden, næstformanden og den fungerende formand for forfatningsdomstolen (se afsnit 5). |
| --- | --- |

25.

4.1.   Betænkelighederne vedrørende dommeres situation

4.1.1.   Disciplinærsager

| 26. | Det hedder som følger i artikel 26 i loven om dommeres status: »En forseelse begået af en dommer ved forfatningsdomstolen, jf. artikel 24, stk. 1, kan anmeldes til formanden for forfatningsdomstolen af [...] præsidenten efter anmodning fra generalstatsadvokaten efter høring af den første formand for højesteret« (33). Det hedder som følger i artikel 27, stk. 5: »Hvis den ansvarlige for disciplinærsager ikke finder anledning til at indlede en disciplinærsag efter anmodning fra en bemyndiget enhed, udsteder vedkommende en kendelse om at afvise indledning af disciplinærsag. Den myndighed, der foretog anmeldelsen, jf. artikel 26, kan klage til disciplinærretten i første instans inden syv dage fra forkyndelsen af denne kendelse«. I henhold til artikel 27, stk. 6, behandler denne ret klagen senest 14 dage efter, at den blev indgivet. Hvis kendelsen om at afvise indledning af disciplinærsag ophæves, er disciplinærrettens instrukser vedrørende sagens videre forløb bindende for den ansvarlige for disciplinærsager. |
| --- | --- |

26.

| 27. | I sin henstilling om retsstaten understregede Kommissionen med hensyn til loven af 22. december 2015, at præsidenten ikke burde have beføjelse til at indlede disciplinærsager, og bemærkede, at fjernelsen af denne bestemmelse i loven af 22. juli 2016 var en forbedring. Kommissionen minder også om, at bestemmelsen i loven af 22. december 2015, der involverede andre statslige institutioner i disciplinærsager mod dommere ved forfatningsdomstolen, blev erklæret forfatningsstridig af forfatningsdomstolen ved dens afgørelse af 9. marts 2016 og blev kritiseret af Venedigkommissionen i dens udtalelse af 11. marts 2016. Kommissionen er derfor bekymret over genindførelsen af en bestemmelse, der giver præsidenten beføjelse til at indlede disciplinærsager. Den omstændighed, at sådanne sager kunne indledes af institutioner uden for retsvæsenet, samt at sådanne institutioner kan klage til disciplinærretten i første instans, hvis den ansvarlige for disciplinærsager ikke finder anledning til at indlede disciplinærsag, kunne påvirke forfatningsdomstolens uafhængighed. |
| --- | --- |

27.

4.1.2.   Mulighed for tidlig pensionering

| 28. | Det hedder som følger i artikel 10 i gennemførelsesloven: »1. Dommere ved forfatningsdomstolen, hvis embedsperiode begyndte før ikrafttrædelsen af [loven om dommeres status], kan inden en måned fra dens ikrafttrædelse indgive en erklæring til forfatningsdomstolens formandskab om, at de fratræder som følge af indførelsen, i deres embedsperiode, af nye regler for udførelsen af hvervet som dommer ved forfatningsdomstolen, jf. artikel 11, stk. 3, og artikel 13 og 14 i denne lov (34). 2. En dommers fratræden som omhandlet i stk. 1 får virkning på den første dag i den måned, der følger efter den måned, hvor erklæringen blev indgivet. Fratrædelsen bekræftes ved en kendelse fra forfatningsdomstolens formand«. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Denne bestemmelse synes at være et incitament til tidlig pensionering, fordi den gør det muligt for dommere ved forfatningsdomstolen — som en undtagelse — at få fuldt udbytte af fordelene ved deres status som pensioneret dommer, herunder modtagelse af en alderspension, uden at have afsluttet deres embedsperiode. For en dommer, der ikke længere ønsker at fortsætte med at arbejde under de nye regler, ville en sådan tidlig pensionering være mere fordelagtig end blot at sige op. Ved at tilbyde sådanne fordelagtige ordninger blander den lovgivende magt sig i forfatningsdomstolens uafhængighed, da formålet hermed er at tilskynde de nuværende dommere ved forfatningsdomstolen til at fratræde inden udløbet af deres embedsperiode og at påvirke deres beslutning herom. |
| --- | --- |

29.

4.1.3.   Andre bestemmelser

| 30. | Med loven om dommeres status er der blevet indført nye krav til dommere ved forfatningsdomstolen vedrørende finansiel deltagelse i virksomheder (35), formueangivelser (36) og erklæringer om deres ægtefælles økonomiske aktivitet (37). Endvidere er der i loven fastsat vidtrækkende konsekvenser for manglende overholdelse, idet manglende opfyldelse af de pågældende forpligtelser vil svare til at træde tilbage som dommer ved forfatningsdomstolen. Disse bestemmelser kunne rejse spørgsmål om proportionalitet og, som bemærket af højesteret, om overholdelse af forfatningen (38). Af disse grunde er effektiv forfatningsmæssig prøvelse af disse bestemmelser særlig vigtig. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommissionen bemærker også, at loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling i væsentlig grad ændrer dens interne organisation, idet forfatningsdomstolens kontor erstattes af to nye organer, nemlig et justitskontor og et sekretariat for forfatningsdomstolens juridiske tjeneste (39). Det er fastsat i gennemførelsesloven, at forfatningsdomstolens kontor vil blive nedlagt senest den 31. december 2017 (40), og at de nuværende medarbejdere ikke har nogen garanti for, at de kan forblive beskæftiget ved forfatningsdomstolen efter denne dato (41). I den aktuelle situation med verserende tvister vedrørende forfatningsdomstolen samt de betænkeligheder, der er givet udtryk for i afsnit 5 i denne henstilling, vedrørende udnævnelsen af en ny formand og en fungerende formand for forfatningsdomstolen kunne en sådan omorganisering føre til yderligere ustabilitet og påvirke effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse. |
| --- | --- |

31.

4.2.   Vacatio legis

| 32. | De centrale bestemmelser i gennemførelsesloven vil træde i kraft uden vacatio legis (42) på dagen efter lovens kundgørelse. Centrale bestemmelser i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og i loven om dommeres status vil også træde i kraft uden vacatio legis på dagen efter kundgørelsesdatoen, herunder bestemmelser, der gør det muligt for de »dommere, som blev udnævnt på lovlig vis i december«, at påbegynde deres hverv (43). Bestemmelserne i loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen vil ophøre med at gælde på dagen efter datoen for gennemførelseslovens kundgørelse (44). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Forfatningsdomstolen vil som følge heraf ikke være i stand til at prøve disse centrale bestemmelsers overensstemmelse med forfatningen, inden de træder i kraft. En forfatningsmæssig prøvelse under sådanne omstændigheder kan ikke længere anses for effektiv. I den forbindelse bemærkes, at Venedigkommissionen i sin udtalelse af 11. marts 2016 påpegede, at forfatningsdomstolen skal have mulighed for at prøve den lovgivning, der regulerer forfatningsdomstolens funktion, før den træder i kraft. |
| --- | --- |

33.

4.3.   Konsekvenser af den manglende effektivitet af den forfatningsmæssige prøvelse af ny lovgivning

| 34. | Sejm har vedtaget en række nye, særligt kontroversielle lovgivningsmæssige retsakter, ofte ved hjælp af hasteprocedurer, herunder navnlig en medielov (45), en ny tjenestemandslov (46), en lov om ændring af politiloven og visse andre love (47) og love om den offentlige anklagemyndighed (48) samt en ny lov om ombudsmanden og om ændring af visse andre love (49). I sine breve af 1. februar og 3. marts 2016 forhørte Kommissionen sig hos den polske regering om disse lovændringers status og indhold, men har endnu ikke modtaget oplysninger herom. Sejm har vedtaget en række andre kontroversielle forslag til lovgivningsmæssige retsakter såsom loven om det nationale medieråd (50) og en ny lov om terrorbekæmpelse (51). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommissionen finder, at så længe forfatningsdomstolen forhindres i at foretage en effektiv forfatningsmæssig prøvelse, vil der ikke blive foretaget effektiv prøvelse af lovgivningsmæssige retsakters (såsom ovennævntes) overensstemmelse med forfatningen, herunder om de respekterer de grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommissionen bemærker f.eks., at ny lovgivning (navnlig medieloven (52)) giver anledning til betænkeligheder med hensyn til mediefrihed og mediepluralisme. Helt specifikt ændrer den nye medielov reglerne for udnævnelse af ledelsen og bestyrelsen af de offentlige radio- og tv-stationer, så de underlægges regeringens kontrol (finansministeriet) og ikke længere er et uafhængigt organ. Den nye lov indeholder også bestemmelser om øjeblikkelig afskedigelse af den nuværende ledelse og bestyrelse. I den forbindelse sætter Kommissionen navnlig spørgsmålstegn ved, hvilke retsmidler de personer, der berøres af den nye lov, har adgang til. Den 13. december 2016 afsagde forfatningsdomstolen en afgørelse i plenum med deltagelse af fem dommere (53), i hvilken den erklærede visse bestemmelser i lovgivningen forfatningsstridige. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lovgivning såsom den nye tjenestemandslov (54) er ligeledes relevant set ud fra retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder. I sine breve af 1. februar og 3. marts 2016 spurgte Kommissionen i den forbindelse den polske regering om, hvilke retsmidler, de personer, der berøres af loven, har adgang til (55). Den polske regering har indtil videre ikke besvaret Kommissionens spørgsmål. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Loven om ændring af politiloven og visse andre love (56) kan også give anledning til spørgsmål med hensyn til dens forenelighed med de grundlæggende rettigheder, bl.a. beskyttelse af privatlivet og af personoplysninger. Den 28.-29. april 2016 aflagde en delegation fra Venedigkommissionen et besøg i Warszawa for at drøfte ændringerne af politiloven og visse andre love, og den afgav en udtalelse på sit møde den 10.-11. juni 2016 (57). Ifølge udtalelsen er bl.a. lovens retssikkerhedsgarantier og materielle betingelser stadig ikke tilstrækkelige til at forhindre en overdreven anvendelse heraf eller uberettiget krænkelse af personers privatliv. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Den nye lov om terrorbekæmpelse kan desuden give anledning til spørgsmål vedrørende dens forenelighed med de grundlæggende rettigheder (58) og er genstand for forfatningsmæssig prøvelse. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Endvidere kan loven af 13. december om ændring af loven om forsamlinger (59) rejse spørgsmål om, hvorvidt den er forenelig med de grundlæggende rettigheder, navnlig forsamlingsfriheden som fastsat i den europæiske menneskerettighedskonvention (60). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Den 14. december 2016 udsendte pressetjenesten for Sejms sekretariat en erklæring om ændringerne af mediernes arbejdsbetingelser i Sejm og senatet, hvorom der blev udtrykt betænkelighed med hensyn til overholdelsen af ytrings- og informationsfriheden. Den 16. december 2016 blev finansloven for 2017 vedtaget af Sejm under kontroversielle omstændigheder, navnlig da det blev påstået, at det beslutningsdygtige flertal ikke var nået, eftersom et medlem af Sejm var udelukket fra at stemme, og medierne var afskåret fra at optage afstemningen. Der er behov for effektiv domstolsprøvelse, herunder eventuelt en forfatningsmæssig prøvelse, af disse foranstaltninger og af de omstændigheder, hvorunder de er blevet vedtaget. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommissionen konkluderer således, at så længe forfatningsdomstolen forhindres i at foretage effektiv forfatningsmæssig prøvelse, vil der ikke blive foretaget en effektiv undersøgelse af lovgivningsmæssige retsakters overholdelse af de grundlæggende rettigheder. Dette giver anledning til alvorlige betænkeligheder for så vidt angår retsstatsprincippet, navnlig i betragtning af at Sejm for nylig har vedtaget en række nye, særligt kontroversielle lovgivningsmæssige retsakter, som bør kunne underkastes forfatningsmæssig prøvelse. |
| --- | --- |

42.

5.   UDNÆVNELSE AF FORMANDEN, NÆSTFORMANDEN OG DEN FUNGERENDE FORMAND FOR FORFATNINGSDOMSTOLEN

| 43. | Den nye lov om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling indeholder nye bestemmelser om udvælgelsen af de ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen, som præsidiet skal indstille til præsidenten. Den nye gennemførelseslov indeholder også bestemmelser om udvælgelsen af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen og bestemmelser, der gør det muligt for præsidenten at pålægge en dommer midlertidigt at udføre de opgaver, der henhører under formanden for forfatningsdomstolen (»fungerende formand for forfatningsdomstolen«). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommissionen minder om, at formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen i henhold til artikel 194, stk. 2, i forfatningen udnævnes af præsidenten »blandt de ansøgere, som præsidiet af dommere ved forfatningsdomstolen har indstillet«. Embedsperioden for forfatningsdomstolens formand udløb den 19. december 2016. Embedsperioden for forfatningsdomstolens næstformand udløb den 26. juni 2017. De to love, der er omhandlet i det foregående punkt, er allerede blevet vedtaget og undertegnet af præsidenten. De blev endvidere vedtaget med stor hast (forslaget til gennemførelseslov blev forelagt for Sejm den 24. november 2016) uden vacatio legis, der ville have muliggjort en effektiv forfatningsmæssig prøvelse. På tidspunktet for deres vedtagelse havde forfatningsdomstolen allerede indledt processen med udvælgelse af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, sådan som krævet i loven af 22. juli 2016 (61). Præsidiet var dog ikke i stand til at vedtage en beslutning om at indstille ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, da det lovbestemte beslutningsdygtige flertal ikke kunne nås (62). |
| --- | --- |

44.

5.1.   Procedure for udvælgelse af formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen

| 45. | Gennemførelsesloven og loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling indeholder nye regler om proceduren for indstilling af ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen. Proceduren i gennemførelsesloven (63) er navnlig udformet med henblik på den nuværende procedure for udvælgelse af formanden for forfatningsdomstolen og finder anvendelse på de situationer, der er beskrevet i artikel 16, stk. 1, i loven (se afsnit 5.3 nedenfor). Loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling (64) omfatter en procedure, der generelt vil finde anvendelse på fremtidige procedurer for udvælgelse af ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen, og som i det store og hele er i overensstemmelse med proceduren i gennemførelsesloven. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Den nye procedure for udvælgelse af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen kræver, at de tre »dommere, der i december ulovligt blev udpeget« af Sejms nye lovgivende forsamling, deltager i processen (65). Kommissionen er af den opfattelse, at et sådant krav gør hele udvælgelsesprocessen forfatningsstridig (se afsnit 2 nedenfor). På samme måde kan den omstændighed, at de i »oktober på lovlig vis udvalgte dommere« ikke kan deltage i processen, også påvirke resultatet og udhuler derfor processen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Endvidere sikrer den nye procedure ikke, at der til præsidenten kun indstilles ansøgere, som støttes af flertallet af dommerne i forfatningsdomstolens præsidium (66). Ifølge forfatningsdomstolens afgørelse af 7. november 2016 skal artikel 194, stk. 2, i forfatningen forstås således, at formanden for forfatningsdomstolen skal udnævnes af præsidenten blandt de ansøgere, som har opnået flertal ved afstemningen i forfatningsdomstolens præsidium. Dette gør den nye procedure uforenelig med forfatningsdomstolens afgørelse af 7. november 2016. Venedigkommissionen understregede også i sin udtalelse af 14. oktober 2016 vigtigheden af, at udvælgelsesproceduren sikrer, at kun ansøgere, der nyder betydelig støtte i forfatningsdomstolen, kan udvælges som ansøgere, der skal indstilles til præsidenten (67). |
| --- | --- |

47.

| 48. | De samme betænkeligheder vedrører proceduren for indstilling af ansøgere til stillingen som næstformand for forfatningsdomstolen (68). Denne procedure er identisk med proceduren for indstilling af ansøgere til stillingen som formand som omhandlet i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling. |
| --- | --- |

48.

5.2.   Forfatningsdomstolens næstformands rolle

| 49. | Kommissionen bemærker også, at gennemførelsesloven og loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling indeholder en række bestemmelser, der sætter forfatningsdomstolens næstformands funktion ud af kraft. Artikel 12, stk. 3, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling giver også formanden for forfatningsdomstolen mulighed for at pålægge en anden dommer ud over næstformanden at udføre visse opgaver vedrørende ledelsen af forfatningsdomstolens arbejde. I henhold til artikel 37 kan formanden for forfatningsdomstolen udpege en anden dommer som sin stedfortræder i retsmøder, der afvikles i plenum (næstformanden er ikke nævnt). Hvis embedsperioden for formanden for forfatningsdomstolen ophører, udføres visse centrale opgaver endvidere af den dommer, der har »størst samlet anciennitet« (artikel 11, stk. 2, eller den »dommer, der har mindst anciennitet« (artikel 11, stk. 4), og ikke af næstformanden. Derudover skal formanden for forfatningsdomstolen i henhold til artikel 8, stk. 2 være til stede i præsidiet, for at en afgørelse, som det udsteder, er gyldig (undtagen i forbindelse med udvælgelsen af en ny formand for forfatningsdomstolen), mens det i henhold til loven af 22. juli 2016 er formanden eller næstformanden for forfatningsdomstolen, der skal være til stede i præsidiet. Endvidere er det ikke længere fastsat i loven, at næstformanden kan være formand for præsidiet, i modsætning til loven af 22. juli 2016. I henhold til artikel 17, stk. 1, i gennemførelsesloven skal forfatningsdomstolen i perioden fra kundgørelsen af loven til den formelle udnævnelse af den nye formand for forfatningsdomstolen ledes af den dommer, som præsidenten har pålagt at udføre de opgaver, der påhviler formanden for forfatningsdomstolen (se afsnit 5.3 nedenfor).). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Den kombinerede virkning af disse bestemmelser tilsidesætter næstformandens position som stedfortræder for formanden for forfatningsdomstolen. Forfatningsdomstolens næstformands position er anerkendt i forfatningen. Selv om forfatningen ikke fastlægger næstformandens rolle, undergraver de bestemmelser, der er henvist til i det foregående punkt, næstformandens position og kan potentielt skabe et problem med hensyn til overensstemmelse med forfatningen, som kræver effektiv forfatningsmæssig prøvelse. |
| --- | --- |

50.

5.3.   Udnævnelse af en »fungerende formand for domsstolen«

| 51. | Det hedder som følger i artikel 17, stk. 1, i gennemførelsesloven: »Hvis det er nødvendigt at gennemføre proceduren for indstilling af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, jf. artikel 21, i perioden mellem dagen efter den dato, hvor denne lov kundgøres, og udnævnelsen af formanden for forfatningsdomstolen, ledes forfatningsdomstolen af den dommer ved forfatningsdomstolen, som præsidenten ved beslutning har pålagt at udføre de opgaver, der påhviler formanden for forfatningsdomstolen«. Artikel 21 fastlægger en særlig procedure for udvælgelsen af de ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, som præsidiet skal indstille til præsidenten (se ovenfor). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Det hedder som følger i artikel 17, stk. 2: »Præsidenten udvælger den dommer ved forfatningsdomstolen, der skal udføre hvervet som formand for forfatningsdomstolen, blandt de dommere ved forfatningsdomstolen, der har størst anciennitet ved de almindelige domstole eller i stillinger i centraladministrationen, som indebærer anvendelse af lovgivningen«. I henhold til artikel 17, stk. 3 finder den nye procedure, der er fastlagt i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling, vedrørende udvælgelse af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen ikke anvendelse i dette tilfælde. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Det hedder som følger i artikel 16, stk. 1, i gennemførelsesloven: »Hvis præsidiet på dagen for kundgørelsen af denne lov: 1) ikke er blevet indkaldt af formanden for forfatningsdomstolen eller 2) er blevet indkaldt af formanden for forfatningsdomstolen på en måde, der ikke stemmer overens med kravene i den i artikel 3 omhandlede lov, eller 3) ikke har indstillet ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen til præsidenten, eller 4) har indstillet ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen til præsidenten, men præsidenten ikke har udnævnt formanden for forfatningsdomstolen, eller 5) har udvalgt ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen i strid med den i artikel 3 omhandlede lov, gennemføres proceduren for indstilling af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen efter de regler, der er fastsat i artikel 21 i denne lov«. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Det hedder som følger i artikel 16, stk. 2: »I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1, afsnit l-5, ophæves alle foranstaltninger og instrumenter, der er gennemført inden for rammerne af proceduren for indstilling af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen til præsidenten«. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Den fungerende formand for forfatningsdomstolen får en lang række beføjelser, så længe der ikke er udnævnt nogen ny formand for forfatningsdomstolen. I overensstemmelse med artikel 18 i gennemførelsesloven gør den fungerende formand det navnlig muligt for de »dommere, der blev udvalgt på lovlig vis i december«, at udføre deres hverv som dommere (se afsnit 2 ovenfor) og lede den nye udvælgelsesproces og fuldt ud udøve beføjelserne som formand for forfatningsdomstolen, så længe der ikke formelt er udnævnt en ny formand (69). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Disse bestemmelser, der gør det muligt for præsidenten direkte at udnævne en fungerende formand, giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til principperne om magtfordeling og den dømmende magts uafhængighed, der er beskyttet ved den polske forfatning. Forfatningen indeholder navnlig ikke bestemmelser om hvervet som fungerende formand for forfatningsdomstolen. Endvidere synes den beføjelse, som præsidenten har til at udnævne en fungerende formand for forfatningsdomstolen, at være i strid med artikel 194, stk. 2, i forfatningen, hvorefter formanden og næstformanden for forfatningsdomstolen udnævnes af præsidenten »blandt de ansøgere, som præsidiet af dommere ved forfatningsdomstolen« har indstillet, mens proceduren i gennemførelsesloven ikke anerkender en sådan rolle for præsidiet. Forfatningsdomstolens afgørelse af 7. november 2016 bekræfter, at ansøgerne til stillingen som formand for forfatningsdomstolen bør indstilles af præsidiet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Endvidere forekommer de kriterier, som præsidenten skal lægge til grund for valget af den fungerende formand, vilkårlige. Udvælgelsen bør finde sted blandt de dommere ved forfatningsdomstolen, der har størst anciennitet ved de almindelige domstole eller i stillinger i centraladministrationen. Disse kriterier forekommer vilkårlige, da en person uden relevant erfaring inden for retsvæsenet, men kun i centraladministrationen, kunne blive valgt, mens en person med lang erfaring ved selve forfatningsdomstolen, men ikke ved de almindelige domstole, ikke kunne blive valgt.
  Disse bestemmelser tager heller ikke hensyn til eventuelle forudgående skridt i udvælgelsesprocessen, som forfatningsdomstolen har taget, inden den nye lov trådte i kraft. I henhold til artikel 16, stk. 3, i loven af 22. juli 2016 skal forfatningsdomstolen indlede processen med udvælgelsen af ansøgeren mellem den 30. og den 15. dag inden udløbet af embedsperioden for den nuværende indehaver af stillingen. Artikel 16, stk. 2, i gennemførelsesloven ophæver eventuelle skridt, som forfatningsdomstolen har taget for at opfylde denne forpligtelse. En sådan indblanding fra den lovgivende magts side i en eventuel beslutning, som forfatningsdomstolen har truffet, volder betænkelighed med hensyn til den dømmende magts uafhængighed og princippet om loyalt samarbejde mellem statslige organer. |
| --- | --- |

57.

Disse bestemmelser tager heller ikke hensyn til eventuelle forudgående skridt i udvælgelsesprocessen, som forfatningsdomstolen har taget, inden den nye lov trådte i kraft. I henhold til artikel 16, stk. 3, i loven af 22. juli 2016 skal forfatningsdomstolen indlede processen med udvælgelsen af ansøgeren mellem den 30. og den 15. dag inden udløbet af embedsperioden for den nuværende indehaver af stillingen. Artikel 16, stk. 2, i gennemførelsesloven ophæver eventuelle skridt, som forfatningsdomstolen har taget for at opfylde denne forpligtelse. En sådan indblanding fra den lovgivende magts side i en eventuel beslutning, som forfatningsdomstolen har truffet, volder betænkelighed med hensyn til den dømmende magts uafhængighed og princippet om loyalt samarbejde mellem statslige organer.

5.4.   Udnævnelse af en formand for domsstolen den 21. december 2016

| 58. | Den 19. december 2016 udnævnte præsidenten dommer Julia Przyłębska til stillingen som fungerende formand for forfatningsdomstolen, Den 20. december 2016 tillod Julia Przyłębska, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden et gyldigt retsgrundlag, påbegyndte deres hverv ved forfatningsdomstolen og indkaldte til et møde i præsidiet samme dag. På grund af det korte varsel var én dommer ikke i stand til at deltage og anmodede om, at mødet blev udsat til næste dag. Dommer Julia Przyłębska afviste anmodningen, og syv andre dommere deltog heller ikke i mødet. Kun seks dommere, herunder de tre ulovligt udpegede dommere, deltog i mødet og udvalgte to ansøgere, Julia Przyłębska og Mariusz Muszyński, der blev indstillet som ansøgere til præsidenten. Den 21. december 2016 udnævnte præsidenten dommer Julia Przyłębska til stillingen som formand for forfatningsdomstolen, |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommissionen finder, at denne procedure, der førte til udnævnelsen af en ny formand for forfatningsdomstolen, er grundlæggende forkert set i relation til retsstatsprincippet. Som der er redegjort for ovenfor, blev proceduren forestået af en fungerende formand, hvis udnævnelse giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til principperne om magtfordeling og den dømmende magts uafhængighed. Endvidere gjorde den omstændighed, at proceduren gjorde det muligt for de tre »dommere, der i december på ulovlig vis blev udpeget« af Sejms nye lovgivende forsamling til at deltage i processen, hele udvælgelsesprocessen forfatningsstridig (se afsnit 2 nedenfor). På samme måde påvirkede den omstændighed, at de »dommere, der på lovlig vis blev udvalgt i oktober«, ikke kunne deltage i processen, også resultatet og udhulede derfor processen. Endvidere giver det korte varsel, hvormed præsidiet blev indkaldt, og afvisningen af anmodningen om at udsætte mødet anledning til alvorlige betænkeligheder. Endelig er den omstændighed, at ansøgerne kun blev udvalgt af seks dommere, uforenelig med forfatningsdomstolens afgørelse af 7. november 2016, ifølge hvilken artikel 194, stk. 2, i forfatningen skal forstås således, at formanden for forfatningsdomstolen skal udnævnes af præsidenten blandt de ansøgere, som har opnået flertal ved afstemningen i forfatningsdomstolens præsidium. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Derfor finder Kommissionen, at disse bestemmelser om udnævnelsen af en fungerende formand og en formand for forfatningsdomstolen og deres gennemførelse den 19., 20. og 21. december 2016 i alvorlig grad truer forfatningsdomstolens legitimitet og dermed effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse. |
| --- | --- |

60.

6.   KONSTATERING AF EN SYSTEMISK TRUSSEL MOD RETSSTATEN

| 61. | Af de grunde, der er redegjort for i det foregående, finder Kommissionen, at selv om nogle af de problemer, der blev taget op i dens henstilling af 27. juli 2016, er blevet løst, er en række vigtige spørgsmål fortsat uløst, og der er opstået nye betænkeligheder i mellemtiden. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at den situation med en systemisk trussel mod retsstaten i Polen, som der blev redegjort for i dens henstilling af 27. juli 2016, fortsat består. Navnlig gør følgende sig gældende:






  1) | Med hensyn til forfatningsdomstolens sammensætning er dens afgørelser af 3. og 9. december 2015 endnu ikke blevet gennemført. Som følge heraf kan de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget af Sejm i oktober 2015 i 7. valgperiode, ikke påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen. En løsning ligger ikke lige for, da de tre nye love, der blev vedtaget i november og december 2016 (70), kræver, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, påbegynder deres retlige hverv. Endvidere har fraværet af de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget af Sejm i oktober 2015 i 7. valgperiode, set i relation til kravene om et beslutningsdygtigt antal dommere, der fortsat er højt, ved forskellige lejligheder truet forfatningsdomstolens effektivitet på grund af et manglende beslutningsdygtigt flertal for vedtagelsen af præsidiets beslutninger eller af afgørelser i plenum. |
| --- | --- | --- |

61.

1)

Med hensyn til forfatningsdomstolens sammensætning er dens afgørelser af 3. og 9. december 2015 endnu ikke blevet gennemført. Som følge heraf kan de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget af Sejm i oktober 2015 i 7. valgperiode, ikke påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen. En løsning ligger ikke lige for, da de tre nye love, der blev vedtaget i november og december 2016 (70), kræver, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, påbegynder deres retlige hverv. Endvidere har fraværet af de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget af Sejm i oktober 2015 i 7. valgperiode, set i relation til kravene om et beslutningsdygtigt antal dommere, der fortsat er højt, ved forskellige lejligheder truet forfatningsdomstolens effektivitet på grund af et manglende beslutningsdygtigt flertal for vedtagelsen af præsidiets beslutninger eller af afgørelser i plenum.

| 2) | Med hensyn til kundgørelse af domme er forfatningsdomstolens dom af 9. marts 2016 endnu ikke blevet kundgjort i statstidende. Derudover nægter den polske regering at kundgøre afgørelsen af 11. august 2016 vedrørende loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen og alle andre afgørelser, der er afsagt efter denne dato, herunder afgørelsen af 7. november 2016 vedrørende bestemmelserne i loven af 22. juli 2016 om udvælgelsen af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen. Som følge heraf hersker der fortsat usikkerhed om retsgrundlaget for forfatningsdomstolens aktiviteter og om retsvirkningerne af dens domme. Kommissionen bemærker, at loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling indeholder en bestemmelse, der giver formanden for forfatningsdomstolen beføjelse til at kræve afgørelserne kundgjort (71). Gennemførelsesloven udelukker dog fortsat kundgørelse af visse afgørelser, som forfatningsdomstolen har afsagt, herunder ovennævnte afgørelser (72). |
| --- | --- |

2)

Med hensyn til kundgørelse af domme er forfatningsdomstolens dom af 9. marts 2016 endnu ikke blevet kundgjort i statstidende. Derudover nægter den polske regering at kundgøre afgørelsen af 11. august 2016 vedrørende loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen og alle andre afgørelser, der er afsagt efter denne dato, herunder afgørelsen af 7. november 2016 vedrørende bestemmelserne i loven af 22. juli 2016 om udvælgelsen af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen. Som følge heraf hersker der fortsat usikkerhed om retsgrundlaget for forfatningsdomstolens aktiviteter og om retsvirkningerne af dens domme. Kommissionen bemærker, at loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling indeholder en bestemmelse, der giver formanden for forfatningsdomstolen beføjelse til at kræve afgørelserne kundgjort (71). Gennemførelsesloven udelukker dog fortsat kundgørelse af visse afgørelser, som forfatningsdomstolen har afsagt, herunder ovennævnte afgørelser (72).

| 3) | Med hensyn til effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse er Kommissionen af den opfattelse, at selv om der kan konstateres visse forbedringer sammenlignet med loven af 22. juli 2016, indeholder de tre nye love, der blev vedtaget i december 2016, en række bestemmelser, der ikke respekterer tidligere afgørelser fra forfatningsdomstolen, og som giver anledning til yderligere betænkeligheder sammenlignet med dem, der er identificeret i henstillingen af 27. juli 2016. |
| --- | --- |

3)

Med hensyn til effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse er Kommissionen af den opfattelse, at selv om der kan konstateres visse forbedringer sammenlignet med loven af 22. juli 2016, indeholder de tre nye love, der blev vedtaget i december 2016, en række bestemmelser, der ikke respekterer tidligere afgørelser fra forfatningsdomstolen, og som giver anledning til yderligere betænkeligheder sammenlignet med dem, der er identificeret i henstillingen af 27. juli 2016.

| 4) | Disse nye betænkeligheder vedrører navnlig disciplinærsager, muligheden for tidlig pensionering, de nye krav til dommere ved forfatningsdomstolen, de betydelige ændringer i forfatningsdomstolens organisation, udvælgelsesproceduren for ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen, forfatningsdomstolens næstformands rolle og udnævnelsen af en fungerende formand for forfatningsdomstolen. |
| --- | --- |

4)

Disse nye betænkeligheder vedrører navnlig disciplinærsager, muligheden for tidlig pensionering, de nye krav til dommere ved forfatningsdomstolen, de betydelige ændringer i forfatningsdomstolens organisation, udvælgelsesproceduren for ansøgere til stillingen som formand og næstformand for forfatningsdomstolen, forfatningsdomstolens næstformands rolle og udnævnelsen af en fungerende formand for forfatningsdomstolen.

| 5) | Kommissionen finder navnlig, at den kombinerede virkning af bestemmelserne om udnævnelsen af en fungerende formand for forfatningsdomstolen, udvælgelsesproceduren for ansøgere til stillingen som formand og afvisningen af at tage de dommere, der blev udpeget af Sejm i 7. valgperiode, i ed, samtidig med at det blev bestemt, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, skulle påbegynde deres hverv, truer forfatningsdomstolens legitimitet i alvorlig grad og dermed effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse. Så længe de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke kan påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, mener Kommissionen endvidere, at processen for udvælgelse af den nye formand for forfatningsdomstolen fortsat er grundlæggende forkert. |
| --- | --- |

5)

Kommissionen finder navnlig, at den kombinerede virkning af bestemmelserne om udnævnelsen af en fungerende formand for forfatningsdomstolen, udvælgelsesproceduren for ansøgere til stillingen som formand og afvisningen af at tage de dommere, der blev udpeget af Sejm i 7. valgperiode, i ed, samtidig med at det blev bestemt, at de tre dommere, der blev udpeget af Sejm i 8. valgperiode uden gyldigt retsgrundlag, skulle påbegynde deres hverv, truer forfatningsdomstolens legitimitet i alvorlig grad og dermed effektiviteten af den forfatningsmæssige prøvelse. Så længe de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke kan påbegynde deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen, mener Kommissionen endvidere, at processen for udvælgelse af den nye formand for forfatningsdomstolen fortsat er grundlæggende forkert.

| 6) | Kommissionen bemærker også, at tidsplanen for vedtagelsen af disse tre love og manglen på en passende vacatio legis for en række centrale bestemmelser berøver forfatningsdomstolen dens mulighed for at prøve deres overensstemmelse med forfatningen inden deres ikrafttræden. |
| --- | --- |

6)

Kommissionen bemærker også, at tidsplanen for vedtagelsen af disse tre love og manglen på en passende vacatio legis for en række centrale bestemmelser berøver forfatningsdomstolen dens mulighed for at prøve deres overensstemmelse med forfatningen inden deres ikrafttræden.

| 7) | Endvidere forekommer der fortsat handlinger og udtalelser fra de polske myndigheders side, som undergraver forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet, herunder iværksættelsen af en strafferetlig undersøgelse mod formanden for forfatningsdomstolen. Kommissionen minder om princippet om loyalt samarbejde mellem statslige organer, der — som understreget i Venedigkommissionens udtalelser — er en forfatningsretlig forudsætning i en demokratisk stat funderet på retsstatsprincippet. |
| --- | --- |

7)

Endvidere forekommer der fortsat handlinger og udtalelser fra de polske myndigheders side, som undergraver forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet, herunder iværksættelsen af en strafferetlig undersøgelse mod formanden for forfatningsdomstolen. Kommissionen minder om princippet om loyalt samarbejde mellem statslige organer, der — som understreget i Venedigkommissionens udtalelser — er en forfatningsretlig forudsætning i en demokratisk stat funderet på retsstatsprincippet.

| 62. | Kommissionen er navnlig bekymret over konsekvenserne af den foreliggende situation med en systemisk trussel mod retsstaten:






  1) | Det forhold, at forfatningsdomstolen forhindres i at foretage effektiv forfatningsmæssig prøvelse, har negative konsekvenser for dens integritet, stabilitet og korrekte funktion, hvilket er en af de vigtigste garantier for retsstaten i Polen. Når der findes et forfatningssikret retssystem, er dets effektivitet et centralt element i retsstaten. Under de nuværende omstændigheder kan polske loves overensstemmelse med forfatningen (73) ikke længere garanteres. |
| --- | --- | --- |

62.

1)

Det forhold, at forfatningsdomstolen forhindres i at foretage effektiv forfatningsmæssig prøvelse, har negative konsekvenser for dens integritet, stabilitet og korrekte funktion, hvilket er en af de vigtigste garantier for retsstaten i Polen. Når der findes et forfatningssikret retssystem, er dets effektivitet et centralt element i retsstaten. Under de nuværende omstændigheder kan polske loves overensstemmelse med forfatningen (73) ikke længere garanteres.

| 2) | Tilliden til det polske retssystem, dets integritet og konsekvens skades i alvorlig grad af den polske regerings afvisning af at kundgøre forfatningsdomstolens afgørelser. Dette bekræftes af, at højesteret anså det for nødvendigt at udstede en beslutning (74) om, at forfatningsdomstolens afgørelser er bindende, selv om de ikke kundgøres. Den øverste forvaltningsdomstols øverste råd og andre myndigheder (75), herunder navnlig det nationale råd for Polens dømmende magt (76), det nationale advokatsamfund (77) og den nationale notarsammenslutning (78). |
| --- | --- |

2)

Tilliden til det polske retssystem, dets integritet og konsekvens skades i alvorlig grad af den polske regerings afvisning af at kundgøre forfatningsdomstolens afgørelser. Dette bekræftes af, at højesteret anså det for nødvendigt at udstede en beslutning (74) om, at forfatningsdomstolens afgørelser er bindende, selv om de ikke kundgøres. Den øverste forvaltningsdomstols øverste råd og andre myndigheder (75), herunder navnlig det nationale råd for Polens dømmende magt (76), det nationale advokatsamfund (77) og den nationale notarsammenslutning (78).

| 3) | Overholdelsen af retsstatsprincippet er ikke kun en forudsætning for beskyttelsen af alle de grundlæggende værdier, der er omhandlet i artikel 2 i TEU. Det er også en forudsætning for at opretholde alle de rettigheder og pligter, der følger af traktaterne og af international ret, og for at skabe gensidig tillid mellem borgere, virksomheder og nationale retslige myndigheder i alle medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3)

Overholdelsen af retsstatsprincippet er ikke kun en forudsætning for beskyttelsen af alle de grundlæggende værdier, der er omhandlet i artikel 2 i TEU. Det er også en forudsætning for at opretholde alle de rettigheder og pligter, der følger af traktaterne og af international ret, og for at skabe gensidig tillid mellem borgere, virksomheder og nationale retslige myndigheder i alle medlemsstaterne.

| 63. | Kommissionen bemærker, at der i en periode på seks år er blevet udstedt en række på hinanden følgende lovgivningsmæssige retsakter vedrørende forfatningsdomstolen. En sådan lovgivningsmæssig aktivisme uden ordentlig høring af de berørte interessenter og uden den loyale samarbejdsånd, der kræves mellem statslige myndigheder, er skadelig for forfatningsdomstolens stabilitet, integritet og hensigtsmæssige funktion. |
| --- | --- |

63.

7.   ANBEFALEDE TILTAG

| 64. | Kommissionen anbefaler, at de polske myndigheder hurtigst muligt iværksætter passende tiltag for at imødegå den systemiske trussel mod retsstaten. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kommissionen anbefaler navnlig, at de polske myndigheder iværksætter følgende tiltag, som den allerede anmodede om i sin henstilling af 27. juli 2016, nemlig at de:






  a) | til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015, ifølge hvilke de tre dommere, som på lovlig vis blev udpeget af den forrige lovgivende forsamling i oktober 2015, kan påbegynde deres hverv som dommere ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der blev udpeget af den nye lovgivende forsamling uden gyldigt retsgrundlag, ikke påbegynder et sådant hverv uden at være blevet valgt på lovlig vis. Dette kræver, at præsidenten hurtigst muligt tager de tre dommere, der er valgt af den forrige lovgivende forsamling, i ed |
| --- | --- | --- |

65.

a)

til fulde gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015, ifølge hvilke de tre dommere, som på lovlig vis blev udpeget af den forrige lovgivende forsamling i oktober 2015, kan påbegynde deres hverv som dommere ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der blev udpeget af den nye lovgivende forsamling uden gyldigt retsgrundlag, ikke påbegynder et sådant hverv uden at være blevet valgt på lovlig vis. Dette kræver, at præsidenten hurtigst muligt tager de tre dommere, der er valgt af den forrige lovgivende forsamling, i ed

| b) | kundgør og fuldt ud gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 9. marts 2016 og afgørelsen af 11. august 2016 vedrørende loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen og andre afgørelser afsagt efter denne dato og fremtidige afgørelser |
| --- | --- |

b)

kundgør og fuldt ud gennemfører forfatningsdomstolens afgørelser af 9. marts 2016 og afgørelsen af 11. august 2016 vedrørende loven af 22. juli 2016 om forfatningsdomstolen og andre afgørelser afsagt efter denne dato og fremtidige afgørelser

| c) | sikrer, at enhver reform af loven om forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelser, tager hensyn til Venedigkommissionens udtalelser og sikrer, at effektiviteten af forfatningsdomstolen som garant for forfatningen ikke undergraves |
| --- | --- |

c)

sikrer, at enhver reform af loven om forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelser, tager hensyn til Venedigkommissionens udtalelser og sikrer, at effektiviteten af forfatningsdomstolen som garant for forfatningen ikke undergraves

| d) | afstår fra handlinger og erklæringer, som kunne undergrave forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet. |
| --- | --- |

d)

afstår fra handlinger og erklæringer, som kunne undergrave forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet.

| 66. | Ud over disse tiltag anbefaler Kommissionen, at de polske myndigheder:






  e) | sikrer, at forfatningsdomstolens hurtigst muligt og effektivt foretager forfatningsmæssig prøvelse af loven om dommeres status, loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og gennemførelsesloven, og at de pågældende afgørelser straks kundgøres og gennemføres fuldt ud |
| --- | --- | --- |

66.

e)

sikrer, at forfatningsdomstolens hurtigst muligt og effektivt foretager forfatningsmæssig prøvelse af loven om dommeres status, loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og gennemførelsesloven, og at de pågældende afgørelser straks kundgøres og gennemføres fuldt ud

| f) | sikrer, at der ikke udnævnes en ny formand for forfatningsdomstolen, så længe forfatningsdomstolens afgørelser om de nye loves overensstemmelse med forfatningen ikke er blevet kundgjort og gennemført fuldt ud, og så længe de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke har påbegyndt deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen |
| --- | --- |

f)

sikrer, at der ikke udnævnes en ny formand for forfatningsdomstolen, så længe forfatningsdomstolens afgørelser om de nye loves overensstemmelse med forfatningen ikke er blevet kundgjort og gennemført fuldt ud, og så længe de tre dommere, der på lovlig vis blev udpeget i oktober 2015 af Sejm i 7. valgperiode, ikke har påbegyndt deres retlige hverv ved forfatningsdomstolen

| g) | sikrer, at så længe der ikke på lovlig vis er blevet udnævnt en ny formand for forfatningsdomstolen, erstattes han eller hun af næstformanden for forfatningsdomstolen og ikke af en fungerende formand eller af den person, der blev udnævnt som formand for forfatningsdomstolen af 21. december 2016. |
| --- | --- |

g)

sikrer, at så længe der ikke på lovlig vis er blevet udnævnt en ny formand for forfatningsdomstolen, erstattes han eller hun af næstformanden for forfatningsdomstolen og ikke af en fungerende formand eller af den person, der blev udnævnt som formand for forfatningsdomstolen af 21. december 2016.

| 67. | Kommissionen understreger, at det loyale samarbejde, som kræves mellem de forskellige statslige institutioner i retsstatsspørgsmål, er afgørende for at nå frem til en løsning i den nuværende situation. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Kommissionen opfordrer den polske regering til at løse de problemer, der er konstateret i denne henstilling, senest to måneder efter modtagelsen af denne henstilling og til at underrette Kommissionen om de tiltag, der gøres med henblik herpå. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kommissionen minder også om, at henstillinger, der vedtages inden for retsstatsrammen, ikke er til hinder for, at de mekanismer, der er omhandlet i artikel 7 i TEU, kan aktiveres direkte, hvis en pludselig forværring i en medlemsstat kræver en stærkere reaktion fra EU (79). |
| --- | --- |

69.

| 70. | På grundlag af denne henstilling er Kommissionen rede til at føre en konstruktiv dialog med den polske regering. |
| --- | --- |

70.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2016.

På Kommissionens vegne

Frans TIMMERMANS

Første næstformand

---

(1)  Kommissionens henstilling (EU) 2016/1374 af 27. juli 2016 vedrørende retsstatsprincippet i Polen (EUT L 217 af 12.8.2016, s. 53).

1

(2)  Meddelelsen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014) 158 final).

2

(3)  Se COM(2014) 158 final, bilag I, afsnit 2.

3

(4)  K 39/16.

4

(5)  Artikel 38, stk. 3-6, artikel 61, stk. 6, artikel 83, stk. 2, artikel 84-87 og artikel 89 i lov af 22. juli 2016.

5

(6)  Artikel 26, stk. 1, litra g), og artikel 68, stk. 5-7, i lov af 22. juli 2016.

6

(7)  Artikel 38, stk. 3-6, artikel 61, stk. 3 og 6, artikel 68, stk. 5-7, og artikel 83, stk. 2, i lov af 22. juli 2016.

7

(8)  Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2016 om den seneste udvikling i Polen og dens indvirkning på de grundlæggende rettigheder som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (2016/2774(RSP)).

8

(9)  Udtalelse nr. 860/2016, CDL-AD(2016)026.

9

(10)  K 44/16.

10

(11)  Se kendelse fra formanden for forfatningsdomstolen af 7. november 2016.

11

(12)  Afsnit 2.

12

(13)  Se også artikel 6, stk. 7.

13

(14)  Udtalelse nr. 860/2016, CDL-AD(2016)026, punkt 106.

14

(15)  Se artikel 5.

15

(16)  Se artikel 6, stk. 1, og artikel 11, stk. 5.

16

(17)  Se artikel 18, stk. 2, og artikel 21, stk. 2.

17

(18)  Udtalelse nr. 833/2015, CDL-AD(2016)001, punkt 136.

18

(19)  Se fodnoter i punkt 7.

19

(20)  Se punkt 23 i henstillingen.

20

(21)  Udtalelse nr. 860/2016, punkt 101, udtalelse nr. 833/2015, punkt 43, 142 og 143.

21

(22)  Artikel 188 i forfatningen.

22

(23)  Artikel 189 i forfatningen.

23

(24)  Artikel 198 i forfatningen nævner præsidenten, premierministeren og medlemmerne af ministerrådet, formanden for den polske nationalbank, formanden for det øverste kontrolkammer, medlemmerne af det nationale radio- og tv-råd, personer, som premierministeren har givet forvaltningsbeføjelser over et ministerium, og den øverstbefalende for de væbnede styrker.

24

(25)  Artikel 126 i forfatningen.

25

(26)  Se afsnit 4.2.1 i henstillingen.

26

(27)  Se afsnit 4.2.3 i henstillingen.

27

(28)  Se afsnit 4.2.7 i henstillingen.

28

(29)  Se afsnit 4.2.6 i henstillingen.

29

(30)  Se afsnit 4.2.8 i henstillingen.

30

(31)  Se afsnit 43 i henstillingen.

31

(32)  Se betragtning 19 ovenfor.

32

(33)  Det hedder som følger i artikel 24, stk. 1: »Dommere ved forfatningsdomstolen kan blive genstand for disciplinærsager ved forfatningsdomstolen, hvis de overtræder loven, bringer værdigheden af embedet som dommer i fare, overtræder de etiske regler for dommere eller udviser anden uetisk adfærd, der kunne undergrave tilliden til deres upartiskhed eller uafhængighed«.

33

(34)  I artikel 11, stk. 3, i loven om dommeres status henvises til reglerne om forfatningsdomstolsdommeres finansielle deltagelse i virksomheder, i artikel 13 henvises til dommeres pligt til at indgive en erklæring om vedkommendes ægtefælles aktivitet, og i artikel 14 henvises til forfatningsdomstolsdommeres pligt til at indgive en formueangivelse.

34

(35)  Artikel 11, stk. 3.

35

(36)  Artikel 14.

36

(37)  Artikel 13.

37

(38)  Se højesterets udtalelse om lovforslaget om dommeres status af 12. oktober 2016.

38

(39)  Artikel 16-32 indeholder detaljerede bestemmelser om forfatningsdomstolens justitskontor og juridiske tjeneste.

39

(40)  Artikel 11.

40

(41)  Artikel 13.

41

(42)  Det fremgår af artikel 23, at følgende artikler træder i kraft på dagen efter kundgørelsesdatoen: artikel 1-3, artikel 12 og artikel 16-22. Følgende artikler træder i kraft den 1. januar 2018: artikel 4-5 og artikel 8. De øvrige artikler i lovforslaget træder i kraft 14 dage efter kundgørelsesdatoen. De artikler, der træder i kraft på dagen efter kundgørelsesdatoen, vedrører bl.a. udnævnelsen af en »fungerende formand for forfatningsdomstolen«, integreringen af de tre »dommere, der på lovlig vis blev udvalgt i december«, og den nye udvælgelsesprocedure for ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen.

42

(43)  Se artikel 1 og 2 i gennemførelsesloven. Andre bestemmelser i de to love træder i kraft 14 dage efter kundgørelsesdatoen. Kun artikel 16-32 i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling vil træde i kraft den 1. januar 2018.

43

(44)  Se artikel 3 og 23. Kun artikel 18, stk. 1, 4 og 5, i loven af 22. juli om de organisatoriske og administrative arbejdsbetingelser ved forfatningsdomstolen og forfatningsdomstolens kontor forbliver i kraft indtil den 1. januar 2018.

44

(45)  Lov af 30. december 2015 om ændring af medieloven, kundgjort i statstidende den 7. januar 2016, punkt 25.

45

(46)  Lov af 30. december 2015 om ændring af tjenestemandsloven og visse andre love, kundgjort i statstidende den 8. januar 2016, punkt 34.

46

(47)  Lov af 15. januar 2016 om ændring af politiloven og andre love, kundgjort i statstidende den 4. februar 2016, punkt 147.

47

(48)  Lov af 28. januar 2016 om anklagemyndigheden, kundgjort i statstidende den 15. februar 2016, punkt 177, lov af 28. januar 2016 om gennemførelsesbestemmelser til loven om anklagemyndigheden, kundgjort i statstidende den 15. februar 2016, punkt 178.

48

(49)  Lov af 18. marts 2016 om ombudsmanden og om ændring af visse andre love. Loven blev undertegnet af præsidenten den 4. maj 2016.

49

(50)  Lov af 22. juni 2016 om det nationale medieråd. Loven blev undertegnet af præsidenten den 27. juni 2016.

50

(51)  Lov af 10. juni 2016 om terrorbekæmpelse. Loven blev undertegnet af præsidenten den 22. juni 2016. Kommissionen er desuden opmærksom på, at justitsministeren den 5. maj 2016 fremlagde en ny lov om ændring af loven om det nationale domstolsråd og visse andre love for det nationale lovgivningscenter.

51

(52)  Lov af 30. december 2015 om ændring af medieloven, kundgjort i Polens statstidende den 7. januar 2016, punkt 25, og lov af 22. juni 2016 om det nationale medieråd. Loven blev undertegnet af præsidenten den 27. juni 2016.

52

(53)  K13/16.

53

(54)  Lov af 30. december 2015 om ændring af tjenestemandsloven og visse andre love, kundgjort i statstidende den 8. januar 2016, punkt 34.

54

(55)  Brev af 1. februar 2016 fra første næstformand Timmermans til den polske justitsminister Ziobro. Brev af 3. marts 2016 fra første næstformand Timmermans til den polske udenrigsminister Waszczykowski.

55

(56)  Lov af 15. januar 2016 om ændring af politiloven og andre love, kundgjort i statstidende den 4. februar 2016, punkt 147.

56

(57)  Udtalelse nr. 839/2016. CDL-AD(2016)012.

57

(58)  Lov af 10. juni 2016 om terrorbekæmpelse. Loven blev undertegnet af præsidenten den 22. juni 2016.

58

(59)  Lov af 13. december 2016 om ændring af loven om forsamlinger, endnu ikke undertegnet af præsidenten.

59

(60)  Artikel 11.

60

(61)  Ved sin afgørelse af 7. november 2016 prøvede forfatningsdomstolen, om loven af 22. juli 2016 vedrørende udvælgelse af ansøgere til stillingen som formand for forfatningsdomstolen var i overensstemmelse med forfatningen. Se punkt 46.

61

(62)  Se betragtning 19.

62

(63)  Artikel 21.

63

(64)  Artikel 11.

64

(65)  Artikel 21, stk. 2, i gennemførelsesloven og artikel 11, stk. 5, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling.

65

(66)  Artikel 21, stk. 7-12, og artikel 22 i gennemførelsesloven og artikel 11, stk. 7-15, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling.

66

(67)  Udtalelse nr. CDL-AD(2016)026, punkt 30 og 124.

67

(68)  Artikel 11, stk. 15, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling.

68

(69)  I henhold til artikel 18 i gennemførelsesloven leder den fungerende formand for forfatningsdomstolen arbejdet i forfatningsdomstolen, repræsenterer forfatningsdomstolen udadtil, tildeler sager til dommere ved forfatningsdomstolen, som har aflagt ed, gennemfører foranstaltninger i arbejdsretssager, der involverer medarbejdere ved forfatningsdomstolens kontor, og udøver andre beføjelser og opgaver, der er tillagt formanden eller den fungerende formand for forfatningsdomstolen i overensstemmelse med gennemførelsesloven.

69

(70)  Artikel 5 i loven om dommeres status, artikel 6, stk. 1, og artikel 11, stk. 5, i loven om forfatningsdomstolens organisation og sagsbehandling og artikel 18, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, i gennemførelsesloven.

70

(71)  Artikel 114, stk. 2.

71

(72)  Artikel 19.

72

(73)  I henhold til artikel 188 i forfatningen skal forfatningsdomstolen træffe afgørelse om, hvorvidt lovgivning og internationale aftaler er i overensstemmelse med forfatningen, hvorvidt lovgivning er i overensstemmelse med ratificerede internationale aftaler, hvis ratificering krævede forudgående samtykke i henhold til lovgivningen, hvorvidt retsforskrifter udstedt af centrale statslige organer er i overensstemmelse med forfatningen, ratificerede internationale aftaler og lovgivning, hvorvidt politiske partiers formål eller aktiviteter er i overensstemmelse med forfatningen, samt afgørelse om klager vedrørende tilsidesættelse af forfatningen. I henhold til artikel 189 i forfatningen bilægger forfatningsdomstolen også tvister om beføjelser mellem statens centrale forfatningsmæssige organer.

73

(74)  Beslutning af 26. april 2016 truffet af præsidiet ved den polske højesteret.

74

(75)  Beslutning af 27. april 2016 truffet af den øverste forvaltningsdomstols øverste råd.

75

(76)  Erklæring af 7. april 2016 fra det nationale råd for Polens dømmende magt.

76

(77)  Beslutning af 12. marts 2016 truffet af det nationale advokatsamfund.

77

(78)  Erklæring af 12. marts 2016 fra den nationale notarsammenslutning.

78

(79)  Afsnit 4.1 i meddelelsen »
  En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet
  « (COM(2014) 158 final).

79

En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 27.1.2017 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 22/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 22/82

---

STABILISERINGS- OG ASSOCIERINGSRÅDET EU-BOSNIEN-HERCEGOVINAS AFGØRELSE Nr. 1/2016

af 9. december 2016

om erstatning af protokol 2 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoderne for administrativt samarbejde [2017/147]

STABILISERINGS- OG ASSOCIERINGSRÅDET EU-BOSNIEN-HERCEGOVINA HAR —

under henvisning til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side om handel og handelsanliggender (1), særlig artikel 42,

under henvisning til protokol 2 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoderne for administrativt samarbejde, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 42 i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (»aftalen«) henvises der til aftalens protokol 2 (»protokol 2«), hvorved der fastsættes oprindelsesregler og bestemmelser om oprindelseskumulation mellem Den Europæiske Union, Bosnien-Hercegovina, Tyrkiet og ethvert land eller område, der deltager i Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 42 i stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side (»aftalen«) henvises der til aftalens protokol 2 (»protokol 2«), hvorved der fastsættes oprindelsesregler og bestemmelser om oprindelseskumulation mellem Den Europæiske Union, Bosnien-Hercegovina, Tyrkiet og ethvert land eller område, der deltager i Den Europæiske Unions stabiliserings- og associeringsproces.

| (2) | I artikel 39 i protokol 2 fastsættes det, at stabiliserings- og associeringsrådet, der er nedsat i henhold til aftalens artikel 115, kan træffe afgørelse om at ændre protokollens bestemmelser. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 39 i protokol 2 fastsættes det, at stabiliserings- og associeringsrådet, der er nedsat i henhold til aftalens artikel 115, kan træffe afgørelse om at ændre protokollens bestemmelser.

| (3) | Den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (2) (»konventionen«) tager sigte på at erstatte de nugældende protokoller om oprindelsesregler mellem landene i pan-Euro-Middelhavsområdet med en enkelt retsakt. Bosnien-Hercegovina og andre deltagere i stabiliserings- og associeringsprocessen fra det vestlige Balkan blev i Thessalonikidagsordenen, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig i juni 2003, opfordret til at deltage i den paneuropæiske diagonale oprindelseskumulation. De blev desuden ved Euro-Middelhavsministerkonferencens afgørelse af oktober 2007 tilskyndet til at tiltræde konventionen. Republikken Moldova er ved konventionen ligeledes blevet en del af pan-Euro-Middelhavszonen for oprindelseskumulation. |
| --- | --- |

(3)

Den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (2) (»konventionen«) tager sigte på at erstatte de nugældende protokoller om oprindelsesregler mellem landene i pan-Euro-Middelhavsområdet med en enkelt retsakt. Bosnien-Hercegovina og andre deltagere i stabiliserings- og associeringsprocessen fra det vestlige Balkan blev i Thessalonikidagsordenen, som Det Europæiske Råd tilsluttede sig i juni 2003, opfordret til at deltage i den paneuropæiske diagonale oprindelseskumulation. De blev desuden ved Euro-Middelhavsministerkonferencens afgørelse af oktober 2007 tilskyndet til at tiltræde konventionen. Republikken Moldova er ved konventionen ligeledes blevet en del af pan-Euro-Middelhavszonen for oprindelseskumulation.

| (4) | Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina undertegnede konventionen henholdsvis den 15. juni 2011 og den 24. september 2013. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina undertegnede konventionen henholdsvis den 15. juni 2011 og den 24. september 2013.

| (5) | Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina deponerede deres acceptinstrumenter hos depositaren for konventionen henholdsvis den 26. marts 2012 og den 26. september 2014. I henhold til konventionens artikel 10, stk. 3, trådte den således i kraft for så vidt angår Den Europæiske Union den 1. maj 2012 og Bosnien-Hercegovina den 1. november 2014. |
| --- | --- |

(5)

Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina deponerede deres acceptinstrumenter hos depositaren for konventionen henholdsvis den 26. marts 2012 og den 26. september 2014. I henhold til konventionens artikel 10, stk. 3, trådte den således i kraft for så vidt angår Den Europæiske Union den 1. maj 2012 og Bosnien-Hercegovina den 1. november 2014.

| (6) | Protokol 2 bør derfor erstattes af en ny protokol, der henviser til konventionen — |
| --- | --- |

(6)

Protokol 2 bør derfor erstattes af en ny protokol, der henviser til konventionen —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokol 2 til stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Bosnien-Hercegovina på den anden side om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og metoderne for administrativt samarbejde erstattes af teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 2016.

På stabiliserings- og associeringsrådets vegne

D. ZVIZDIĆ

Formanden

---

(1)  
  EUT L 164 af 30.6.2015, s. 2.

1

(2)  
  EUT L 54 af 26.2.2013, s. 4.

2

---

BILAG

PROTOKOL 2

OM DEFINITIONEN AF BEGREBET »PRODUKTER MED OPRINDELSESSTATUS« OG METODERNE FOR ADMINISTRATIVT SAMARBEJDE

Artikel 1

Gældende oprindelsesregler

1.   Med henblik på gennemførelsen af denne aftale finder tillæg I og de relevante bestemmelser i tillæg II til den regionale konvention om pan-Euro-Middelhavsregler for præferenceoprindelse (1) (»konventionen«) anvendelse.

2.   Alle henvisninger til den »relevante aftale« i tillæg I og i de relevante bestemmelser i tillæg II til konventionen fortolkes som henvisninger til nærværende aftale.

Artikel 2

Bilæggelse af tvister

1.   Hvis der i forbindelse med den i artikel 32 i tillæg I til konventionen fastsatte kontrolprocedure opstår tvister, der ikke kan bilægges, mellem de toldmyndigheder, der anmoder om kontrol, og de toldmyndigheder, der er ansvarlige for dens gennemførelse, forelægges de for stabiliserings- og associeringsrådet.

2.   Under alle omstændigheder bilægges tvister mellem importøren og indførselslandets toldmyndigheder i henhold til indførselslandets lovgivning.

Artikel 3

Ændringer af protokollen

Stabiliserings- og associeringsrådet kan træffe afgørelse om at ændre bestemmelserne i denne protokol.

Artikel 4

Udtrædelse af konventionen

1.   Hvis Den Europæiske Union eller Bosnien-Hercegovina med et skriftligt varsel meddeler depositaren for konventionen sit ønske om at udtræde af konventionen, jf. konventionens artikel 9, indleder Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina øjeblikkeligt forhandlinger om oprindelsesregler med henblik på at gennemføre denne aftale.

2.   Indtil sådanne nyforhandlede oprindelsesregler træder i kraft, finder oprindelsesreglerne i tillæg I og eventuelt de relevante bestemmelser i tillæg II til konventionen, der er gældende på tidspunktet for udtrædelsen, fortsat anvendelse på denne aftale. Fra tidspunktet for udtrædelsen fortolkes oprindelsesreglerne i tillæg I og eventuelt de relevante bestemmelser i tillæg II til konventionen dog således, at bilateral kumulation udelukkende tillades mellem Den Europæiske Union og Bosnien-Hercegovina.

Artikel 5

Overgangsbestemmelser — kumulation

Uanset bestemmelserne i artikel 16, stk. 5, og artikel 21, stk. 3, i tillæg I til konventionen kan oprindelsesbeviset, hvis kumulationen udelukkende omfatter EFTA-lande, Færøerne, Den Europæiske Union, Tyrkiet, deltagerne i stabiliserings- og associeringsprocessen og Republikken Moldova, være et EUR.1-varecertifikat eller en oprindelseserklæring.

---

(1)  
  EUT L 54 af 26.2.2013, s. 4.

1

---