# Europeiska unionens L 22/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 22 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången27 januari 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 22

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången27 januari 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2017/135 av den 23 januari 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/1903 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/136 av den 16 januari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossau-Iraty [SUB]) | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/137 av den 16 januari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pomme de terre de l'île de Ré [SUB]) | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/138 av den 16 januari 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Raclette de Savoie [SGB]) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/139 av den 25 januari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställande av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/140 av den 26 januari 2017 om utseende av EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor), om fastställande av ytterligare ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium samt om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/141 av den 26 januari 2017 om införande av slutliga antidumpningstullar på import av vissa stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/142 av den 26 januari 2017 om ändring för tvåhundrafemtioåttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 54 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/143 av den 26 januari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 56 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/144 av den 26 januari 2017 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden januari 2017 genom genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 | 58 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/145 av den 25 januari 2017 om att med en restriktion behålla hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 14904:2006 Sportbeläggningar – Specifikation för inomhusytor avsedda för olika sporter i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (
  1
  ) | 62 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | * | Kommissionens rekommendation (EU) 2017/146 av den 21 december 2016 angående rättsstatsprincipen i Polen som kompletterar rekommendation (EU) 2016/1374 | 65 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2016 av stabiliserings- och associeringsrådet EU–Bosnien och Hercegovina av den 9 december 2016 om ersättande av protokoll 2 till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete [2017/147] | 82 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2017/135 av den 23 januari 2017 om ändring av förordning (EU) 2016/1903 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/136 av den 16 januari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossau-Iraty [SUB])

4

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/137 av den 16 januari 2017 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pomme de terre de l'île de Ré [SUB])

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/138 av den 16 januari 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Raclette de Savoie [SGB])

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/139 av den 25 januari 2017 om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställande av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

8

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/140 av den 26 januari 2017 om utseende av EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor), om fastställande av ytterligare ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium samt om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (
  1
  )

1

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/141 av den 26 januari 2017 om införande av slutliga antidumpningstullar på import av vissa stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/142 av den 26 januari 2017 om ändring för tvåhundrafemtioåttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

54

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/143 av den 26 januari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

56

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/144 av den 26 januari 2017 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden januari 2017 genom genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

58

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/145 av den 25 januari 2017 om att med en restriktion behålla hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 14904:2006 Sportbeläggningar – Specifikation för inomhusytor avsedda för olika sporter i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 (
  1
  )

Europeiska unionens officiella tidning

1

62

REKOMMENDATIONER

*

Kommissionens rekommendation (EU) 2017/146 av den 21 december 2016 angående rättsstatsprincipen i Polen som kompletterar rekommendation (EU) 2016/1374

65

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2016 av stabiliserings- och associeringsrådet EU–Bosnien och Hercegovina av den 9 december 2016 om ersättande av protokoll 2 till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete [2017/147]

ursprungsprodukter

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2017/135

av den 23 januari 2017

om ändring av förordning (EU) 2016/1903 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2016/1903 (1) fastställs fiskemöjligheterna för torsk i Ices-delområdena 22–24 (nedan kallat torskbeståndet i västra Östersjön) under perioderna 1–31 januari och 1 april–31 december 2017. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2016/1903 (1) fastställs fiskemöjligheterna för torsk i Ices-delområdena 22–24 (nedan kallat torskbeståndet i västra Östersjön) under perioderna 1–31 januari och 1 april–31 december 2017.

| (2) | I december 2016 offentliggjorde vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) sin vetenskapliga bedömning avseende effekterna av fredningstiden för torsk i västra Östersjön under perioden 1 februari–31 mars 2017. Den bedömningen bekräftar att fredningstiden kommer att få positiva konsekvenser för det beståndet. |
| --- | --- |

(2)

I december 2016 offentliggjorde vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) sin vetenskapliga bedömning avseende effekterna av fredningstiden för torsk i västra Östersjön under perioden 1 februari–31 mars 2017. Den bedömningen bekräftar att fredningstiden kommer att få positiva konsekvenser för det beståndet.

| (3) | Den fredningstid som föreskrivs i förordning (EU) 2016/1903 är även tillämplig på torskfiske som bedrivs med fartyg med en längd överallt på under 15 meter i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter. I STECF:s bedömning fastställs dock att en begränsning av sådana fartygs fiske i sådana områden inte på något betydande sätt kommer att bidra till det berörda beståndets återhämtning. |
| --- | --- |

(3)

Den fredningstid som föreskrivs i förordning (EU) 2016/1903 är även tillämplig på torskfiske som bedrivs med fartyg med en längd överallt på under 15 meter i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter. I STECF:s bedömning fastställs dock att en begränsning av sådana fartygs fiske i sådana områden inte på något betydande sätt kommer att bidra till det berörda beståndets återhämtning.

| (4) | En fullständig indragning av fiskemöjligheterna i västra Östersjön skulle dessutom kunna få en oönskad effekt på andra torskbestånd i Östersjön, särskilt det östra beståndet, på grund av att fiskeverksamheten kan komma att flyttas. |
| --- | --- |

(4)

En fullständig indragning av fiskemöjligheterna i västra Östersjön skulle dessutom kunna få en oönskad effekt på andra torskbestånd i Östersjön, särskilt det östra beståndet, på grund av att fiskeverksamheten kan komma att flyttas.

| (5) | Om fiske tillåts för fartyg med en längd överallt på under 15 meter i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter ges dessutom ett begränsat antal fiskare möjlighet att fortsätta med sin fiskeverksamhet och rikta fisket mot andra arter än torsk. |
| --- | --- |

(5)

Om fiske tillåts för fartyg med en längd överallt på under 15 meter i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter ges dessutom ett begränsat antal fiskare möjlighet att fortsätta med sin fiskeverksamhet och rikta fisket mot andra arter än torsk.

| (6) | Det är därför proportionellt att bevilja fartyg med en längd överallt på under 15 meter rätt att fiska i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter. |
| --- | --- |

(6)

Det är därför proportionellt att bevilja fartyg med en längd överallt på under 15 meter rätt att fiska i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter.

| (7) | Sådana fiskemöjligheter bör inte vara tillgängliga för partrålare, oavsett längd, på grund av dessa fartygs höga fiskekapacitet. |
| --- | --- |

(7)

Sådana fiskemöjligheter bör inte vara tillgängliga för partrålare, oavsett längd, på grund av dessa fartygs höga fiskekapacitet.

| (8) | För att säkerställa effektiv kontroll och övervakning av fiskeområdet där vattendjupet är mindre än 20 meter är det nödvändigt att säkerställa att alla berörda fartyg är utrustade med kontrollsystem för fartyg (VMS) i enlighet med artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2). Därför bör artikel 9.5 i den förordningen, som gör det möjligt för medlemsstaterna att undanta fiskefartyg med en längd överallt på under 15 meter från kravet om att vara utrustade med kontrollsystem för fartyg, inte tillämpas på fisket efter torsk ur beståndet i västra Östersjön. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa effektiv kontroll och övervakning av fiskeområdet där vattendjupet är mindre än 20 meter är det nödvändigt att säkerställa att alla berörda fartyg är utrustade med kontrollsystem för fartyg (VMS) i enlighet med artikel 9.2 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (2). Därför bör artikel 9.5 i den förordningen, som gör det möjligt för medlemsstaterna att undanta fiskefartyg med en längd överallt på under 15 meter från kravet om att vara utrustade med kontrollsystem för fartyg, inte tillämpas på fisket efter torsk ur beståndet i västra Östersjön.

| (9) | För att säkerställa ett hållbart nyttjande av torskbeståndet i västra Östersjön i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 (3) bör den flexibilitet mellan år som fastställs i artikel 15.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4) med avseende på landningsskyldigheten inte tillämpas för det beståndet. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa ett hållbart nyttjande av torskbeståndet i västra Östersjön i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 (3) bör den flexibilitet mellan år som fastställs i artikel 15.9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (4) med avseende på landningsskyldigheten inte tillämpas för det beståndet.

| (10) | Förordning (EU) 2016/1903 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EU) 2016/1903 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | Förbudet mot att fiska efter torsk i Ices-delområdena 22–24 som fastställs i förordning (EU) 2016/1903 träder i kraft den 1 februari 2017. För att få full verkan bör den här förordningen därför tillämpas från och med den dagen och träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(11)

Förbudet mot att fiska efter torsk i Ices-delområdena 22–24 som fastställs i förordning (EU) 2016/1903 träder i kraft den 1 februari 2017. För att få full verkan bör den här förordningen därför tillämpas från och med den dagen och träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till förordning (EU) 2016/1903 ska uppgifterna för torsk i Ices-delområdena 22–24 ersättas med följande:

| ”Art: | Torsk

  Gadus morhua | Område: | Delområdena 22–24
  (COD/3BC+24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 2 444 | | |
| Tyskland | 1 194 | | |
| Estland | 54 | | |
| Finland | 48 | | |
| Lettland | 202 | | |
| Litauen | 131 | | |
| Polen | 654 | | |
| Sverige | 870 | | |
| Unionen | 5 597 | | |
| TAC | 5 597  (5) | | Analytisk TAC
  Artikel 3.2 och 3.3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska inte tillämpas. |

”Art:

Torsk

Gadus morhua

Område:

Delområdena 22–24

(COD/3BC+24)

Danmark

2 444

Tyskland

1 194

Estland

54

Finland

48

Lettland

202

Litauen

131

Polen

654

Sverige

870

Unionen

5 597

TAC

5 597  (5)

Analytisk TAC

Artikel 3.2 och 3.3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska inte tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 januari 2017.

På rådets vägnar

R. GALDES

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EU) 2016/1903 av den 28 oktober 2016 om fastställande för 2017 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) 2016/72 (EUT L 295, 29.10.2016, s. 1).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 av den 6 juli 2016 om upprättande av en flerårig plan för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i Östersjön och det fiske som nyttjar dessa bestånd, om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1098/2007 (EUT L 191, 15.7.2016, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

4

(5)  Denna kvot får fiskas under perioderna 1 januari–31 januari och 1 april–31 december 2017. Fiskefartyg med en längd överallt på under 15 meter (utom partrålare), som är utrustade med kontrollsystem för fartyg i enlighet med artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1224/2009, ska även ha rätt att fiska ur denna kvot under perioden 1 februari–31 mars 2017 i områden där vattendjupet är mindre än 20 meter. Artikel 9.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska inte tillämpas.”

5

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/4

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/136

av den 16 januari 2017

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossau-Iraty [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ossau-Iraty”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2015/194 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Ossau-Iraty”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). senast ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2015/194 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Ossau-Iraty” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 av den 12 juni 1996 om registrering av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar enligt förfarandet i artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 (EGT L 148, 21.6.1996, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/194 av den 5 februari 2015 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Ossau-Iraty [SUB]) (EUT L 33, 10.2.2015, s. 5).

3

(4)  
  EUT C 334, 10.9.2016, s. 17.

4

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/137

av den 16 januari 2017

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för ett namn som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Pomme de terre de l'île de Ré [SUB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pomme de terre de l'île de Ré”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1187/2000 (2), ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 172/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Frankrikes ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Pomme de terre de l'île de Ré”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1187/2000 (2), ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 172/2014 (3).

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en mindre ändring i den mening som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning (4) i enlighet med artikel 50.2 a i den förordningen.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör ändringen av produktspecifikationen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande namnet ”Pomme de terre de l'île de Ré” (SUB) godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1187/2000 av den 5 juni 2000 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 om upptagandet av vissa namn i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för geografiska och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EGT L 133, 6.6.2000, s. 19).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 172/2014 av den 20 februari 2014 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Pomme de terre de l'île de Ré (SUB)] (EUT L 55, 25.2.2014, s. 5).

3

(4)  
  EUT C 355, 28.9.2016, s. 5.

4

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/138

av den 16 januari 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Raclette de Savoie [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Frankrikes ansökan om registrering av namnet ”Raclette de Savoie” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Frankrikes ansökan om registrering av namnet ”Raclette de Savoie” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Genom en skrivelse av den 23 november 2015 anmälde de franska myndigheterna till kommissionen att en övergångsperiod i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1151/2012, som löper ut den 31 december 2017, hade beviljats två aktörer som är etablerade på franskt territorium och som uppfyller villkoren i den artikeln. I samband med det nationella invändningsförfarandet har dessa aktörer, som lagligen har salufört ”Raclette de Savoie” kontinuerligt under minst de föregående fem åren före inlämnandet av ansökan, lämnat invändningar avseende intervallet för fetthalt räknad på torrt material respektive avseende minimivärdet för den basranson för mjölkkor som måste härstamma från grönfoder. De berörda aktörerna är följande: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones och GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 23 november 2015 anmälde de franska myndigheterna till kommissionen att en övergångsperiod i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1151/2012, som löper ut den 31 december 2017, hade beviljats två aktörer som är etablerade på franskt territorium och som uppfyller villkoren i den artikeln. I samband med det nationella invändningsförfarandet har dessa aktörer, som lagligen har salufört ”Raclette de Savoie” kontinuerligt under minst de föregående fem åren före inlämnandet av ansökan, lämnat invändningar avseende intervallet för fetthalt räknad på torrt material respektive avseende minimivärdet för den basranson för mjölkkor som måste härstamma från grönfoder. De berörda aktörerna är följande: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones och GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Raclette de Savoie” registreras. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Raclette de Savoie” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningen ”Raclette de Savoie” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.3 Ost enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Det skydd som medges i enlighet med artikel 1 påverkar inte den övergångsperiod som Frankrike i enlighet med beslut av den 29 oktober 2015 om godkännande av kravspecifikationerna för beteckningen ”Raclette de Savoie”, offentliggjort den 7 november 2015 i Republiken Frankrikes officiella tidning i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1151/2012 medgivit aktörer som uppfyller kraven i den artikeln.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 261, 19.7.2016, s. 16.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/139

av den 25 januari 2017

om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 vad gäller fastställande av representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 183 b,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2014 av den 16 april 2014 om systemet för handeln med vissa varor som framställs genom bearbetning av jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 1216/2009 och (EG) nr 614/2009 (2), särskilt artikel 5.6 a, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött och ägg samt för äggalbumin, att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung.

| (3) | Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1484/95 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom denna åtgärd bör tillämpas så fort uppdaterade uppgifter föreligger, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 av den 28 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för ordningen för tillämpning av tilläggsbelopp för import och om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött och ägg och för äggalbumin samt om upphävande av förordning nr 163/67/EEG (EGT L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

| KN-nummer | Varubeskrivning | Representativt pris
  (euro/100 kg) | Säkerhet som avses i artikel 3
  (euro/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 70 %-kycklingar), frysta | 118,5 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta | 143,6 | 0 | AR |
| 169,9 | 0 | BR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta | 283,3 | 5 | AR |
| 181,7 | 39 | BR |
| 284,9 | 5 | CL |
| 228,5 | 21 | TH |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta | 335,5 | 0 | BR |
| 344,5 | 0 | CL |
| 0408 91 80 | Fågelägg utan skal, torkade | 350,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus | 181,4 | 34 | BR |

KN-nummer

Varubeskrivning

Representativt pris

(euro/100 kg)

Säkerhet som avses i artikel 3

(euro/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 70 %-kycklingar), frysta

118,5

0

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna höns av arten Gallus domesticus (s.k. 65 %-kycklingar), frysta

143,6

0

AR

169,9

0

BR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, benfria, frysta

283,3

5

AR

181,7

39

BR

284,9

5

CL

228,5

21

TH

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkon, benfria, frysta

335,5

0

BR

344,5

0

CL

0408 91 80

Fågelägg utan skal, torkade

350,2

0

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade beredningar av höns av arten Gallus domesticus

181,4

34

BR

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ’ZZ’ står för ’annat ursprung’.”

1

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/140

av den 26 januari 2017

om utseende av EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor), om fastställande av ytterligare ansvarsområden och uppgifter för detta laboratorium samt om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 32.5 och 32.6, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 882/2004 fastställs de allmänna uppgifterna för, skyldigheterna för och kraven på Europeiska unionens referenslaboratorier för foder och livsmedel samt för djurhälsa. EU:s referenslaboratorier för djurhälsa och levande djur förtecknas i avsnitt II i bilaga VII till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 882/2004 fastställs de allmänna uppgifterna för, skyldigheterna för och kraven på Europeiska unionens referenslaboratorier för foder och livsmedel samt för djurhälsa. EU:s referenslaboratorier för djurhälsa och levande djur förtecknas i avsnitt II i bilaga VII till den förordningen.

| (2) | Det finns ännu inget referenslaboratorium inom EU för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor). EU:s referenslaboratorier bör omfatta de områden av foder- och livsmedelslagstiftningen och djurhälsa där det finns behov av exakta analys- och diagnosresultat. Utbrotten av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus kräver exakta analys- och diagnosresultat. |
| --- | --- |

(2)

Det finns ännu inget referenslaboratorium inom EU för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor). EU:s referenslaboratorier bör omfatta de områden av foder- och livsmedelslagstiftningen och djurhälsa där det finns behov av exakta analys- och diagnosresultat. Utbrotten av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus kräver exakta analys- och diagnosresultat.

| (3) | Den 30 juni 2016 inledde kommissionen ett urvalsförfarande för urval och utseende av ett EU-referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor). Det utvalda laboratoriet, Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA, bör utses till EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor). |
| --- | --- |

(3)

Den 30 juni 2016 inledde kommissionen ett urvalsförfarande för urval och utseende av ett EU-referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor). Det utvalda laboratoriet, Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA, bör utses till EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor).

| (4) | Utöver de allmänna uppgifter och skyldigheter som fastställs i artikel 32.2 i förordning (EG) nr 882/2004 bör det utvalda laboratoriet åläggas vissa särskilda uppgifter och ansvarsområden. |
| --- | --- |

(4)

Utöver de allmänna uppgifter och skyldigheter som fastställs i artikel 32.2 i förordning (EG) nr 882/2004 bör det utvalda laboratoriet åläggas vissa särskilda uppgifter och ansvarsområden.

| (5) | Avsnitt II i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Avsnitt II i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA, Bryssel, Belgien utses härmed till EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor).

Laboratoriets ytterligare ansvarsområden och uppgifter fastställs i bilagan.

Artikel 2

I avsnitt II i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 ska följande punkt läggas till som punkt 19:

| ”19. | EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor)





  Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA |
| --- | --- |
| Operational Directorate Viral Diseases |
| Unit Vesicular and Exotic Diseases |
| Groeselenberg 99 |
| 1180 Bryssel |
| Belgien” |

”19.

Veterinary and Agrochemical Research Centre – CODA-CERVA

Operational Directorate Viral Diseases

Unit Vesicular and Exotic Diseases

Groeselenberg 99

1180 Bryssel

Belgien”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

---

BILAGA

Ansvarsområden och uppgifter för EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor)

Utöver de allmänna uppgifter och skyldigheter som EU:s referenslaboratorier inom djurhälsosektorn har enligt artikel 32.2 i förordning (EG) nr 882/2004 ska EU:s referenslaboratorium för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor) även ha följande ansvarsområden och uppgifter:

| 1. | Att säkerställa kontakter mellan medlemsstaternas nationella laboratorier och att tillhandahålla bästa möjliga metoder för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor) i djurbesättningar, särskilt genom följande:







  a) | Utföra karakterisering av genom och fylogenetisk analys (släktskap med andra stammar av samma virus) samt lagra stammar av capripoxvirus för att underlätta diagnostisering i unionen och, när det är relevant och nödvändigt, till exempel för epidemiologisk uppföljning eller kontroll av diagnostik. |
| --- | --- | --- |

1.

Att säkerställa kontakter mellan medlemsstaternas nationella laboratorier och att tillhandahålla bästa möjliga metoder för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor) i djurbesättningar, särskilt genom följande:

a)

Utföra karakterisering av genom och fylogenetisk analys (släktskap med andra stammar av samma virus) samt lagra stammar av capripoxvirus för att underlätta diagnostisering i unionen och, när det är relevant och nödvändigt, till exempel för epidemiologisk uppföljning eller kontroll av diagnostik.

| b) | Bygga upp och underhålla en aktuell samling av stammar och isolat av capripoxvirus och specifika serum samt av andra reagenser som krävs för diagnostisering av sjukdomarna, när eller om sådana finns tillgängliga. |
| --- | --- |

b)

Bygga upp och underhålla en aktuell samling av stammar och isolat av capripoxvirus och specifika serum samt av andra reagenser som krävs för diagnostisering av sjukdomarna, när eller om sådana finns tillgängliga.

| c) | Harmonisera diagnostik och säkerställa hög testningskvalitet inom unionen genom att anordna regelbundna provningsjämförelser och externa kvalitetskontroller av diagnostiseringen av dessa sjukdomar på unionsnivå samt genom regelbunden överföring av resultaten av dessa jämförelser till kommissionen, medlemsstaterna och de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

c)

Harmonisera diagnostik och säkerställa hög testningskvalitet inom unionen genom att anordna regelbundna provningsjämförelser och externa kvalitetskontroller av diagnostiseringen av dessa sjukdomar på unionsnivå samt genom regelbunden överföring av resultaten av dessa jämförelser till kommissionen, medlemsstaterna och de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av dessa sjukdomar.

| d) | Upprätthålla expertis om dessa sjukdomar så att man snabbt kan ställa differentialdiagnoser, särskilt i förhållande till andra relevanta virussjukdomar. |
| --- | --- |

d)

Upprätthålla expertis om dessa sjukdomar så att man snabbt kan ställa differentialdiagnoser, särskilt i förhållande till andra relevanta virussjukdomar.

| e) | Genomföra forskningsstudier i syfte att utveckla bättre metoder för sjukdomsbekämpning i samarbete med de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av dessa sjukdomar, såsom avtalat med kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Genomföra forskningsstudier i syfte att utveckla bättre metoder för sjukdomsbekämpning i samarbete med de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av dessa sjukdomar, såsom avtalat med kommissionen.

| f) | Ge råd åt kommissionen om de vetenskapliga aspekterna på capripoxvirus och i synnerhet om urvalet och användningen av stammar av vaccin mot capripoxvirus. |
| --- | --- |

f)

Ge råd åt kommissionen om de vetenskapliga aspekterna på capripoxvirus och i synnerhet om urvalet och användningen av stammar av vaccin mot capripoxvirus.

| 2. | Att stödja funktionen hos de nationella laboratorier i medlemsstaterna som har utsetts för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor), särskilt genom följande:







  a) | Lagra och förse dessa laboratorier med standardserum och andra referensreagens, såsom virus, inaktiverade antigener eller cellinjer, i syfte att standardisera de diagnostiska tester och reagens som används i de enskilda medlemsstaterna i de fall där det krävs identifiering av agens och/eller användning av serologiska tester. |
| --- | --- | --- |

2.

Att stödja funktionen hos de nationella laboratorier i medlemsstaterna som har utsetts för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus (lumpy skin disease och får- och getkoppor), särskilt genom följande:

a)

Lagra och förse dessa laboratorier med standardserum och andra referensreagens, såsom virus, inaktiverade antigener eller cellinjer, i syfte att standardisera de diagnostiska tester och reagens som används i de enskilda medlemsstaterna i de fall där det krävs identifiering av agens och/eller användning av serologiska tester.

| b) | Ge aktivt stöd när det gäller att diagnostisera sjukdomarna i samband med misstanke och bekräftelse av utbrott i medlemsstaterna genom att ta emot isolat av capripoxvirus för bekräftande diagnos och viruskarakterisering och genom att bidra till epidemiologiska undersökningar och studier. Utan dröjsmål meddela resultaten av denna verksamhet till kommissionen, medlemsstaterna och de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av de berörda sjukdomarna. |
| --- | --- |

b)

Ge aktivt stöd när det gäller att diagnostisera sjukdomarna i samband med misstanke och bekräftelse av utbrott i medlemsstaterna genom att ta emot isolat av capripoxvirus för bekräftande diagnos och viruskarakterisering och genom att bidra till epidemiologiska undersökningar och studier. Utan dröjsmål meddela resultaten av denna verksamhet till kommissionen, medlemsstaterna och de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av de berörda sjukdomarna.

| 3. | Tillhandahålla information och genomföra vidareutbildning, särskilt genom följande:







  a) | Underlätta tillhandahållande av vidareutbildning, repetitionskurser och seminarier för de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus och för experter inom laboratoriediagnostik i syfte att harmonisera diagnostikmetoderna för dessa sjukdomar inom unionen. |
| --- | --- | --- |

3.

Tillhandahålla information och genomföra vidareutbildning, särskilt genom följande:

a)

Underlätta tillhandahållande av vidareutbildning, repetitionskurser och seminarier för de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus och för experter inom laboratoriediagnostik i syfte att harmonisera diagnostikmetoderna för dessa sjukdomar inom unionen.

| b) | Delta i internationella forum, särskilt om standardisering av analysmetoder för dessa sjukdomar och tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

b)

Delta i internationella forum, särskilt om standardisering av analysmetoder för dessa sjukdomar och tillämpningen av dem.

| c) | Samarbeta med de relevanta behöriga laboratorierna i länder utanför EU där dessa sjukdomar förekommer i fråga om diagnostikmetoder för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus. |
| --- | --- |

c)

Samarbeta med de relevanta behöriga laboratorierna i länder utanför EU där dessa sjukdomar förekommer i fråga om diagnostikmetoder för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus.

| d) | Vid det årliga mötet för de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus se över de relevanta kraven för testning i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals. |
| --- | --- |

d)

Vid det årliga mötet för de nationella laboratorier som utsetts för diagnostisering av sjukdomar som orsakas av capripoxvirus se över de relevanta kraven för testning i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals.

| e) | Bistå kommissionen vid översynen av OIE:s rekommendationer i Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals. |
| --- | --- |

e)

Bistå kommissionen vid översynen av OIE:s rekommendationer i Terrestrial Animal Health Code och Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals.

| f) | Följa utvecklingen i fråga om epidemiologin för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus. |
| --- | --- |

f)

Följa utvecklingen i fråga om epidemiologin för sjukdomar som orsakas av capripoxvirus.

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/14 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/141

av den 26 januari 2017

om införande av slutliga antidumpningstullar på import av vissa stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | I enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2) offentliggjorde kommissionen den 29 oktober 2015 ett tillkännagivande (nedan kallat inledningstillkännagivandet) i Europeiska unionens officiella tidning (3) om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (2) offentliggjorde kommissionen den 29 oktober 2015 ett tillkännagivande (nedan kallat inledningstillkännagivandet) i Europeiska unionens officiella tidning (3) om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna).

2

inledningstillkännagivandet

Europeiska unionens officiella tidning

3

Kina

de berörda länderna

| (2) | Förfarandet inleddes med anledning av att branschorganisationen Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) den 14 september 2015 hade ingett ett klagomål för ett antal unionstillverkare som står för mellan 37 % och 48 % av unionens sammanlagda produktion. En tillverkare som motsätter sig klagomålet har gett sig till känna. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes med anledning av att branschorganisationen Defence Committee of the Stainless Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) den 14 september 2015 hade ingett ett klagomål för ett antal unionstillverkare som står för mellan 37 % och 48 % av unionens sammanlagda produktion. En tillverkare som motsätter sig klagomålet har gett sig till känna.

klaganden

| (3) | Därför var de relevanta tröskelvärdena i artikel 5.4 i grundförordningen uppfylla när ärendet inleddes. Artikeln lyder: ”En undersökning enligt punkt 1 ska endast inledas om det, på grundval av en granskning av i vilken grad det bland unionsproducenter av en likadan produkt finns stöd för eller motstånd mot klagomålet, fastställs att klagomålet är ingivet av unionsindustrin eller för dess räkning. Framställningen ska anses vara gjord av unionsindustrin eller för dess räkning om den stöds av unionstillverkare, vars sammanlagda produktion utgör mer än 50 % av den totala produktionen av den likadana produkten för den del av unionsindustrin som antingen uttrycker stöd för eller motsätter sig framställningen. Undersökningen ska dock inte inledas om de unionstillverkare som uttryckligen stöder framställningen tillsammans svarar för mindre än 25 % av unionsindustrins sammanlagda produktion av den likadana produkten.” När en undersökning inleds, är det inte nödvändigt att villkoren för talerätt är uppfyllda under hela undersökningen. Domstolen har bekräftat att detta gäller i en situation där ett företag drar tillbaka sitt stöd för klagomålet (4). Samma resonemang kan tillämpas analogt i en situation där produktdefinitionen förändras. |
| --- | --- |

(3)

Därför var de relevanta tröskelvärdena i artikel 5.4 i grundförordningen uppfylla när ärendet inleddes. Artikeln lyder: ”En undersökning enligt punkt 1 ska endast inledas om det, på grundval av en granskning av i vilken grad det bland unionsproducenter av en likadan produkt finns stöd för eller motstånd mot klagomålet, fastställs att klagomålet är ingivet av unionsindustrin eller för dess räkning. Framställningen ska anses vara gjord av unionsindustrin eller för dess räkning om den stöds av unionstillverkare, vars sammanlagda produktion utgör mer än 50 % av den totala produktionen av den likadana produkten för den del av unionsindustrin som antingen uttrycker stöd för eller motsätter sig framställningen. Undersökningen ska dock inte inledas om de unionstillverkare som uttryckligen stöder framställningen tillsammans svarar för mindre än 25 % av unionsindustrins sammanlagda produktion av den likadana produkten.” När en undersökning inleds, är det inte nödvändigt att villkoren för talerätt är uppfyllda under hela undersökningen. Domstolen har bekräftat att detta gäller i en situation där ett företag drar tillbaka sitt stöd för klagomålet (4). Samma resonemang kan tillämpas analogt i en situation där produktdefinitionen förändras.

4

| (4) | I samband med inledandet av förfarandet hävdade en av de berörda parterna att kommissionen felaktigt hade beräknat klagandens andel av unionsindustrins sammanlagda produktion. Denna part hävdade att den nuvarande klagande inte kan stå för 43–49 % av unionens produktion eftersom åtta företag i ett tidigare ärende som omfattade en liknande produkt stod för 48 % av unionens produktion. Kommissionen konstaterade att även om båda undersökningarna omfattar liknande produkter skiljer sig den exakta produktdefinitionen och undersökningsperioden i den aktuella undersökningen från produktdefinitionen och undersökningsperioden i den tidigare undersökningen. De bedömningar som gjordes och resultatet av dessa skiljer sig därför åt (dvs. andra unionstillverkare gav sig till känna i den aktuella undersökningen än i den undersökning som inleddes 2012, och dessa unionstillverkare definierades på grundval av den likadana produkten i 2012 års undersökning). I meddelandet om talerätt av den 28 oktober 2015 fastställs den totala unionsproduktionen av den likadana produkten till 8 600 ton under perioden den 1 april 2014 till den 31 mars 2015. För den tidigare undersökning som inleddes 2012 fastställs i meddelandet om talerätt av den 9 november 2012 den totala unionsproduktionen av den likadana produkten till 21 600 ton. |
| --- | --- |

(4)

I samband med inledandet av förfarandet hävdade en av de berörda parterna att kommissionen felaktigt hade beräknat klagandens andel av unionsindustrins sammanlagda produktion. Denna part hävdade att den nuvarande klagande inte kan stå för 43–49 % av unionens produktion eftersom åtta företag i ett tidigare ärende som omfattade en liknande produkt stod för 48 % av unionens produktion. Kommissionen konstaterade att även om båda undersökningarna omfattar liknande produkter skiljer sig den exakta produktdefinitionen och undersökningsperioden i den aktuella undersökningen från produktdefinitionen och undersökningsperioden i den tidigare undersökningen. De bedömningar som gjordes och resultatet av dessa skiljer sig därför åt (dvs. andra unionstillverkare gav sig till känna i den aktuella undersökningen än i den undersökning som inleddes 2012, och dessa unionstillverkare definierades på grundval av den likadana produkten i 2012 års undersökning). I meddelandet om talerätt av den 28 oktober 2015 fastställs den totala unionsproduktionen av den likadana produkten till 8 600 ton under perioden den 1 april 2014 till den 31 mars 2015. För den tidigare undersökning som inleddes 2012 fastställs i meddelandet om talerätt av den 9 november 2012 den totala unionsproduktionen av den likadana produkten till 21 600 ton.

| (5) | Samma berörda part hävdade att endast ett fåtal företag stöder klagomålet (3 av 16 unionstillverkare), och begärde att kommissionen skulle undersöka varför de andra unionstillverkarna inte hade yttrat sig. Som svar på detta konstaterade kommissionen att när ett ärende inleds saknar det betydelse hur många företag som stöder ett klagomål. Enligt artikel 5.4 i grundförordningen är det endast deras andel av unionsindustrins produktion som har betydelse. |
| --- | --- |

(5)

Samma berörda part hävdade att endast ett fåtal företag stöder klagomålet (3 av 16 unionstillverkare), och begärde att kommissionen skulle undersöka varför de andra unionstillverkarna inte hade yttrat sig. Som svar på detta konstaterade kommissionen att när ett ärende inleds saknar det betydelse hur många företag som stöder ett klagomål. Enligt artikel 5.4 i grundförordningen är det endast deras andel av unionsindustrins produktion som har betydelse.

| (6) | Den berörda parten ifrågasatte dessutom inkluderandet av en viss unionstillverkare i definitionen av unionsindustrin, eftersom denna unionstillverkare tillverkade rördelar med ett betydligt högre mervärde än de andra unionstillverkarna. Undersökningen bekräftade emellertid att denna unionstillverkare även tillverkade och sålde den likadana produkten och att det var motiverat att låta tillverkaren ingå i stickprovsurvalet. Stickprovsurvalet omfattade endast den tillverkarens produktionsvolymer som omfattas av undersökningens räckvidd. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(6)

Den berörda parten ifrågasatte dessutom inkluderandet av en viss unionstillverkare i definitionen av unionsindustrin, eftersom denna unionstillverkare tillverkade rördelar med ett betydligt högre mervärde än de andra unionstillverkarna. Undersökningen bekräftade emellertid att denna unionstillverkare även tillverkade och sålde den likadana produkten och att det var motiverat att låta tillverkaren ingå i stickprovsurvalet. Stickprovsurvalet omfattade endast den tillverkarens produktionsvolymer som omfattas av undersökningens räckvidd. Påståendet avvisades därför.

1.2   Parter som berörs av förfarandet

Parter som berörs av förfarandet

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, alla unionstillverkare, importörer, handlare och användare som den visste var berörda och deras intresseorganisationer, samt de exporterande tillverkarna och myndigheterna i de berörda länderna, om inledandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, alla unionstillverkare, importörer, handlare och användare som den visste var berörda och deras intresseorganisationer, samt de exporterande tillverkarna och myndigheterna i de berörda länderna, om inledandet av förfarandet.

| (8) | Kommissionen kontaktade även tillverkare i Brasilien, Indien, Malaysia, Sydkorea, Schweiz, Thailand och Förenta staterna, som i inledningstillkännagivandet angavs som tänkbara jämförbara länder för fastställandet av ett normalvärde för Kina. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen kontaktade även tillverkare i Brasilien, Indien, Malaysia, Sydkorea, Schweiz, Thailand och Förenta staterna, som i inledningstillkännagivandet angavs som tänkbara jämförbara länder för fastställandet av ett normalvärde för Kina.

| (9) | Berörda parter gavs möjlighet inom den tidsfrist som angavs i inledningstillkännagivandet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter som begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl till detta gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Berörda parter gavs möjlighet inom den tidsfrist som angavs i inledningstillkännagivandet att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Samtliga berörda parter som begärde att bli hörda och visade att det fanns särskilda skäl till detta gavs tillfälle att bli hörda.

1.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (10) | I inledningstillkännagivandet angav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

I inledningstillkännagivandet angav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (11) | Med tanke på det stora antalet unionstillverkare som ingick i undersökningen slog kommissionen i inledningstillkännagivandet fast att den skulle begränsa sin analys till ett rimligt antal unionstillverkare. Vid tidpunkten för inledandet av förfarandet gav de tillverkare som anges i skäl 2 sig till känna, dvs. en unionstillverkare och en grupp av två dotterbolag belägna i unionen som tillverkar den likadana produkten. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på det stora antalet unionstillverkare som ingick i undersökningen slog kommissionen i inledningstillkännagivandet fast att den skulle begränsa sin analys till ett rimligt antal unionstillverkare. Vid tidpunkten för inledandet av förfarandet gav de tillverkare som anges i skäl 2 sig till känna, dvs. en unionstillverkare och en grupp av två dotterbolag belägna i unionen som tillverkar den likadana produkten.

| (12) | Efter offentliggörandet av inledningstillkännagivandet begärde en annan unionstillverkare att få ingå i urvalet. De fyra samarbetsvilliga tillverkarna inkluderades därför i urvalet. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för omkring 47 % av den uppskattade totala produktionen i unionen, och urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(12)

Efter offentliggörandet av inledningstillkännagivandet begärde en annan unionstillverkare att få ingå i urvalet. De fyra samarbetsvilliga tillverkarna inkluderades därför i urvalet. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för omkring 47 % av den uppskattade totala produktionen i unionen, och urvalet ansågs representativt för unionsindustrin.

| (13) | En av de unionstillverkare som ingick i urvalet, nämligen Springer GmbH, meddelade dock senare att den hade beslutat att inte samarbeta. Denna tillverkare undersöktes därför inte vidare. Enligt kommissionen var emellertid de tre andra unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka stod för 43 % av den uppskattade totala produktionen i unionen, fortfarande representativa för unionsindustrin. Ovannämnda unionstillverkare informerade även kommissionen om att den inte bara var en unionstillverkare utan även hade ingått ett avtal om passiv förädling med en kinesisk tillverkare. |
| --- | --- |

(13)

En av de unionstillverkare som ingick i urvalet, nämligen Springer GmbH, meddelade dock senare att den hade beslutat att inte samarbeta. Denna tillverkare undersöktes därför inte vidare. Enligt kommissionen var emellertid de tre andra unionstillverkare som ingick i urvalet, vilka stod för 43 % av den uppskattade totala produktionen i unionen, fortfarande representativa för unionsindustrin. Ovannämnda unionstillverkare informerade även kommissionen om att den inte bara var en unionstillverkare utan även hade ingått ett avtal om passiv förädling med en kinesisk tillverkare.

| (14) | Kommissionen gjorde även en bedömning av hur beslutet att inte låta flänsade rördelar och rördelar med blank yta ingå i produktdefinitionen (se avsnitt 2.2 nedan) påverkade urvalets representativitet. Kommissionen fann att det saknades betydande tillverkning av flänsade rördelar och rördelar med blank yta, vilket gällde både de unionstillverkare som ingick i urvalet och den totala unionsproduktionen, och att representativiteten hos det urval som gjorts därför inte påverkades. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen gjorde även en bedömning av hur beslutet att inte låta flänsade rördelar och rördelar med blank yta ingå i produktdefinitionen (se avsnitt 2.2 nedan) påverkade urvalets representativitet. Kommissionen fann att det saknades betydande tillverkning av flänsade rördelar och rördelar med blank yta, vilket gällde både de unionstillverkare som ingick i urvalet och den totala unionsproduktionen, och att representativiteten hos det urval som gjorts därför inte påverkades.

| (15) | En berörd part uppgav att andra unionstillverkare än de som stödde klagomålet ökade sina försäljningssiffror under perioden 2010–2015 tack vare både höjda priser och ökade volymer, enligt Eurostats statistik om handeln inom unionen. |
| --- | --- |

(15)

En berörd part uppgav att andra unionstillverkare än de som stödde klagomålet ökade sina försäljningssiffror under perioden 2010–2015 tack vare både höjda priser och ökade volymer, enligt Eurostats statistik om handeln inom unionen.

| (16) | Kommissionen analyserade den potentiella skada som orsakats av importen från de berörda länderna i förhållande till unionsindustrin, inbegripet alla unionstillverkare, med hjälp av makroekonomiska uppgifter (se skälen 193–207). Kommissionen konstaterade dessutom att den berörda parten grundade sin analys på KN-nummer som inte bara omfattade den berörda produkten utan även produkter som inte täcks av denna undersökning. I regel avser dessutom den volym som anges i statistiken om handeln inom unionen inte enbart unionsproduktionen utan även återförsäljning av importerade produkter. Inga slutsatser gick därför att dra beträffande unionstillverkarnas försäljningspris eller volymer. I vilket fall anses de mikroekonomiska uppgifter som ingår i stickprovet vara representativa för unionsindustrin. Att dessa uppgifter inte omfattar de tillverkare som inte har ställt sig bakom klagomålet följer av att dessa inte gav sig till känna för att ingå i urvalet. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen analyserade den potentiella skada som orsakats av importen från de berörda länderna i förhållande till unionsindustrin, inbegripet alla unionstillverkare, med hjälp av makroekonomiska uppgifter (se skälen 193–207). Kommissionen konstaterade dessutom att den berörda parten grundade sin analys på KN-nummer som inte bara omfattade den berörda produkten utan även produkter som inte täcks av denna undersökning. I regel avser dessutom den volym som anges i statistiken om handeln inom unionen inte enbart unionsproduktionen utan även återförsäljning av importerade produkter. Inga slutsatser gick därför att dra beträffande unionstillverkarnas försäljningspris eller volymer. I vilket fall anses de mikroekonomiska uppgifter som ingår i stickprovet vara representativa för unionsindustrin. Att dessa uppgifter inte omfattar de tillverkare som inte har ställt sig bakom klagomålet följer av att dessa inte gav sig till känna för att ingå i urvalet.

b)   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (17) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i inledningstillkännagivandet. |
| --- | --- |

(17)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i inledningstillkännagivandet.

| (18) | Tre icke-närstående importörer tillhandahöll uppgifter och samtyckte till att ingå i stickprovsurvalet. Tillsammans stod dessa för 10 % av den uppskattade importvolymen från Kina och Taiwan under undersökningsperioden. Eftersom kommissionen kunde undersöka alla importörer som gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(18)

Tre icke-närstående importörer tillhandahöll uppgifter och samtyckte till att ingå i stickprovsurvalet. Tillsammans stod dessa för 10 % av den uppskattade importvolymen från Kina och Taiwan under undersökningsperioden. Eftersom kommissionen kunde undersöka alla importörer som gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt.

c)   Urval av exporterande producenter i Taiwan

| (19) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads i inledningstillkännagivandet alla exporterande tillverkare i Taiwan att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i inledningstillkännagivandet. Uppgifterna om inledandet av undersökningen och inledningstillkännagivandet (som inkluderade ett stickprovsformulär) skickades till de tio taiwanesiska företag som i klagomålet angavs som exporterande tillverkare av den berörda produkten till unionen. Dessutom ombads Taipeis representation till Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta de andra exporterande tillverkare som eventuellt fanns. |
| --- | --- |

(19)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads i inledningstillkännagivandet alla exporterande tillverkare i Taiwan att kontakta kommissionen och lämna de uppgifter som anges i inledningstillkännagivandet. Uppgifterna om inledandet av undersökningen och inledningstillkännagivandet (som inkluderade ett stickprovsformulär) skickades till de tio taiwanesiska företag som i klagomålet angavs som exporterande tillverkare av den berörda produkten till unionen. Dessutom ombads Taipeis representation till Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta de andra exporterande tillverkare som eventuellt fanns.

| (20) | Fyra exporterande tillverkare i Taiwan lämnade den information som begärts i inledningstillkännagivandet och samtyckte till att ingå i urvalet. Med tanke på antalet samarbetsvilliga taiwanesiska exporterande tillverkare ansågs ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(20)

Fyra exporterande tillverkare i Taiwan lämnade den information som begärts i inledningstillkännagivandet och samtyckte till att ingå i urvalet. Med tanke på antalet samarbetsvilliga taiwanesiska exporterande tillverkare ansågs ett stickprovsförfarande inte nödvändigt.

| (21) | Under undersökningen beslutade två av fyra företag att inte längre samarbeta. Kommissionen underrättade dessa företag om att enligt artikel 18.1 i grundförordningen får provisoriska eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden fattas på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(21)

Under undersökningen beslutade två av fyra företag att inte längre samarbeta. Kommissionen underrättade dessa företag om att enligt artikel 18.1 i grundförordningen får provisoriska eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden fattas på grundval av tillgängliga uppgifter.

d)   Stickprovsurval av exporterande tillverkare i Kina, ansökningar om marknadsekonomisk status och begäranden om enskilda undersökningar

| (22) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina att kontakta kommissionen och lämna de upplysningar som anges i inledningstillkännagivandet. Dessutom ombads Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta de eventuellt andra exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(22)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina att kontakta kommissionen och lämna de upplysningar som anges i inledningstillkännagivandet. Dessutom ombads Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta de eventuellt andra exporterande tillverkarna.

| (23) | Nio exporterande tillverkare i Kina tillhandahöll de begärda upplysningarna och begärde att få ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag eller grupper av företag, vilka stod för omkring 79 % av de samarbetsvilliga, till unionen exporterande tillverkarna och uppskattningsvis 35 % av den samlade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden. Det kriterium som användes för att välja ut de fyra företag som ingick i urvalet var exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter har mottagits i detta avseende. |
| --- | --- |

(23)

Nio exporterande tillverkare i Kina tillhandahöll de begärda upplysningarna och begärde att få ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av fyra företag eller grupper av företag, vilka stod för omkring 79 % av de samarbetsvilliga, till unionen exporterande tillverkarna och uppskattningsvis 35 % av den samlade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden. Det kriterium som användes för att välja ut de fyra företag som ingick i urvalet var exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter har mottagits i detta avseende.

| (24) | Under undersökningen beslutade ett av de fyra företag som ingick i urvalet att inte längre samarbeta. Kommissionen underrättade detta företag om att enligt artikel 18.1 i grundförordningen får provisoriska eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden fattas på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(24)

Under undersökningen beslutade ett av de fyra företag som ingick i urvalet att inte längre samarbeta. Kommissionen underrättade detta företag om att enligt artikel 18.1 i grundförordningen får provisoriska eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden fattas på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (25) | Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina ansökte om marknadsekonomisk status. Fem exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet begärde emellertid en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Som nämndes i skäl 99 beviljades inte dessa begäranden. |
| --- | --- |

(25)

Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina ansökte om marknadsekonomisk status. Fem exporterande tillverkare i Kina som inte ingick i urvalet begärde emellertid en individuell undersökning i enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen. Som nämndes i skäl 99 beviljades inte dessa begäranden.

1.4   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (26) | Frågeformulär skickades till de fyra företagen i Taiwan och de fyra kinesiska företagen som ingick i urvalet, till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet och till de tre importörer som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(26)

Frågeformulär skickades till de fyra företagen i Taiwan och de fyra kinesiska företagen som ingick i urvalet, till de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet och till de tre importörer som ingick i urvalet.

| (27) | Svar på frågeformuläret mottogs endast från två företag i Taiwan, tre företag i Kina, tre unionstillverkare och tre importörer. |
| --- | --- |

(27)

Svar på frågeformuläret mottogs endast från två företag i Taiwan, tre företag i Kina, tre unionstillverkare och tre importörer.

| (28) | Efter ett preliminärt utlämnande av uppgifter mottogs även ett svar på frågeformuläret från en tillverkare i Schweiz, ett av de potentiellt jämförbara länderna. |
| --- | --- |

(28)

Efter ett preliminärt utlämnande av uppgifter mottogs även ett svar på frågeformuläret från en tillverkare i Schweiz, ett av de potentiellt jämförbara länderna.

1.5   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (29) | Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/intresseorganisationers lokaler:






  — | Unionstillverkare:






  — | OSTP Sweden AB, Sverige. |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags/intresseorganisationers lokaler:

—

Unionstillverkare:

—

OSTP Sweden AB, Sverige.

| — | OSTP Finland OY, Finland. |
| --- | --- |

—

OSTP Finland OY, Finland.

| — | Erne Fittings, Österrike. |
| --- | --- |

—

Erne Fittings, Österrike.

| — | Icke-närstående importör:






  — | Arcus Nederland BV, Nederländerna. |
| --- | --- | --- |

—

Icke-närstående importör:

—

Arcus Nederland BV, Nederländerna.

| — | Exporterande tillverkare i Taiwan:






  — | Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd, Taichung. |
| --- | --- | --- |

—

Exporterande tillverkare i Taiwan:

—

Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd, Taichung.

| — | King Lai Hygienic Materials Co. Ltd, Tainan. |
| --- | --- |

—

King Lai Hygienic Materials Co. Ltd, Tainan.

| — | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd och dess närstående bolag, Suzhou, Jiangsu och Shanghai. |
| --- | --- | --- |

—

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd och dess närstående bolag, Suzhou, Jiangsu och Shanghai.

| — | Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd, Wenzhou.

| — | Zhejiang Good Fittings Co. Ltd, Wenzhou. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Good Fittings Co. Ltd, Wenzhou.

| (30) | Ett kontrollbesök gjordes även på det schweiziska företaget Rohrbogen AG (Basel), som ansågs vara en potentiell tillverkare i ett jämförbart land. Kontrollbesöket genomfördes efter det preliminära utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(30)

Ett kontrollbesök gjordes även på det schweiziska företaget Rohrbogen AG (Basel), som ansågs vara en potentiell tillverkare i ett jämförbart land. Kontrollbesöket genomfördes efter det preliminära utlämnandet av uppgifter.

1.6   Preliminärt utlämnande av uppgifter

Preliminärt utlämnande av uppgifter

| (31) | I det preliminära skedet av undersökningen beslutade kommissionen att inte införa preliminära anitidumpningsåtgärder. Det främsta skälet till detta var det pågående arbetet med att hitta ett lämpligt jämförbart land som kunde ligga till grund för fastställandet av normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna. I avsaknad av fastställandet av en dumpningsmarginal för Kina kunde inte heller omfattningen av den kumulerade dumpade importen från båda berörda länder fastställas. Även om det fanns tillgång till uppgifter om unionsindustrin för att göra en analys av de olika skadeindikatorerna är den dumpade importens volym och priser en oumbärlig beståndsdel i fastställandet av skada enligt artikel 3 i grundförordningen. Inget fastställande av skada, och följaktligen av orsakssambandet mellan skada och dumpad import, gjordes därför i det preliminära skedet av undersökningen. |
| --- | --- |

(31)

I det preliminära skedet av undersökningen beslutade kommissionen att inte införa preliminära anitidumpningsåtgärder. Det främsta skälet till detta var det pågående arbetet med att hitta ett lämpligt jämförbart land som kunde ligga till grund för fastställandet av normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna. I avsaknad av fastställandet av en dumpningsmarginal för Kina kunde inte heller omfattningen av den kumulerade dumpade importen från båda berörda länder fastställas. Även om det fanns tillgång till uppgifter om unionsindustrin för att göra en analys av de olika skadeindikatorerna är den dumpade importens volym och priser en oumbärlig beståndsdel i fastställandet av skada enligt artikel 3 i grundförordningen. Inget fastställande av skada, och följaktligen av orsakssambandet mellan skada och dumpad import, gjordes därför i det preliminära skedet av undersökningen.

| (32) | Berörda parter mottog ett preliminärt utlämnande av uppgifter den 13 juli 2016. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter mottogs synpunkter från en taiwanesisk exporterande tillverkare, en kinesisk exporterande tillverkare, Kinas handelskammare för importörer och exportörer av metall, mineraler och kemikalier (nedan kallad CCCMC) och klaganden. Alla dessa synpunkter behandlas i de efterföljande skälen. |
| --- | --- |

(32)

Berörda parter mottog ett preliminärt utlämnande av uppgifter den 13 juli 2016. Efter det preliminära utlämnandet av uppgifter mottogs synpunkter från en taiwanesisk exporterande tillverkare, en kinesisk exporterande tillverkare, Kinas handelskammare för importörer och exportörer av metall, mineraler och kemikalier (nedan kallad CCCMC) och klaganden. Alla dessa synpunkter behandlas i de efterföljande skälen.

CCCMC

1.7   Slutligt utlämnande av uppgifter

Slutligt utlämnande av uppgifter

| (33) | Berörda parter mottog det slutliga utlämnandet av uppgifter den 27 oktober 2016. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden senast den 16 november 2016. |
| --- | --- |

(33)

Berörda parter mottog det slutliga utlämnandet av uppgifter den 27 oktober 2016. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden senast den 16 november 2016.

| (34) | De kinesiska exporterande tillverkarna, CCCMC, två unionsimportörer och klaganden inkom med synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, och den unionstillverkare som även hade ingått ett avtal om passiv förädling begärde att bli hörd av förhörsombudet, och CCCMC begärde att bli hörd av kommissionen. |
| --- | --- |

(34)

De kinesiska exporterande tillverkarna, CCCMC, två unionsimportörer och klaganden inkom med synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter, och den unionstillverkare som även hade ingått ett avtal om passiv förädling begärde att bli hörd av förhörsombudet, och CCCMC begärde att bli hörd av kommissionen.

| (35) | Under utfrågningen med förhörsombudet begärde unionstillverkaren att de produkter som återimporteras efter att ha förädlats ska undantas från tull, på grund av att de inte skadar unionsindustrin eftersom de i mycket liten utsträckning överlappar med klagandenas produktion och eftersom det inte ligger i unionens intresse att påföra tullar, med tanke på unionstillverkarens status som ett litet eller medelstort företag, det faktum att tillverkaren har fått stöd från EU:s strukturfonder för att uppföra sin fabrik och det faktum att påförandet av tullar skulle förstöra tillverkarens affärsverksamhet. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med eventuella synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(35)

Under utfrågningen med förhörsombudet begärde unionstillverkaren att de produkter som återimporteras efter att ha förädlats ska undantas från tull, på grund av att de inte skadar unionsindustrin eftersom de i mycket liten utsträckning överlappar med klagandenas produktion och eftersom det inte ligger i unionens intresse att påföra tullar, med tanke på unionstillverkarens status som ett litet eller medelstort företag, det faktum att tillverkaren har fått stöd från EU:s strukturfonder för att uppföra sin fabrik och det faktum att påförandet av tullar skulle förstöra tillverkarens affärsverksamhet. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med eventuella synpunkter på detta.

| (36) | En av de kinesiska exporterande tillverkarna begärde dessutom en rättelse av sitt felstavade namn, och en unionstillverkare föreslog en mer exakt definition av begreppet ”rördelar med blank yta”, vilket kommissionen godtog. |
| --- | --- |

(36)

En av de kinesiska exporterande tillverkarna begärde dessutom en rättelse av sitt felstavade namn, och en unionstillverkare föreslog en mer exakt definition av begreppet ”rördelar med blank yta”, vilket kommissionen godtog.

| (37) | I fråga om det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC att den tid som kommissionen hade avsatt för att inkomma med synpunkter från berörda parter var otillräcklig och inte gjorde det möjligt för dem att på ett heltäckande sätt belysa alla uppgifter och resonemang, eftersom dessa hade presenterats för första gången i det slutliga utlämnandet av uppgifter. De ansåg att detta utgjorde ett allvarligt brott mot de berörda parternas rätt till försvar i det aktuella förfarandet. |
| --- | --- |

(37)

I fråga om det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC att den tid som kommissionen hade avsatt för att inkomma med synpunkter från berörda parter var otillräcklig och inte gjorde det möjligt för dem att på ett heltäckande sätt belysa alla uppgifter och resonemang, eftersom dessa hade presenterats för första gången i det slutliga utlämnandet av uppgifter. De ansåg att detta utgjorde ett allvarligt brott mot de berörda parternas rätt till försvar i det aktuella förfarandet.

| (38) | Kommissionen konstaterade att ett antidumpningsförfarande som inleds i enlighet med artikel 5 i grundförordningen ska omgärdas av strikta tidsfrister. De berörda parterna i fråga har underrättats om kommissionens beslut att inte införa preliminära åtgärder och om kommissionens förslag om införandet av definitiva åtgärder samt har getts rimligt med tid att reagera på detta. Enligt artikel 20.5 i grundförordningen ska kommissionen fastställa en frist på minst tio dagar för att inkomma med synpunkter efter ett slutligt utlämnande av uppgifter. Genom att fastställa en frist på 22 dagar har kommissionen uppfyllt detta krav. Ingen berörd part begärde en förlängning av fristen i detta avseende. Kommissionen framhöll också att inga ytterligare uppgifter kunde lämnas ut i det preliminära skedet, varken när det gäller slutsatserna om dumpning från Kinas sida eller när det gäller fastställande av skada. I avsaknad av fastställandet av en dumpningsmarginal för Kina kunde inte omfattningen av den dumpade importen från de berörda länderna fastställas. Även om det finns tillgång till uppgifter om unionsindustrin för att göra en analys av de olika skadeindikatorerna är den dumpade importens volym och priser en oumbärlig beståndsdel i fastställandet av skada enligt artikel 3 i grundförordningen. Inget fastställande av skada gjordes därför under det preliminära skedet av undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen konstaterade att ett antidumpningsförfarande som inleds i enlighet med artikel 5 i grundförordningen ska omgärdas av strikta tidsfrister. De berörda parterna i fråga har underrättats om kommissionens beslut att inte införa preliminära åtgärder och om kommissionens förslag om införandet av definitiva åtgärder samt har getts rimligt med tid att reagera på detta. Enligt artikel 20.5 i grundförordningen ska kommissionen fastställa en frist på minst tio dagar för att inkomma med synpunkter efter ett slutligt utlämnande av uppgifter. Genom att fastställa en frist på 22 dagar har kommissionen uppfyllt detta krav. Ingen berörd part begärde en förlängning av fristen i detta avseende. Kommissionen framhöll också att inga ytterligare uppgifter kunde lämnas ut i det preliminära skedet, varken när det gäller slutsatserna om dumpning från Kinas sida eller när det gäller fastställande av skada. I avsaknad av fastställandet av en dumpningsmarginal för Kina kunde inte omfattningen av den dumpade importen från de berörda länderna fastställas. Även om det finns tillgång till uppgifter om unionsindustrin för att göra en analys av de olika skadeindikatorerna är den dumpade importens volym och priser en oumbärlig beståndsdel i fastställandet av skada enligt artikel 3 i grundförordningen. Inget fastställande av skada gjordes därför under det preliminära skedet av undersökningen. Påståendet avvisades därför.

| (39) | Efter att ha mottagit synpunkter och begäranden från vissa av de berörda parterna efter det slutliga utlämnandet av uppgifter meddelade kommissionen senare kompletterande uppgifter och information. Detta kompletterande utlämnande av uppgifter gjordes den 25 november 2016. Efter detta mottogs synpunkter från två kinesiska exporterande tillverkare, CCCMC, klaganden och tre unionsimportörer. |
| --- | --- |

(39)

Efter att ha mottagit synpunkter och begäranden från vissa av de berörda parterna efter det slutliga utlämnandet av uppgifter meddelade kommissionen senare kompletterande uppgifter och information. Detta kompletterande utlämnande av uppgifter gjordes den 25 november 2016. Efter detta mottogs synpunkter från två kinesiska exporterande tillverkare, CCCMC, klaganden och tre unionsimportörer.

| (40) | Under utfrågningen med förhörsombudet begärde klaganden att den begäran om undantag för ett avtal om passiv förädling som ingetts av en av unionstillverkarna, och som togs upp i skäl 35, inte skulle beviljas eftersom den aktuella unionstillverkaren även importerar den berörda produkten som tillverkas i Kina. Tvärtemot vad denna tillverkare hade påstått konkurrerar dennes produkter med de produkter som unionsindustrin tillverkar. Under samma utfrågning förklarade klaganden även att majoriteten av handlarna i unionen lagrar produkter som är certifierade både enligt EN/DIN- och ASME/ANSI-standarderna. Tvärtemot vad en av handlarna påstod är produkter som omfattas av olika standarder dessutom utbytbara. |
| --- | --- |

(40)

Under utfrågningen med förhörsombudet begärde klaganden att den begäran om undantag för ett avtal om passiv förädling som ingetts av en av unionstillverkarna, och som togs upp i skäl 35, inte skulle beviljas eftersom den aktuella unionstillverkaren även importerar den berörda produkten som tillverkas i Kina. Tvärtemot vad denna tillverkare hade påstått konkurrerar dennes produkter med de produkter som unionsindustrin tillverkar. Under samma utfrågning förklarade klaganden även att majoriteten av handlarna i unionen lagrar produkter som är certifierade både enligt EN/DIN- och ASME/ANSI-standarderna. Tvärtemot vad en av handlarna påstod är produkter som omfattas av olika standarder dessutom utbytbara.

| (41) | Två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC upprepade sina påståenden, särskilt i fråga om att inga uppgifter hade lämnats om fastställande av skada under det preliminära skedet av förfarandet, vilket enligt dem inte kunde motiveras av att det saknades uppgifter. |
| --- | --- |

(41)

Två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC upprepade sina påståenden, särskilt i fråga om att inga uppgifter hade lämnats om fastställande av skada under det preliminära skedet av förfarandet, vilket enligt dem inte kunde motiveras av att det saknades uppgifter.

| (42) | Som svar på dessa påståenden konstaterar kommissionen att slutsatserna om skadeindikatorer endast kan lämnas ut efter det att volymen av dumpad import har fastställts. I detta särskilda fall hade dumpningsvolymen inte fastställts för Kina. Den omständigheten att rådatan för skadeindikatorer hade samlats in innebär inte att det gick att dra några slutsatser om skadeindikatorer. Kommissionens utlämnande av uppgifter var förenligt med artikel 20 i grundförordningen. Kommissionen anser att dessa berörda parters rätt till försvar respekterades. |
| --- | --- |

(42)

Som svar på dessa påståenden konstaterar kommissionen att slutsatserna om skadeindikatorer endast kan lämnas ut efter det att volymen av dumpad import har fastställts. I detta särskilda fall hade dumpningsvolymen inte fastställts för Kina. Den omständigheten att rådatan för skadeindikatorer hade samlats in innebär inte att det gick att dra några slutsatser om skadeindikatorer. Kommissionens utlämnande av uppgifter var förenligt med artikel 20 i grundförordningen. Kommissionen anser att dessa berörda parters rätt till försvar respekterades.

1.8   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (43) | Undersökningen av dumpning omfattade perioden den 1 oktober 2014 till den 31 oktober 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(43)

Undersökningen av dumpning omfattade perioden den 1 oktober 2014 till den 31 oktober 2015 (nedan kallad undersökningsperioden).

undersökningsperioden

| (44) | Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(44)

Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

skadeundersökningsperioden

| (45) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att kommissionen borde ha undersökt perioden från 2010 till undersökningsperioden i stället för 2012 till undersökningsperioden. Det är vedertagen praxis för kommissionen att använda en fyraårsperiod för att analysera skadetrender. Parterna har inte lagt fram några bevis till stöd för slutsatsen att skadeundersökningsperioden var olämplig. |
| --- | --- |

(45)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att kommissionen borde ha undersökt perioden från 2010 till undersökningsperioden i stället för 2012 till undersökningsperioden. Det är vedertagen praxis för kommissionen att använda en fyraårsperiod för att analysera skadetrender. Parterna har inte lagt fram några bevis till stöd för slutsatsen att skadeundersökningsperioden var olämplig.

| (46) | Efter det kompletterande utlämnandet av uppgifter upprepade två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC sina påståenden om den period som avsatts gällande skadetrender. Som påpekades ovan är det vedertagen praxis för kommissionen att använda en fyraårsperiod vid sin bedömning av skada, på grund av kommissionens stora utrymme för skönsmässig bedömning inom ramen för handelspolitiska skyddsundersökningar. De berörda parterna lade dessutom inte fram någon övertygande bevisning som skulle ha tvingat kommissionen att avvika från sin vedertagna praxis. Det ärende (5) som de berörda parterna hänvisar till avslutades dessutom genom att klagomålet drogs tillbaka. Ingen skadebedömning gjordes därför i det ärendet. Den berörda produkten i denna undersökning skiljer sig dessutom från den berörda produkten i den avslutade undersökningen. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(46)

Efter det kompletterande utlämnandet av uppgifter upprepade två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC sina påståenden om den period som avsatts gällande skadetrender. Som påpekades ovan är det vedertagen praxis för kommissionen att använda en fyraårsperiod vid sin bedömning av skada, på grund av kommissionens stora utrymme för skönsmässig bedömning inom ramen för handelspolitiska skyddsundersökningar. De berörda parterna lade dessutom inte fram någon övertygande bevisning som skulle ha tvingat kommissionen att avvika från sin vedertagna praxis. Det ärende (5) som de berörda parterna hänvisar till avslutades dessutom genom att klagomålet drogs tillbaka. Ingen skadebedömning gjordes därför i det ärendet. Den berörda produkten i denna undersökning skiljer sig dessutom från den berörda produkten i den avslutade undersökningen. Påståendet avvisades därför.

5

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (47) | Den produkt som omfattas av denna undersökning är oflänsade stumsvetsrördelar av austenitiskt rostfritt stål, motsvarande AISI-typerna 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 och 321H och deras motsvarigheter i andra standarder, med en utvändig diameter av högst 406,4 mm och med en väggtjocklek av högst 16 mm, med en ytjämnheten på minst 0,8 mikrometer, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Kina och Taiwan. Produkten klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 23 10 och ex 7307 23 90. |
| --- | --- |

(47)

Den produkt som omfattas av denna undersökning är oflänsade stumsvetsrördelar av austenitiskt rostfritt stål, motsvarande AISI-typerna 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 och 321H och deras motsvarigheter i andra standarder, med en utvändig diameter av högst 406,4 mm och med en väggtjocklek av högst 16 mm, med en ytjämnheten på minst 0,8 mikrometer, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Kina och Taiwan. Produkten klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 23 10 och ex 7307 23 90.

| (48) | Den berörda produkten tillverkas huvudsakligen genom att skära och forma rördelar. Den berörda produkten används för att foga samman rör och förekommer i flera olika utföranden, t.ex. som knärör, förminskningsrör, T-rör och gavlar. |
| --- | --- |

(48)

Den berörda produkten tillverkas huvudsakligen genom att skära och forma rördelar. Den berörda produkten används för att foga samman rör och förekommer i flera olika utföranden, t.ex. som knärör, förminskningsrör, T-rör och gavlar.

| (49) | Den berörda produkten används i en rad olika konsumentindustrier och sluttillämpningar. Exempel på sådana är






  — | petrokemisk industri, |
| --- | --- | --- |

(49)

Den berörda produkten används i en rad olika konsumentindustrier och sluttillämpningar. Exempel på sådana är

—

petrokemisk industri,

| — | dryckes- och livsmedelsindustri och läkemedelsindustri, |
| --- | --- |

—

dryckes- och livsmedelsindustri och läkemedelsindustri,

| — | varvsindustri, |
| --- | --- |

—

varvsindustri,

| — | energialstring, kraftverk, |
| --- | --- |

—

energialstring, kraftverk,

| — | konstruktioner och industrianläggningar. |
| --- | --- |

—

konstruktioner och industrianläggningar.

| (50) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en av unionsimportörerna att gavlar inte borde ha ingått i produktdefinitionen eftersom de inte tillverkas genom att skära och forma rör. |
| --- | --- |

(50)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en av unionsimportörerna att gavlar inte borde ha ingått i produktdefinitionen eftersom de inte tillverkas genom att skära och forma rör.

| (51) | Som svar på detta påstående konstateras att den berörda produkten ”huvudsakligen” men inte ”uteslutande” tillverkas genom att skära och forma rör. Ur ett marknadsperspektiv konstateras vidare att gavlar är ett slags rördel och presenteras som sådana i företagens kataloger. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(51)

Som svar på detta påstående konstateras att den berörda produkten ”huvudsakligen” men inte ”uteslutande” tillverkas genom att skära och forma rör. Ur ett marknadsperspektiv konstateras vidare att gavlar är ett slags rördel och presenteras som sådana i företagens kataloger. Påståendet avvisades därför.

| (52) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod flera parter att de importerade produkterna och unionens tillverkning inte är tekniskt utbytbara på grund av olika tekniska standarder, nämligen EN/DIN och ASME/ANSI, eller att produkter som tillverkas enligt standarderna EN/DIN inte bör ingå i produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(52)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter påstod flera parter att de importerade produkterna och unionens tillverkning inte är tekniskt utbytbara på grund av olika tekniska standarder, nämligen EN/DIN och ASME/ANSI, eller att produkter som tillverkas enligt standarderna EN/DIN inte bör ingå i produktdefinitionen.

| (53) | För det första är det viktigt att klargöra att både unionsindustrin och de exporterande tillverkarna som är föremål för undersökningsförfarandet tillverkar produkter enligt båda typerna av tekniska standarder. Detta gäller även de företag som ingick i urvalet. Samma maskiner används dessutom för att tillverka produkter som uppfyller olika standarder och produktionsprocessen ser likadan ut. |
| --- | --- |

(53)

För det första är det viktigt att klargöra att både unionsindustrin och de exporterande tillverkarna som är föremål för undersökningsförfarandet tillverkar produkter enligt båda typerna av tekniska standarder. Detta gäller även de företag som ingick i urvalet. Samma maskiner används dessutom för att tillverka produkter som uppfyller olika standarder och produktionsprocessen ser likadan ut.

| (54) | För det andra har en undersökning och en utfrågning med den unionstillverkare som även har ingått ett avtal om passiv förädling dessutom visat att de fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna hos produkter som har godkänts enligt standarderna EN/DIN och ASME/ANSI är jämförbara. Även om dessa standarder kan kräva vissa skillnader i tjocklek och motstånd varierar dessa skillnader för varje produkttyp, och för många produkttyper överlappar de helt eller delvis. |
| --- | --- |

(54)

För det andra har en undersökning och en utfrågning med den unionstillverkare som även har ingått ett avtal om passiv förädling dessutom visat att de fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna hos produkter som har godkänts enligt standarderna EN/DIN och ASME/ANSI är jämförbara. Även om dessa standarder kan kräva vissa skillnader i tjocklek och motstånd varierar dessa skillnader för varje produkttyp, och för många produkttyper överlappar de helt eller delvis.

| (55) | För det tredje konkurrerar båda produkterna med varandra. Det stämmer visserligen att vissa projektspecifikationer kräver att antingen EN/DIN eller ASME/ANSI används, men båda specifikationerna konkurrerar med varandra när ingenjörerna gör sitt val av standard. Detta framgår av att standarderna EN/DIN och ASME/ANSI av historiska skäl ser olika ut i olika medlemsstater. Det finns dock inget som hindrar att man vid nya projekt använder vilken som helst av standarderna överallt i unionen. |
| --- | --- |

(55)

För det tredje konkurrerar båda produkterna med varandra. Det stämmer visserligen att vissa projektspecifikationer kräver att antingen EN/DIN eller ASME/ANSI används, men båda specifikationerna konkurrerar med varandra när ingenjörerna gör sitt val av standard. Detta framgår av att standarderna EN/DIN och ASME/ANSI av historiska skäl ser olika ut i olika medlemsstater. Det finns dock inget som hindrar att man vid nya projekt använder vilken som helst av standarderna överallt i unionen.

| (56) | Slutligen förekommer till och med direkt konkurrens efter valet av standard om standarderna överlappar helt, vilket är fallet för vissa produkttyper. |
| --- | --- |

(56)

Slutligen förekommer till och med direkt konkurrens efter valet av standard om standarderna överlappar helt, vilket är fallet för vissa produkttyper.

| (57) | Kommissionen konstaterar också att den inte har mottagit några bevis för att den likadana produkten och den berörda produkten inte konkurrerar med varandra, trots att den särskilt begärde att den samarbetsvilliga importören skulle lägga fram sådana bevis. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen konstaterar också att den inte har mottagit några bevis för att den likadana produkten och den berörda produkten inte konkurrerar med varandra, trots att den särskilt begärde att den samarbetsvilliga importören skulle lägga fram sådana bevis.

| (58) | Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(58)

Påståendet avvisades därför.

| (59) | Sedan kompletterande uppgifter lämnats ut bekräftade flera berörda parter, däribland en icke-närstående importör, ovanstående undersökningsresultat. Dessa berörda parter upprepade att standarderna ASME/ANSI och EN/DIN i stor utsträckning är utbytbara. En berörd part uppgav dessutom att unionens rördelsleverantörer levererar produkter som är certifierade enligt båda standarderna och vilken tillverkare som helst som tillverkar den berörda produkten kan också få en sådan dubbel certifiering. Denna berörda part uppgav dessutom att en majoritet av handlarnas lager av den berörda produkten och den likadana produkten är dubbelt certifierade. |
| --- | --- |

(59)

Sedan kompletterande uppgifter lämnats ut bekräftade flera berörda parter, däribland en icke-närstående importör, ovanstående undersökningsresultat. Dessa berörda parter upprepade att standarderna ASME/ANSI och EN/DIN i stor utsträckning är utbytbara. En berörd part uppgav dessutom att unionens rördelsleverantörer levererar produkter som är certifierade enligt båda standarderna och vilken tillverkare som helst som tillverkar den berörda produkten kan också få en sådan dubbel certifiering. Denna berörda part uppgav dessutom att en majoritet av handlarnas lager av den berörda produkten och den likadana produkten är dubbelt certifierade.

| (60) | I brist på ytterligare synpunkter om produktstandarder avvisades påståendet att den berörda produkten och den likadana produkten borde ha varit föremål för separata bedömningar grundat på standarderna ASME/ANSI och EN/DIN. |
| --- | --- |

(60)

I brist på ytterligare synpunkter om produktstandarder avvisades påståendet att den berörda produkten och den likadana produkten borde ha varit föremål för separata bedömningar grundat på standarderna ASME/ANSI och EN/DIN.

2.2   Produkter som inte omfattas av definitionen av den berörda produkten

Produkter som inte omfattas av definitionen av den berörda produkten

2.2.1   Rördelar med blank yta

Rördelar med blank yta

| (61) | Tre icke-närstående importörer, CCCMC och två kinesiska exporterande tillverkare hävdade att produktdefinitionen inte i tillräckligt hög grad skiljer mellan industriella rördelar och ”sanitära rördelar”, trots att de har olika fysiska egenskaper. De uppgav dessutom att unionsindustrin inte tillverkar ”sanitära rördelar” och att därför endast ”industriella rördelar” bör ingå i det aktuella antidumpningsförfarandet. |
| --- | --- |

(61)

Tre icke-närstående importörer, CCCMC och två kinesiska exporterande tillverkare hävdade att produktdefinitionen inte i tillräckligt hög grad skiljer mellan industriella rördelar och ”sanitära rördelar”, trots att de har olika fysiska egenskaper. De uppgav dessutom att unionsindustrin inte tillverkar ”sanitära rördelar” och att därför endast ”industriella rördelar” bör ingå i det aktuella antidumpningsförfarandet.

| (62) | Under en gemensam utfrågning lade de tre icke-närstående importörerna fram bevis till stöd för sitt påstående och visade på en rad viktiga skillnader mellan ”industriella rördelar” och ”sanitära rördelar”, grundat på fysiska egenskaper, paketering, slutanvändning och prisnivå. |
| --- | --- |

(62)

Under en gemensam utfrågning lade de tre icke-närstående importörerna fram bevis till stöd för sitt påstående och visade på en rad viktiga skillnader mellan ”industriella rördelar” och ”sanitära rördelar”, grundat på fysiska egenskaper, paketering, slutanvändning och prisnivå.

| (63) | Det var nödvändigt att utifrån fysiska egenskaper göra en ny definition av skillnaden mellan produkterna, och den aspekt som ansågs lämplig för detta ändamål var rördelarnas ytjämnhet. I stället för att använda begreppet ”sanitära rördelar” är det därför lämpligt att tala om ”rördelar med blank yta”, dvs. rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer. Dessa rördelar används i livsmedels- och dryckesindustrin, halvledarindustrin och i läkemedels- och hälsovårdsindustrierna. |
| --- | --- |

(63)

Det var nödvändigt att utifrån fysiska egenskaper göra en ny definition av skillnaden mellan produkterna, och den aspekt som ansågs lämplig för detta ändamål var rördelarnas ytjämnhet. I stället för att använda begreppet ”sanitära rördelar” är det därför lämpligt att tala om ”rördelar med blank yta”, dvs. rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer. Dessa rördelar används i livsmedels- och dryckesindustrin, halvledarindustrin och i läkemedels- och hälsovårdsindustrierna.

| (64) | De skiljer sig åt på avgörande sätt i fråga om ytjämnhet och ytfinish. Änden på rördelar med blank yta är vanligtvis kvadratisk (till skillnad mot avfasad) och har i regel mindre tjocka väggar och mindre utvändig diameter. Förekomsten av separata standarder är inte uppenbar vilket även gäller att råmaterialet för rördelar med blank yta alltid är kallvalsade ringar eller kalldragna rör (medan varmvalsade ringar används för rördelar med grov yta). Slutligen är rördelar med blank yta styckförpackade i plastpåsar, medan rördelar med grov yta förpackas i storförpackningar av kartong. |
| --- | --- |

(64)

De skiljer sig åt på avgörande sätt i fråga om ytjämnhet och ytfinish. Änden på rördelar med blank yta är vanligtvis kvadratisk (till skillnad mot avfasad) och har i regel mindre tjocka väggar och mindre utvändig diameter. Förekomsten av separata standarder är inte uppenbar vilket även gäller att råmaterialet för rördelar med blank yta alltid är kallvalsade ringar eller kalldragna rör (medan varmvalsade ringar används för rördelar med grov yta). Slutligen är rördelar med blank yta styckförpackade i plastpåsar, medan rördelar med grov yta förpackas i storförpackningar av kartong.

| (65) | De olika produkttyperna är inte utbytbara. På grund av hygienkrav kan de industrisektorer som använder rördelar med blank yta inte använda rördelar med grov yta. Å andra sidan lämpar sig inte rördelar med blank yta för tillämpningar som använder rördelar med grov yta på grund av de förstnämnda rördelarnas lägre tryck- och temperaturbeständighetskrav och högre pris. Undersökningen visade att kilopriset för rördelar med blank yta i snitt är två till tre gånger högre. Detta beror främst på en arbetsintensiv produktion som är kopplad till ytbehandling och kompletterande kvalitetskontroller. |
| --- | --- |

(65)

De olika produkttyperna är inte utbytbara. På grund av hygienkrav kan de industrisektorer som använder rördelar med blank yta inte använda rördelar med grov yta. Å andra sidan lämpar sig inte rördelar med blank yta för tillämpningar som använder rördelar med grov yta på grund av de förstnämnda rördelarnas lägre tryck- och temperaturbeständighetskrav och högre pris. Undersökningen visade att kilopriset för rördelar med blank yta i snitt är två till tre gånger högre. Detta beror främst på en arbetsintensiv produktion som är kopplad till ytbehandling och kompletterande kvalitetskontroller.

| (66) | Eftersom frågeformulären redan hade skickats ut när utfrågning hölls var det inte längre möjligt att göra några grundläggande ändringar av produktkodnumret (PCN). Genom att lägga till den fysiska egenskapen ”ytjämnhet” som en kolumn i tabellen över de enskilda transaktionerna, och som ett kompletterande kriterium i tabellen över produktionskostnader i svaret på frågeformuläret, gick det att göra åtskillnad mellan de två typerna av rördelar. Både unionsindustrin och unionsimportörerna enades till slut om att rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer inte ska betraktas som berörd produkt. Under det preliminära skedet av undersökningen ansåg kommissionen därför att dessa rördelar skulle uteslutas från räckvidden för undersökningen. |
| --- | --- |

(66)

Eftersom frågeformulären redan hade skickats ut när utfrågning hölls var det inte längre möjligt att göra några grundläggande ändringar av produktkodnumret (PCN). Genom att lägga till den fysiska egenskapen ”ytjämnhet” som en kolumn i tabellen över de enskilda transaktionerna, och som ett kompletterande kriterium i tabellen över produktionskostnader i svaret på frågeformuläret, gick det att göra åtskillnad mellan de två typerna av rördelar. Både unionsindustrin och unionsimportörerna enades till slut om att rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer inte ska betraktas som berörd produkt. Under det preliminära skedet av undersökningen ansåg kommissionen därför att dessa rördelar skulle uteslutas från räckvidden för undersökningen.

| (67) | Sedan preliminära uppgifter lämnats ut, hävdade en av de kinesiska tillverkarna som ingick i urvalet att rördelar med blank yta inte borde uteslutas från produktdefinitionen. Det aktuella företaget ifrågasatte även de berörda parternas påståenden om skillnaderna i fysiska egenskaper, förpackningsmaterial, kostnads-/prisnivå och brist på utbytbarhet mellan rördelar med blank och grov yta. Frågan om skillnaderna i fysiska egenskaper, förpackningsmaterial och prisnivåer mellan rördelar med blank och grov yta kontrollerades och bekräftades emellertid på plats i Taiwan. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(67)

Sedan preliminära uppgifter lämnats ut, hävdade en av de kinesiska tillverkarna som ingick i urvalet att rördelar med blank yta inte borde uteslutas från produktdefinitionen. Det aktuella företaget ifrågasatte även de berörda parternas påståenden om skillnaderna i fysiska egenskaper, förpackningsmaterial, kostnads-/prisnivå och brist på utbytbarhet mellan rördelar med blank och grov yta. Frågan om skillnaderna i fysiska egenskaper, förpackningsmaterial och prisnivåer mellan rördelar med blank och grov yta kontrollerades och bekräftades emellertid på plats i Taiwan. Påståendet avvisades därför.

2.2.2   Flänsade rördelar

Flänsade rördelar

| (68) | En kinesisk-taiwanesisk exporterande tillverkare hävdade att flänsade rördelar, dvs. rördelar med ändar formade som flänsar, inte ska anses utgöra berörd produkt sett till definitionen i inledningstillkännagivandet. |
| --- | --- |

(68)

En kinesisk-taiwanesisk exporterande tillverkare hävdade att flänsade rördelar, dvs. rördelar med ändar formade som flänsar, inte ska anses utgöra berörd produkt sett till definitionen i inledningstillkännagivandet.

| (69) | Det bör påpekas att formen på änden är avgörande för vilken teknik som kan användas för att sammanfoga rördelarna med rören. Olika tekniker används för att tillverka stumsvetsrördelar och flänsade rördelar. Stumsvetsrördelar tillverkas med hjälp av svetsteknik, medan kläm- och bultteknik används vid tillverkningen av flänsade rördelar. I de förklarande anmärkningarna till KN-numren för produktdefinitionen anges dessutom att ändarna på stumsvetsrördelar bör ha ett kvadratiskt tvärsnitt eller vara fasade för att göra det lättare att svetsa ihop dem med rören. |
| --- | --- |

(69)

Det bör påpekas att formen på änden är avgörande för vilken teknik som kan användas för att sammanfoga rördelarna med rören. Olika tekniker används för att tillverka stumsvetsrördelar och flänsade rördelar. Stumsvetsrördelar tillverkas med hjälp av svetsteknik, medan kläm- och bultteknik används vid tillverkningen av flänsade rördelar. I de förklarande anmärkningarna till KN-numren för produktdefinitionen anges dessutom att ändarna på stumsvetsrördelar bör ha ett kvadratiskt tvärsnitt eller vara fasade för att göra det lättare att svetsa ihop dem med rören.

| (70) | Det har också visat sig att tillverkningen av flänsade rördelar innebär ökade kostnader, på grund av högre användning av råmaterial och insatsvaror och en mer raffinerad tillverkningsprocess. Ur ett produktionsperspektiv kan stumsvetsrördelar betraktas som halvfabrikat för att tillverka flänsade rördelar. |
| --- | --- |

(70)

Det har också visat sig att tillverkningen av flänsade rördelar innebär ökade kostnader, på grund av högre användning av råmaterial och insatsvaror och en mer raffinerad tillverkningsprocess. Ur ett produktionsperspektiv kan stumsvetsrördelar betraktas som halvfabrikat för att tillverka flänsade rördelar.

| (71) | Unionsindustrin delade uppfattningen att flänsade rördelar var en annan produkt och att denna skulle uteslutas från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(71)

Unionsindustrin delade uppfattningen att flänsade rördelar var en annan produkt och att denna skulle uteslutas från produktdefinitionen.

| (72) | Redan under det preliminära skedet av undersökningen ansåg kommissionen därför att flänsade rördelar skulle uteslutas från räckvidden för undersökningen. Inga synpunkter mottogs från berörda parter som ifrågasatte denna slutsats och därför fastställs detta beslut. |
| --- | --- |

(72)

Redan under det preliminära skedet av undersökningen ansåg kommissionen därför att flänsade rördelar skulle uteslutas från räckvidden för undersökningen. Inga synpunkter mottogs från berörda parter som ifrågasatte denna slutsats och därför fastställs detta beslut.

2.3   Likadan produkt

Likadan produkt

| (73) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(73)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Taiwan (som även användes som jämförande land för Kina – se skäl 105). |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Taiwan (som även användes som jämförande land för Kina – se skäl 105).

| c) | Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen.

| (74) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Taiwan

Taiwan

3.1.1   Inledning

Inledning

| (75) | Som angavs i skäl 27 var det endast två taiwanesiska företag som samarbetade under undersökningen och gav fullständiga svar på antidumpningsfrågeformulären. Under undersökningsperioden stod dessa företags försäljning för 36 % av importen av den berörda produkten till unionen från Taiwan. |
| --- | --- |

(75)

Som angavs i skäl 27 var det endast två taiwanesiska företag som samarbetade under undersökningen och gav fullständiga svar på antidumpningsfrågeformulären. Under undersökningsperioden stod dessa företags försäljning för 36 % av importen av den berörda produkten till unionen från Taiwan.

| (76) | Ett av de samarbetsvilliga företagen tillverkade i huvudsak rördelar som inte omfattas av undersökningens reviderade produktdefinition, vilken beskrivs i skälen 61–71 (rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer och/eller flänsade rördelar). Denna tillverkare sålde inte den likadana produkten på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Ett av de samarbetsvilliga företagen tillverkade i huvudsak rördelar som inte omfattas av undersökningens reviderade produktdefinition, vilken beskrivs i skälen 61–71 (rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer och/eller flänsade rördelar). Denna tillverkare sålde inte den likadana produkten på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (77) | Det andra samarbetsvilliga företaget har däremot en omfattande tillverkning av rördelar av standardtyp, som omfattas av undersökningens räckvidd. Företaget tillverkar endast sina produkter med svetsade rör som bas, endast från stålsorterna 304 och 316 och endast knärör och T-rör (och T-rör endast med samma diameter på huvud- och grenröret, som inte är svetsade utan tillverkade från en rörbit där mellersta delen har ”dragits ned” för att bilda ett T-format rör). Tillverkaren sålde inte den likadana produkten på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Det andra samarbetsvilliga företaget har däremot en omfattande tillverkning av rördelar av standardtyp, som omfattas av undersökningens räckvidd. Företaget tillverkar endast sina produkter med svetsade rör som bas, endast från stålsorterna 304 och 316 och endast knärör och T-rör (och T-rör endast med samma diameter på huvud- och grenröret, som inte är svetsade utan tillverkade från en rörbit där mellersta delen har ”dragits ned” för att bilda ett T-format rör). Tillverkaren sålde inte den likadana produkten på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

3.1.2   Normalvärde

Normalvärde

| (78) | I båda de taiwanesiska exporterande tillverkarnas fall hade normalvärdet, på grund av att den likadana produkten inte såldes på hemmamarknaden, fastställts i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att till den genomsnittliga produktionskostnaden för den relevanta produkten lägga uppkomna försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt en rimlig vinst. |
| --- | --- |

(78)

I båda de taiwanesiska exporterande tillverkarnas fall hade normalvärdet, på grund av att den likadana produkten inte såldes på hemmamarknaden, fastställts i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att till den genomsnittliga produktionskostnaden för den relevanta produkten lägga uppkomna försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt en rimlig vinst.

| (79) | För det första samarbetsvilliga företaget fastställdes beloppen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, dvs. på grundval av de faktiska beloppen för tillverkning och försäljning, vid normal handel, av samma generella produktkategori för den aktuella tillverkaren på hemmamarknaden i ursprungslandet, nämligen försäljning på hemmamarknaden av rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer. |
| --- | --- |

(79)

För det första samarbetsvilliga företaget fastställdes beloppen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, dvs. på grundval av de faktiska beloppen för tillverkning och försäljning, vid normal handel, av samma generella produktkategori för den aktuella tillverkaren på hemmamarknaden i ursprungslandet, nämligen försäljning på hemmamarknaden av rördelar med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer.

| (80) | På det andra samarbetsvilliga företaget tillämpades artikel 2.6 c i grundförordningen, eftersom den likadana produkten eller samma generella produktkategori inte såldes på hemmamarknaden. För att fastställa normalvärdet använde kommissionen därför samma belopp för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst som användes för det första företaget, eftersom dessa uppgifter var de enda som fanns tillgängliga, som hade kontrollerats och som hänvisade till försäljning av samma generella produktkategori på den taiwanesiska marknaden. |
| --- | --- |

(80)

På det andra samarbetsvilliga företaget tillämpades artikel 2.6 c i grundförordningen, eftersom den likadana produkten eller samma generella produktkategori inte såldes på hemmamarknaden. För att fastställa normalvärdet använde kommissionen därför samma belopp för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst som användes för det första företaget, eftersom dessa uppgifter var de enda som fanns tillgängliga, som hade kontrollerats och som hänvisade till försäljning av samma generella produktkategori på den taiwanesiska marknaden.

| (81) | Sedan preliminära uppgifter lämnats ut, framförde den andra taiwanesiska exporterande tillverkaren viss kritik mot att uppgifterna från den första taiwanesiska tillverkaren hade använts för att fastställa dess normalvärde. För det första hävdade företaget (på grundval av den öppna versionen av svaret på frågeformuläret och den andra tillverkarens svar på skrivelsen med begäran om komplettering) att den första tillverkaren över huvud taget inte kan betraktas som en exporterande tillverkare av den berörda produkten eftersom detta företag endast lär tillverka och exportera sådana produkttyper till unionen som uteslöts från produktdefinitionen, dvs. rördelar med blank yta och flänsade rördelar. För det andra hävdar företaget att användningen av ett enda företags försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för att fastställa normalvärdet för ett annat företag strider mot slutsatserna från WTO:s överprövningsorgan (6) om att ett enda företags försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader inte kan användas för att fastställa normalvärden. |
| --- | --- |

(81)

Sedan preliminära uppgifter lämnats ut, framförde den andra taiwanesiska exporterande tillverkaren viss kritik mot att uppgifterna från den första taiwanesiska tillverkaren hade använts för att fastställa dess normalvärde. För det första hävdade företaget (på grundval av den öppna versionen av svaret på frågeformuläret och den andra tillverkarens svar på skrivelsen med begäran om komplettering) att den första tillverkaren över huvud taget inte kan betraktas som en exporterande tillverkare av den berörda produkten eftersom detta företag endast lär tillverka och exportera sådana produkttyper till unionen som uteslöts från produktdefinitionen, dvs. rördelar med blank yta och flänsade rördelar. För det andra hävdar företaget att användningen av ett enda företags försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för att fastställa normalvärdet för ett annat företag strider mot slutsatserna från WTO:s överprövningsorgan (6) om att ett enda företags försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader inte kan användas för att fastställa normalvärden.

6

| (82) | Som svar på ovanstående påståenden fastställde kommissionen vid kontrollen på plats i det aktuella företagets lokaler att en del av företagets tillverkning och försäljning till unionen under skadeundersökningsperioden (nämligen vakuumrördelar med kompletterande ytbehandling som resulterade i en ytjämnhet på mer än 0,8 mikrometer) omfattades av räckvidden för denna undersökning. Därför betraktades företaget som en exporterande tillverkare av den berörda produkten och en dumpningsmarginal beräknades för detta företag. Det bör understrykas att det berörda företaget inte sålde denna produkttyp på sin hemmamarknad i Taiwan under skadeundersökningsperioden, vilket påverkar metoden för att fastställa normalvärdet för de två taiwanesiska exporterande tillverkarna (se skälen 79–80). För det andra bör det även noteras att det avgörande från WTO:s överprövningsorgan som den berörda parten hänvisar till rör den situation som beskrivs i artikel 2.6 a i grundförordningen, dvs. det vägda genomsnittet för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för andra tillverkare avseende tillverkning och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i ursprungslandet. I förevarande fall grundades emellertid fastställandet av normalvärdet på artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. att försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader fastställdes på grundval av ”någon annan rimlig metod, under förutsättning att det fastställda tillägget för vinst inte överstiger den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet”. Mot bakgrund av det ovanstående bekräftar kommissionen sitt beslut om den uppgiftskälla som använts för att fastställa normalvärdet. Det bör noteras att kommissionen även undersökte en alternativ uppgiftskälla för att fastställa försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för att fastställa normalvärdet, i form av de uppgifter som tillhandahölls av den samarbetsvilliga jämförbara tillverkaren i Schweiz. Sifferuppgiften i fråga tillhandahölls inte för skadeundersökningsperioden men det har bekräftats att den under räkenskapsåren 2014 och 2015 varierade mellan 8 % och 12 %, vilket är jämförbart med det justerade belopp för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som till slut användes vid beräkningen (se skäl 86). |
| --- | --- |

(82)

Som svar på ovanstående påståenden fastställde kommissionen vid kontrollen på plats i det aktuella företagets lokaler att en del av företagets tillverkning och försäljning till unionen under skadeundersökningsperioden (nämligen vakuumrördelar med kompletterande ytbehandling som resulterade i en ytjämnhet på mer än 0,8 mikrometer) omfattades av räckvidden för denna undersökning. Därför betraktades företaget som en exporterande tillverkare av den berörda produkten och en dumpningsmarginal beräknades för detta företag. Det bör understrykas att det berörda företaget inte sålde denna produkttyp på sin hemmamarknad i Taiwan under skadeundersökningsperioden, vilket påverkar metoden för att fastställa normalvärdet för de två taiwanesiska exporterande tillverkarna (se skälen 79–80). För det andra bör det även noteras att det avgörande från WTO:s överprövningsorgan som den berörda parten hänvisar till rör den situation som beskrivs i artikel 2.6 a i grundförordningen, dvs. det vägda genomsnittet för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för andra tillverkare avseende tillverkning och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden i ursprungslandet. I förevarande fall grundades emellertid fastställandet av normalvärdet på artikel 2.6 c i grundförordningen, dvs. att försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader fastställdes på grundval av ”någon annan rimlig metod, under förutsättning att det fastställda tillägget för vinst inte överstiger den vinst som andra exportörer eller producenter normalt får vid försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden i ursprungslandet”. Mot bakgrund av det ovanstående bekräftar kommissionen sitt beslut om den uppgiftskälla som använts för att fastställa normalvärdet. Det bör noteras att kommissionen även undersökte en alternativ uppgiftskälla för att fastställa försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för att fastställa normalvärdet, i form av de uppgifter som tillhandahölls av den samarbetsvilliga jämförbara tillverkaren i Schweiz. Sifferuppgiften i fråga tillhandahölls inte för skadeundersökningsperioden men det har bekräftats att den under räkenskapsåren 2014 och 2015 varierade mellan 8 % och 12 %, vilket är jämförbart med det justerade belopp för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som till slut användes vid beräkningen (se skäl 86).

| (83) | Den taiwanesiska exporterande tillverkaren hävdade i sin inlaga dessutom att de utlämnande uppgifterna inte i tillräcklig utsträckning redovisade vilka mycket viktiga uppgifter som använts för att fastställa normalvärdet. Av affärssekretesskäl gick det vid detta specifika utlämnande av uppgifter inte att redovisa de sifferuppgifter beträffande försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader, vinst och kostnadsjusteringar som användes vid beräkningarna. Företaget, som känner till sina egna tillverkningskostnader, kunde lätt beräkna de övergripande genomsnittliga justeringar som gjorts. Det begärde emellertid att få ut specifika sifferuppgifter om vissa inslag i beräkningen, nämligen nivån på försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt på vinsten, nivån på normal justering av kostnader och priser och mervärdesskattejusteringar till normalvärdet. |
| --- | --- |

(83)

Den taiwanesiska exporterande tillverkaren hävdade i sin inlaga dessutom att de utlämnande uppgifterna inte i tillräcklig utsträckning redovisade vilka mycket viktiga uppgifter som använts för att fastställa normalvärdet. Av affärssekretesskäl gick det vid detta specifika utlämnande av uppgifter inte att redovisa de sifferuppgifter beträffande försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader, vinst och kostnadsjusteringar som användes vid beräkningarna. Företaget, som känner till sina egna tillverkningskostnader, kunde lätt beräkna de övergripande genomsnittliga justeringar som gjorts. Det begärde emellertid att få ut specifika sifferuppgifter om vissa inslag i beräkningen, nämligen nivån på försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt på vinsten, nivån på normal justering av kostnader och priser och mervärdesskattejusteringar till normalvärdet.

| (84) | Som svar på denna begäran är det nödvändigt att framhålla att de exakta sifferuppgifterna för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader, vinst och justeringar av de kostnader som används vid fastställandet av normalvärdet inte kan lämnas ut, eftersom uppgifterna kommer från ett enda företag, som är en taiwanesisk konkurrent till det företag som begär informationen, och det företaget har begärt konfidentiell behandling eftersom uppgifterna innehåller affärshemligheter. Detta är naturligtvis en berättigad begäran. De viktigaste sifferuppgifterna, nämligen de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader och den vinst som användes vid den slutliga beräkningen, meddelas emellertid som intervaller i skäl 86. Det bör även noteras att nivån på kostnadsjusteringarna var mycket låg och hade en obetydlig inverkan på normalvärdesnivån och dumpningsmarginalen. Inga prisjusteringar tillämpades eftersom priserna på hemmamarknaden inte användes vid fastställandet av normalvärdet. I Taiwans fall gjordes inte heller någon mervärdesskattejustering av normalvärdet. |
| --- | --- |

(84)

Som svar på denna begäran är det nödvändigt att framhålla att de exakta sifferuppgifterna för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader, vinst och justeringar av de kostnader som används vid fastställandet av normalvärdet inte kan lämnas ut, eftersom uppgifterna kommer från ett enda företag, som är en taiwanesisk konkurrent till det företag som begär informationen, och det företaget har begärt konfidentiell behandling eftersom uppgifterna innehåller affärshemligheter. Detta är naturligtvis en berättigad begäran. De viktigaste sifferuppgifterna, nämligen de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader och den vinst som användes vid den slutliga beräkningen, meddelas emellertid som intervaller i skäl 86. Det bör även noteras att nivån på kostnadsjusteringarna var mycket låg och hade en obetydlig inverkan på normalvärdesnivån och dumpningsmarginalen. Inga prisjusteringar tillämpades eftersom priserna på hemmamarknaden inte användes vid fastställandet av normalvärdet. I Taiwans fall gjordes inte heller någon mervärdesskattejustering av normalvärdet.

| (85) | Slutligen hävdade detta företag att storleken på dess konkurrents försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader inte är representativt för dem. Företaget hävdade att den andra tillverkaren i Taiwan bedriver småskalig tillverkning och säljer ytterst specialiserade produkter, medan det själv ägnar sig åt storskalig tillverkning och försäljning av standardprodukter. |
| --- | --- |

(85)

Slutligen hävdade detta företag att storleken på dess konkurrents försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader inte är representativt för dem. Företaget hävdade att den andra tillverkaren i Taiwan bedriver småskalig tillverkning och säljer ytterst specialiserade produkter, medan det själv ägnar sig åt storskalig tillverkning och försäljning av standardprodukter.

| (86) | Under kontrollbesöken bekräftades det faktiskt att de produkter som tillverkas och säljs av de två företagen skiljer sig åt och att deras försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader följaktligen också skiljer sig åt. Kommissionen beslutade därför att minska storleken på de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som användes för att fastställa normalvärdet för denna andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare med andelen arbetskostnader i förhållande till kvalitetskontrollkostnader och kostnader för forskning och utveckling. Detta medförde att justeringen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader sänktes till 7–13 % av omsättningen, vilket i sin tur minskade storleken på företagets dumpningsmarginal. Samtidigt ansåg kommissionen att den vinstmarginal som användes för att fastställa normalvärdet (1–5 % av omsättningen) var rimlig. Den slutliga övergripande justeringen av tillverkningskostnaderna vid fastställandet av normalvärdet för den aktuella exporterande tillverkaren låg på 15,36 %. |
| --- | --- |

(86)

Under kontrollbesöken bekräftades det faktiskt att de produkter som tillverkas och säljs av de två företagen skiljer sig åt och att deras försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader följaktligen också skiljer sig åt. Kommissionen beslutade därför att minska storleken på de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som användes för att fastställa normalvärdet för denna andra samarbetsvilliga exporterande tillverkare med andelen arbetskostnader i förhållande till kvalitetskontrollkostnader och kostnader för forskning och utveckling. Detta medförde att justeringen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader sänktes till 7–13 % av omsättningen, vilket i sin tur minskade storleken på företagets dumpningsmarginal. Samtidigt ansåg kommissionen att den vinstmarginal som användes för att fastställa normalvärdet (1–5 % av omsättningen) var rimlig. Den slutliga övergripande justeringen av tillverkningskostnaderna vid fastställandet av normalvärdet för den aktuella exporterande tillverkaren låg på 15,36 %.

3.1.3   Exportpris

Exportpris

| (87) | De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna genomförde sin exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen. |
| --- | --- |

(87)

De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna genomförde sin exportförsäljning till unionen direkt till oberoende kunder i unionen.

| (88) | Exportpriserna fastställdes på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export från det exporterande landet i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

Exportpriserna fastställdes på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export från det exporterande landet i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.1.4   Jämförelse och dumpningsmarginaler

Jämförelse och dumpningsmarginaler

| (89) | Normalvärdet och exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(89)

Normalvärdet och exportpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik.

| (90) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(90)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (91) | På grundval av detta gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkringar, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner som hade visats påverka prisernas jämförbarhet. De totala justeringarna varierade mellan 1 och 10 %, grundat på faktiska värden som de taiwanesiska exporterande tillverkarna hade rapporterat och som hade kontrollerats på plats. Dessa sifferuppgifter är de uppgifter som de taiwanesiska exporterande tillverkarna har rapporterat för de relevanta kostnadsposterna, och som har kunnat kontrolleras eftersom de redovisades i de specifika fallen av utlämnade uppgifter. |
| --- | --- |

(91)

På grundval av detta gjordes justeringar för kostnader för transport, sjötransport och försäkringar, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner som hade visats påverka prisernas jämförbarhet. De totala justeringarna varierade mellan 1 och 10 %, grundat på faktiska värden som de taiwanesiska exporterande tillverkarna hade rapporterat och som hade kontrollerats på plats. Dessa sifferuppgifter är de uppgifter som de taiwanesiska exporterande tillverkarna har rapporterat för de relevanta kostnadsposterna, och som har kunnat kontrolleras eftersom de redovisades i de specifika fallen av utlämnade uppgifter.

| (92) | Vid fastställandet avvisade kommissionen en justering för valutaomräkning som hade begärts av en av de berörda parterna. Den parten hade bett kommissionen att i stället för att använda växelkursen på faktureringsdagen använda växelkursen på betalningsdagen. I grundförordningen anges att fakturadatum normalt används för att fastställa växelkursen, men att det i extraordinära situationer är tillåtet att använda ett tidigare datum (t.ex. dagen för kontraktet). Grundförordningen innehåller emellertid inte någon rättslig grund för användningen av ett senare datum än fakturadatumet. Skälet till detta är att priset på fakturadatumet är ett fast pris som företaget inte längre kan påverka och besluta sig för att dumpa eller inte dumpa. Även om det hade varit möjligt att använda ett senare datum, vilket det alltså inte är, har klaganden, vilket redan förklarades i de preliminära uppgifter som utämnats, i vilket fall som helst inte visat att det extra villkoret är uppfyllt, nämligen att växelkurserna har fluktuerat. |
| --- | --- |

(92)

Vid fastställandet avvisade kommissionen en justering för valutaomräkning som hade begärts av en av de berörda parterna. Den parten hade bett kommissionen att i stället för att använda växelkursen på faktureringsdagen använda växelkursen på betalningsdagen. I grundförordningen anges att fakturadatum normalt används för att fastställa växelkursen, men att det i extraordinära situationer är tillåtet att använda ett tidigare datum (t.ex. dagen för kontraktet). Grundförordningen innehåller emellertid inte någon rättslig grund för användningen av ett senare datum än fakturadatumet. Skälet till detta är att priset på fakturadatumet är ett fast pris som företaget inte längre kan påverka och besluta sig för att dumpa eller inte dumpa. Även om det hade varit möjligt att använda ett senare datum, vilket det alltså inte är, har klaganden, vilket redan förklarades i de preliminära uppgifter som utämnats, i vilket fall som helst inte visat att det extra villkoret är uppfyllt, nämligen att växelkurserna har fluktuerat.

| (93) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje samarbetsvilligt företag det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(93)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje samarbetsvilligt företag det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten.

| (94) | På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Fastställd dumpningsmarginal (i procent) |
| --- | --- | --- |
| King Lai Hygienic Materials Co., Ltd | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd | 5,1 |

(94)

På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Fastställd dumpningsmarginal (i procent)

King Lai Hygienic Materials Co., Ltd

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co., Ltd

5,1

| (95) | För icke-samarbetsvilliga tillverkare var kommissionen i enlighet med artikel 18.6 i grundförordningen tvungen att förlita sig på de uppgifter som den redan förfogade över. Genom att inte samarbeta kan de berörda exporterande tillverkarna välja att inte lämna ut de företagsspecifika uppgifterna på grundval av vilka tillverkarnas faktiska exportbeteende kan bedömas, vilket tvingar kommissionen att använda de bästa uppgifter som den har tillgång till avseende dem. I sin beslutspraxis skiljer kommissionen därför mellan undersökningar som präglas av en hög grad av samarbete (dvs. över 80 % av rapporterad export till unionen), och situationer som präglas av en låg grad av samarbete (en samarbetsgrad på 80 % eller lägre). I förevarande fall var samarbetsgraden avsevärt lägre än 80 %. I en sådan situation anser kommissionen att det inte är lämpligt att utgå från de samarbetsvilliga tillverkarnas högsta dumpningstull för att uppskatta de icke samarbetsvilliga tillverkarnas dumpningstull. Skälen till detta är följande: Det kan misstänkas att ett av skälen till att så många tillverkare valde att inte samarbeta är att de var medvetna om att deras dumpningstullar skulle bli avsevärt högre än de samarbetsvilliga tillverkarnas tullar. Att samarbetet i detta ärende upphörde under undersökningen stöder denna uppfattning. Kommissionen anser därför att det bästa sättet att fastställa de icke samarbetsvilliga tillverkarnas dumpningstull är att utgå från storleken på den högsta dumpningsmarginal som fastställts för volymen av en representativ typ av produkt, nämligen en volym som motsvarar mer än 10 % av exporten till unionen, för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som har befunnits skyldig till dumpning. |
| --- | --- |

(95)

För icke-samarbetsvilliga tillverkare var kommissionen i enlighet med artikel 18.6 i grundförordningen tvungen att förlita sig på de uppgifter som den redan förfogade över. Genom att inte samarbeta kan de berörda exporterande tillverkarna välja att inte lämna ut de företagsspecifika uppgifterna på grundval av vilka tillverkarnas faktiska exportbeteende kan bedömas, vilket tvingar kommissionen att använda de bästa uppgifter som den har tillgång till avseende dem. I sin beslutspraxis skiljer kommissionen därför mellan undersökningar som präglas av en hög grad av samarbete (dvs. över 80 % av rapporterad export till unionen), och situationer som präglas av en låg grad av samarbete (en samarbetsgrad på 80 % eller lägre). I förevarande fall var samarbetsgraden avsevärt lägre än 80 %. I en sådan situation anser kommissionen att det inte är lämpligt att utgå från de samarbetsvilliga tillverkarnas högsta dumpningstull för att uppskatta de icke samarbetsvilliga tillverkarnas dumpningstull. Skälen till detta är följande: Det kan misstänkas att ett av skälen till att så många tillverkare valde att inte samarbeta är att de var medvetna om att deras dumpningstullar skulle bli avsevärt högre än de samarbetsvilliga tillverkarnas tullar. Att samarbetet i detta ärende upphörde under undersökningen stöder denna uppfattning. Kommissionen anser därför att det bästa sättet att fastställa de icke samarbetsvilliga tillverkarnas dumpningstull är att utgå från storleken på den högsta dumpningsmarginal som fastställts för volymen av en representativ typ av produkt, nämligen en volym som motsvarar mer än 10 % av exporten till unionen, för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som har befunnits skyldig till dumpning.

| (96) | Efter justering av de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som använts för beräkningen av dumpningsmarginalen för den taiwanesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren (se skäl 86), fastställdes dumpningsmarginalen för hela landet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 12,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Efter justering av de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som använts för beräkningen av dumpningsmarginalen för den taiwanesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkaren (se skäl 86), fastställdes dumpningsmarginalen för hela landet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 12,1 %.

| (97) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att den resterande tullen för Taiwan skulle grundas på klagomål och uppgå till 34,8 %. Klaganden hävdade att de flesta av de taiwanesiska tillverkarna av den berörda produkten medvetet underlät att samarbeta i förfarandet för att kommissionen inte skulle kunna använda deras försäljning på hemmamarknaden för fastställandet av normalvärdet. Enligt klaganden bör därför fastställandet av normalvärdet i klagomålet, som grundades på priserna på hemmamarknaden i Taiwan, betraktas som bästa tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(97)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att den resterande tullen för Taiwan skulle grundas på klagomål och uppgå till 34,8 %. Klaganden hävdade att de flesta av de taiwanesiska tillverkarna av den berörda produkten medvetet underlät att samarbeta i förfarandet för att kommissionen inte skulle kunna använda deras försäljning på hemmamarknaden för fastställandet av normalvärdet. Enligt klaganden bör därför fastställandet av normalvärdet i klagomålet, som grundades på priserna på hemmamarknaden i Taiwan, betraktas som bästa tillgängliga uppgifter.

| (98) | Som svar på det ovanstående noteras att kommissionen vid sin beräkning av resterande tull för Taiwan använder bästa tillgängliga uppgifter utifrån de uppgifter som har samlats in och kontrollerats i undersökningen. Denna invändning avvisas därför. |
| --- | --- |

(98)

Som svar på det ovanstående noteras att kommissionen vid sin beräkning av resterande tull för Taiwan använder bästa tillgängliga uppgifter utifrån de uppgifter som har samlats in och kontrollerats i undersökningen. Denna invändning avvisas därför.

3.2   Folkrepubliken Kina

Folkrepubliken Kina

3.2.1   Jämförbart land

Jämförbart land

| (99) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det fastställda värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(99)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status bestämmas på grundval av priset eller det fastställda värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). Ingen av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status.

jämförbart land

| (100) | Klaganden föreslog Förenta staterna som ett potentiellt jämförbart land. Enligt tillgänglig information tillverkas dessutom den likadana produkten i en mängd andra länder världen över, t.ex. i Brasilien, Indien, Japan, Malaysia, Sydkorea, Schweiz och Thailand. Dessa länder betraktades alla som potentiella jämförbara länder. |
| --- | --- |

(100)

Klaganden föreslog Förenta staterna som ett potentiellt jämförbart land. Enligt tillgänglig information tillverkas dessutom den likadana produkten i en mängd andra länder världen över, t.ex. i Brasilien, Indien, Japan, Malaysia, Sydkorea, Schweiz och Thailand. Dessa länder betraktades alla som potentiella jämförbara länder.

| (101) | Alla kända tillverkare 52 av den likadana produkten i de ovannämnda länderna kontaktades, men ingen var samarbetsvillig. Endast ett malaysiskt företag gick med på att samarbeta men tillhandahöll otillräckliga uppgifter. Företaget kunde inte tillhandahålla uppgifter om kostnader och priset på hemmamarknaden för varje produktkodnummer. De bristfälliga uppgifterna kunde därför inte användas för att fastställa normalvärdet. Dessutom noteras att det aktuella malaysiska företaget hade vägrat att låta de tillhandahållna uppgifterna kontrolleras på plats. |
| --- | --- |

(101)

Alla kända tillverkare 52 av den likadana produkten i de ovannämnda länderna kontaktades, men ingen var samarbetsvillig. Endast ett malaysiskt företag gick med på att samarbeta men tillhandahöll otillräckliga uppgifter. Företaget kunde inte tillhandahålla uppgifter om kostnader och priset på hemmamarknaden för varje produktkodnummer. De bristfälliga uppgifterna kunde därför inte användas för att fastställa normalvärdet. Dessutom noteras att det aktuella malaysiska företaget hade vägrat att låta de tillhandahållna uppgifterna kontrolleras på plats.

| (102) | I ett senare skede trädde ett schweiziskt företag fram som en potentiell jämförbar tillverkare och gick med på att samarbeta. Företaget överlämnade de begärda svaren på frågeformuläret, vilka kontrollerades på plats. På grund av det ganska begränsade sortimentet av produkttyper som detta företag tillverkade, jämfört med det stora sortiment av produkttyper som de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen, beslutade kommissionen trots det att de uppgifter som det schweiziska företaget hade lämnat inte lämpade sig för att fastställa normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna. Med beaktande av detta noteras att endast 4,6 % av de produkttyper som kinesiska tillverkare exporterar till unionen, vilka omfattar 4,2 % av den kinesiska exportvolymen, var direkt jämförbara med de produkttyper som tillverkas av den schweiziska tillverkaren. När det gäller Taiwan, som till slut användes som jämförbart land, var siffrorna för de produkttyper som var direkt jämförbara med de produkttyper som exporteras till unionen av kinesiska tillverkare 7,7 % i fråga om antalet produkttyper och 11,1 % i fråga om exportvolym. |
| --- | --- |

(102)

I ett senare skede trädde ett schweiziskt företag fram som en potentiell jämförbar tillverkare och gick med på att samarbeta. Företaget överlämnade de begärda svaren på frågeformuläret, vilka kontrollerades på plats. På grund av det ganska begränsade sortimentet av produkttyper som detta företag tillverkade, jämfört med det stora sortiment av produkttyper som de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade till unionen, beslutade kommissionen trots det att de uppgifter som det schweiziska företaget hade lämnat inte lämpade sig för att fastställa normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna. Med beaktande av detta noteras att endast 4,6 % av de produkttyper som kinesiska tillverkare exporterar till unionen, vilka omfattar 4,2 % av den kinesiska exportvolymen, var direkt jämförbara med de produkttyper som tillverkas av den schweiziska tillverkaren. När det gäller Taiwan, som till slut användes som jämförbart land, var siffrorna för de produkttyper som var direkt jämförbara med de produkttyper som exporteras till unionen av kinesiska tillverkare 7,7 % i fråga om antalet produkttyper och 11,1 % i fråga om exportvolym.

| (103) | I det läget beslutade kommissionen att använda det andra land som är föremål för undersökningen, dvs. Taiwan, som jämförbart land trots de argument som klaganden inledningsvis anförde om att taiwanesiska företag i huvudsak tillverkade rördelstyper med svetsade rör som råmaterial (till skillnad från den kinesiska tillverkaren, som i huvudsak använder sömlösa rör). Samma argument anfördes även av de kinesiska exporterande tillverkarna. I sin inlaga efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg CCCMC däremot att det hade varit bättre att utgå från uppgifterna om de taiwanesiska tillverkningskostnaderna vid fastställandet av normalvärdet än uppgifterna från unionstillverkarna, vilket även kommissionen övervägde som ett alternativ i det preliminära utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(103)

I det läget beslutade kommissionen att använda det andra land som är föremål för undersökningen, dvs. Taiwan, som jämförbart land trots de argument som klaganden inledningsvis anförde om att taiwanesiska företag i huvudsak tillverkade rördelstyper med svetsade rör som råmaterial (till skillnad från den kinesiska tillverkaren, som i huvudsak använder sömlösa rör). Samma argument anfördes även av de kinesiska exporterande tillverkarna. I sin inlaga efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ansåg CCCMC däremot att det hade varit bättre att utgå från uppgifterna om de taiwanesiska tillverkningskostnaderna vid fastställandet av normalvärdet än uppgifterna från unionstillverkarna, vilket även kommissionen övervägde som ett alternativ i det preliminära utlämnandet av uppgifter.

| (104) | Taiwan ansågs lämpligt som jämförbart land eftersom de överlämnade uppgifterna, tvärtemot vad klagandena hävdade och trots att andra råmaterial användes, gjorde det möjligt att använda sig av en ordentlig metod för att fördela kostnaderna i förhållande till produktkodnumrens olika egenskaper. Dessutom råder stor konkurrens på den taiwanesiska marknaden eftersom det finns åtminstone tio kända inhemska tillverkare av den berörda produkten, och detta avspeglas även i stor import från olika länder, som omfattas av ganska låga tullar (7,5–10 %). |
| --- | --- |

(104)

Taiwan ansågs lämpligt som jämförbart land eftersom de överlämnade uppgifterna, tvärtemot vad klagandena hävdade och trots att andra råmaterial användes, gjorde det möjligt att använda sig av en ordentlig metod för att fördela kostnaderna i förhållande till produktkodnumrens olika egenskaper. Dessutom råder stor konkurrens på den taiwanesiska marknaden eftersom det finns åtminstone tio kända inhemska tillverkare av den berörda produkten, och detta avspeglas även i stor import från olika länder, som omfattas av ganska låga tullar (7,5–10 %).

| (105) | Av ovanstående skäl beslutade kommissionen att använda Taiwan som jämförbart land för Kina. |
| --- | --- |

(105)

Av ovanstående skäl beslutade kommissionen att använda Taiwan som jämförbart land för Kina.

| (106) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC att valet av Taiwan som jämförbart land var olämpligt eftersom de tillverkningskostnader som användes endast kom från ett taiwanesiskt företag som inte bedrev någon försäljning på hemmamarknaden. De aktuella parterna hävdade även att graden av matchning mellan jämförbara produkter var för låg. Argument om en låg grad av matchning av jämförbara produkter anfördes av en av unionsimportörerna. Detta företag uppgav också att Kina inte kunde jämföras med Taiwan eftersom dessa två enheter hamnar på olika nivåer i FN:s index för mänsklig utveckling (HDI) och har olika BNP per capita. |
| --- | --- |

(106)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC att valet av Taiwan som jämförbart land var olämpligt eftersom de tillverkningskostnader som användes endast kom från ett taiwanesiskt företag som inte bedrev någon försäljning på hemmamarknaden. De aktuella parterna hävdade även att graden av matchning mellan jämförbara produkter var för låg. Argument om en låg grad av matchning av jämförbara produkter anfördes av en av unionsimportörerna. Detta företag uppgav också att Kina inte kunde jämföras med Taiwan eftersom dessa två enheter hamnar på olika nivåer i FN:s index för mänsklig utveckling (HDI) och har olika BNP per capita.

| (107) | Beträffande dessa påståenden erinras det för det första om att WTO:s avgörande (7) innebär att alla produkttyper som exporteras av kinesiska exporterande tillverkare bör tilldelas ett normalvärde. Kommissionen anser att uppgifter från en exporterande tillverkare i ett jämförbart land räcker som bas för återstående produkttyper, eftersom den produkttyp som hittats gör det möjligt att gå vidare och fastställa de saknade produkttyperna. Att det endast finns en sådan exporterande tillverkare är varken exceptionellt eller en ny praxis. I grundförordningen förutsätts dessutom att normalvärdet, om det inte bedrivs någon försäljning på hemmamarknaden, kan fastställas utifrån tillverkningskostnaden. För det andra erinras det om att HDI- och BNP-nivåerna inte är faktorer som beaktas vid fastställandet av huruvida ett jämförbart land är lämpligt. För att fastställa rätt jämförbart land går kommissionen tillväga på det sätt som beskrivs i skäl 104. Ovanstående påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(107)

Beträffande dessa påståenden erinras det för det första om att WTO:s avgörande (7) innebär att alla produkttyper som exporteras av kinesiska exporterande tillverkare bör tilldelas ett normalvärde. Kommissionen anser att uppgifter från en exporterande tillverkare i ett jämförbart land räcker som bas för återstående produkttyper, eftersom den produkttyp som hittats gör det möjligt att gå vidare och fastställa de saknade produkttyperna. Att det endast finns en sådan exporterande tillverkare är varken exceptionellt eller en ny praxis. I grundförordningen förutsätts dessutom att normalvärdet, om det inte bedrivs någon försäljning på hemmamarknaden, kan fastställas utifrån tillverkningskostnaden. För det andra erinras det om att HDI- och BNP-nivåerna inte är faktorer som beaktas vid fastställandet av huruvida ett jämförbart land är lämpligt. För att fastställa rätt jämförbart land går kommissionen tillväga på det sätt som beskrivs i skäl 104. Ovanstående påståenden avvisades därför.

7

| (108) | Slutligen tog två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC upp frågor om en påstått allvarlig brist i förfarandet baserat på det faktum att kommissionen beräknade de kinesiska tillverkarnas dumpningsmarginaler grundat på bestämmelserna om länder utan marknadsekonomi i grundförordningen. Parterna hävdade att den rättsliga behörigheten att tillämpa metoden med länder utan marknadsekonomi för att fastställa normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna löper ut den 11 december 2016. Enligt de aktuella parterna är kommissionen därför enligt WTO-bestämmelserna skyldig att för alla slutliga antidumpningsåtgärder som antas efter det datumet, vilket blir fallet i detta förfarande, tillämpa standardmetoden för fastställande av dumpningsmarginal. |
| --- | --- |

(108)

Slutligen tog två kinesiska exporterande tillverkare och CCCMC upp frågor om en påstått allvarlig brist i förfarandet baserat på det faktum att kommissionen beräknade de kinesiska tillverkarnas dumpningsmarginaler grundat på bestämmelserna om länder utan marknadsekonomi i grundförordningen. Parterna hävdade att den rättsliga behörigheten att tillämpa metoden med länder utan marknadsekonomi för att fastställa normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna löper ut den 11 december 2016. Enligt de aktuella parterna är kommissionen därför enligt WTO-bestämmelserna skyldig att för alla slutliga antidumpningsåtgärder som antas efter det datumet, vilket blir fallet i detta förfarande, tillämpa standardmetoden för fastställande av dumpningsmarginal.

| (109) | Kommissionen noterar i detta avseende att den inte har något utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om huruvida den ska eller inte ska tillämpa de bestämmelser som anges i grundförordningen. Denna invändning avvisades därför. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen noterar i detta avseende att den inte har något utrymme för skönsmässig bedömning i fråga om huruvida den ska eller inte ska tillämpa de bestämmelser som anges i grundförordningen. Denna invändning avvisades därför.

3.2.2   Normalvärde

Normalvärde

| (110) | Som förklarades i skäl 103 fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina på grundval av det fastställda värdet i det jämförbara landet, i detta fall Taiwan, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(110)

Som förklarades i skäl 103 fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkarna i Kina på grundval av det fastställda värdet i det jämförbara landet, i detta fall Taiwan, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (111) | På grund av att den likadana produkten inte såldes på hemmamarknaden fastställdes emellertid normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den relevanta produkten lägga beloppen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader och den vinst som gjorts på den taiwanesiska marknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

På grund av att den likadana produkten inte såldes på hemmamarknaden fastställdes emellertid normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen genom att till den genomsnittliga tillverkningskostnaden för den relevanta produkten lägga beloppen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader och den vinst som gjorts på den taiwanesiska marknaden under undersökningsperioden.

| (112) | För att fastställa tillverkningskostnader använde kommissionen uppgifter från en av de samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkarna (Ta Chen). Det bör noteras att den andra samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren (King Lai) tillverkade mycket små volymer av den berörda produkten under undersökningsperioden och att denna tillverkning utgjordes av ytterst specialiserade produkttyper. I den lilla del av sin tillverkning som fortfarande betraktas som den berörda produkten tillverkar King Lai produkter som kan betraktas som rördelar med blank yta, men som har getts en extra ytbehandling som gör att deras ytjämnhet överskrider 0,8 mikrometer och enligt definitionen i skäl 47 således utgör den berörda produkten. Tillverkningskostnaderna för dessa rördelar är väldigt höga och att ta hänsyn till dessa kostnader skulle snedvrida beräkningarna. Dessa produkttyper exporteras dessutom inte till EU av de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet (även om de eventuellt omfattas av deras produktkodnummer eftersom ytjämnhet inte är en av parametrarna vid utformningen av produktkodnummer). Kommissionen ansåg därför att detta företags uppgifter om tillverkningskostnader inte lämpade sig för fastställandet av normalvärdet för de kinesiska tillverkarna. |
| --- | --- |

(112)

För att fastställa tillverkningskostnader använde kommissionen uppgifter från en av de samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkarna (Ta Chen). Det bör noteras att den andra samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkaren (King Lai) tillverkade mycket små volymer av den berörda produkten under undersökningsperioden och att denna tillverkning utgjordes av ytterst specialiserade produkttyper. I den lilla del av sin tillverkning som fortfarande betraktas som den berörda produkten tillverkar King Lai produkter som kan betraktas som rördelar med blank yta, men som har getts en extra ytbehandling som gör att deras ytjämnhet överskrider 0,8 mikrometer och enligt definitionen i skäl 47 således utgör den berörda produkten. Tillverkningskostnaderna för dessa rördelar är väldigt höga och att ta hänsyn till dessa kostnader skulle snedvrida beräkningarna. Dessa produkttyper exporteras dessutom inte till EU av de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet (även om de eventuellt omfattas av deras produktkodnummer eftersom ytjämnhet inte är en av parametrarna vid utformningen av produktkodnummer). Kommissionen ansåg därför att detta företags uppgifter om tillverkningskostnader inte lämpade sig för fastställandet av normalvärdet för de kinesiska tillverkarna.

| (113) | När det gäller fastställandet av normalvärdet hävdade en unionsimportör att tillverkningskostnaderna för det taiwanesiska företaget King Lai inte kunde användas som grund för beräkningen av normalvärdet för de kinesiska företagen eftersom King Lai tillverkar en annan produkt som inte kan betraktas som industriell rördel och att detta även innebär en annan produktionsmetod och andra typer av vinster. |
| --- | --- |

(113)

När det gäller fastställandet av normalvärdet hävdade en unionsimportör att tillverkningskostnaderna för det taiwanesiska företaget King Lai inte kunde användas som grund för beräkningen av normalvärdet för de kinesiska företagen eftersom King Lai tillverkar en annan produkt som inte kan betraktas som industriell rördel och att detta även innebär en annan produktionsmetod och andra typer av vinster.

| (114) | Som svar på det påståendet upprepas att kommissionen inte använde några uppgifter om King Lais tillverkningskostnader för att göra en jämförelse med andra företag. För att fastställa andra företags normalvärde använde kommissionen endast King Lais försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för samma generella produktkategori som såldes på hemmamarknaden, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Det erinras också om att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som användes för dessa beräkningar justerades för att ta hänsyn till skillnader mellan de produkter som tillverkades av King Lai och andra företag. När det gäller den vinst som användes framhålls att den inte skiljer sig från andra företag (1–5 %). |
| --- | --- |

(114)

Som svar på det påståendet upprepas att kommissionen inte använde några uppgifter om King Lais tillverkningskostnader för att göra en jämförelse med andra företag. För att fastställa andra företags normalvärde använde kommissionen endast King Lais försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för samma generella produktkategori som såldes på hemmamarknaden, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Det erinras också om att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som användes för dessa beräkningar justerades för att ta hänsyn till skillnader mellan de produkter som tillverkades av King Lai och andra företag. När det gäller den vinst som användes framhålls att den inte skiljer sig från andra företag (1–5 %).

| (115) | Samma unionsimportör hävdade även att den andra taiwanesiska tillverkaren, Ta Chen, vars tillverkningskostnader användes som beräkningsgrund för normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna, är ett stort och integrerat företag och därför kan ”optimera kostnader”. Det företaget kan därför inte jämföras med de små kinesiska fabrikerna. |
| --- | --- |

(115)

Samma unionsimportör hävdade även att den andra taiwanesiska tillverkaren, Ta Chen, vars tillverkningskostnader användes som beräkningsgrund för normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna, är ett stort och integrerat företag och därför kan ”optimera kostnader”. Det företaget kan därför inte jämföras med de små kinesiska fabrikerna.

| (116) | I detta avseende erinrade kommissionen om att de kinesiska tillverkarnas tillverkningskostnader inte ingick i analysen i detta förfarande eftersom ingen av de kinesiska tillverkarna hade begärt marknadsekonomisk status. Det bör dock påpekas att den taiwanesiska tillverkarens påstått ”optimerade kostnader” endast kan resultera i ett lägre fastställt normalvärde och därför i lägre dumpningsmarginaler för de kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(116)

I detta avseende erinrade kommissionen om att de kinesiska tillverkarnas tillverkningskostnader inte ingick i analysen i detta förfarande eftersom ingen av de kinesiska tillverkarna hade begärt marknadsekonomisk status. Det bör dock påpekas att den taiwanesiska tillverkarens påstått ”optimerade kostnader” endast kan resultera i ett lägre fastställt normalvärde och därför i lägre dumpningsmarginaler för de kinesiska exporterande tillverkarna.

| (117) | Med beaktande av att endast ett begränsat antal produkttyper som exporteras till unionen av de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet kunde identifieras i Taiwan, har kommissionen fastställt normalvärdet för de återstående produkttyperna på tillverkningskostnaderna för de mest liknande produkttyper som tillverkas i Taiwan för att få en fullständig och rättvis jämförelse. Jämförelsen grundas på tillverkningskostnaderna med justering för följande:






  a) | Skillnader i fråga om vilket råmaterial som används – utifrån kontrollerade kostnadsuppgifter för unionsindustrin är rördelar som tillverkas av sömlösa rör 2,12–2,97 gånger så dyra att tillverka som rördelar som tillverkas av svetsade rör. |
| --- | --- | --- |

(117)

Med beaktande av att endast ett begränsat antal produkttyper som exporteras till unionen av de kinesiska tillverkare som ingick i urvalet kunde identifieras i Taiwan, har kommissionen fastställt normalvärdet för de återstående produkttyperna på tillverkningskostnaderna för de mest liknande produkttyper som tillverkas i Taiwan för att få en fullständig och rättvis jämförelse. Jämförelsen grundas på tillverkningskostnaderna med justering för följande:

a)

Skillnader i fråga om vilket råmaterial som används – utifrån kontrollerade kostnadsuppgifter för unionsindustrin är rördelar som tillverkas av sömlösa rör 2,12–2,97 gånger så dyra att tillverka som rördelar som tillverkas av svetsade rör.

| b) | Skillnader i fråga om stålsort – utifrån kontrollerade uppgifter för unionsindustrin görs en stålsortskostnadsjustering av kostnaden för de billigaste stålsorter som används för rördelar som tillverkas av svetsade rör som råmaterial. Justeringen varierar från 1,49 till 3,60 gånger beroende på vilken stålsort som används. |
| --- | --- |

b)

Skillnader i fråga om stålsort – utifrån kontrollerade uppgifter för unionsindustrin görs en stålsortskostnadsjustering av kostnaden för de billigaste stålsorter som används för rördelar som tillverkas av svetsade rör som råmaterial. Justeringen varierar från 1,49 till 3,60 gånger beroende på vilken stålsort som används.

| c) | Skillnader i fråga om form – utifrån observerade prisskillnader i de kinesiska exportörernas försäljningstransaktioner anses knärör vara den mest grundläggande formen och de andra formerna (T-rör, förminskningsrör, gavlar och specialformer) är 1,08–1,74 gånger så dyra. |
| --- | --- |

c)

Skillnader i fråga om form – utifrån observerade prisskillnader i de kinesiska exportörernas försäljningstransaktioner anses knärör vara den mest grundläggande formen och de andra formerna (T-rör, förminskningsrör, gavlar och specialformer) är 1,08–1,74 gånger så dyra.

| (118) | CCCMC föreslog i sin inlaga efter det preliminära utlämnandet av uppgifter en alternativ justeringsgrund av punkterna a och b och lade fram uppgifter från den kinesiska marknaden i detta avseende. Dessa uppgifter är emellertid för det första obekräftade och kommer för det andra från ett land som inte är en marknadsekonomi. Användningen av dem gör därför att metoden med jämförbart land för beräkning av normalvärdet blir verkningslös. CCCMC:s påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(118)

CCCMC föreslog i sin inlaga efter det preliminära utlämnandet av uppgifter en alternativ justeringsgrund av punkterna a och b och lade fram uppgifter från den kinesiska marknaden i detta avseende. Dessa uppgifter är emellertid för det första obekräftade och kommer för det andra från ett land som inte är en marknadsekonomi. Användningen av dem gör därför att metoden med jämförbart land för beräkning av normalvärdet blir verkningslös. CCCMC:s påstående avvisades därför.

| (119) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCMC och två kinesiska exporterande tillverkare att det var orimligt att justera de taiwanesiska kostnadsuppgifterna med hjälp av kostnadsuppgifter för unionsindustrin. De aktuella parterna hänvisade till vedertagen unionspraxis och att detta inte hade gjorts i tidigare fall. |
| --- | --- |

(119)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade CCCMC och två kinesiska exporterande tillverkare att det var orimligt att justera de taiwanesiska kostnadsuppgifterna med hjälp av kostnadsuppgifter för unionsindustrin. De aktuella parterna hänvisade till vedertagen unionspraxis och att detta inte hade gjorts i tidigare fall.

| (120) | Som nämndes ovan reviderades EU:s tidigare praxis mot bakgrund av det WTO-avgörande som det hänvisas till i skäl 107. För att fastställa normalvärdet för de saknade produkttyperna förlitade sig kommissionen på taiwanesiska kostnadsuppgifter och justerade de upptäckta och kontrollerade kostnaderna genom att tillämpa proportionella justeringar som upptäcktes på samma nivå som unionsindustrins tillverkningskostnader. CCCMC har inte kunnat visa varför detta var orimligt och/eller föreslagit något alternativt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

(120)

Som nämndes ovan reviderades EU:s tidigare praxis mot bakgrund av det WTO-avgörande som det hänvisas till i skäl 107. För att fastställa normalvärdet för de saknade produkttyperna förlitade sig kommissionen på taiwanesiska kostnadsuppgifter och justerade de upptäckta och kontrollerade kostnaderna genom att tillämpa proportionella justeringar som upptäcktes på samma nivå som unionsindustrins tillverkningskostnader. CCCMC har inte kunnat visa varför detta var orimligt och/eller föreslagit något alternativt tillvägagångssätt.

| (121) | Sedan kompletterande uppgifter utlämnats, upprepade CCCMC och de två kinesiska exporterande tillverkarna sina invändningar mot att unionsindustriuppgifter användes för att justera tillverkningskostnaderna vid fastställandet av normalvärdet för saknade produkttyper. Parterna underströk att kommissionen inte hade visat att skillnader i fråga om råmaterialkostnader på EU-marknaden låg på samma nivå som på den taiwanesiska marknaden. Parterna upprepade dessutom sina påståenden om att kommissionen kunde använda skillnaderna i kinesiska exportförsäljningspriser på sömlösa och svetsade rördelar för ovannämnda justering eftersom försäljningspriser ”i viss utsträckning avspeglar skillnader i tillverkningskostnader”. |
| --- | --- |

(121)

Sedan kompletterande uppgifter utlämnats, upprepade CCCMC och de två kinesiska exporterande tillverkarna sina invändningar mot att unionsindustriuppgifter användes för att justera tillverkningskostnaderna vid fastställandet av normalvärdet för saknade produkttyper. Parterna underströk att kommissionen inte hade visat att skillnader i fråga om råmaterialkostnader på EU-marknaden låg på samma nivå som på den taiwanesiska marknaden. Parterna upprepade dessutom sina påståenden om att kommissionen kunde använda skillnaderna i kinesiska exportförsäljningspriser på sömlösa och svetsade rördelar för ovannämnda justering eftersom försäljningspriser ”i viss utsträckning avspeglar skillnader i tillverkningskostnader”.

| (122) | Som svar på ovanstående påståenden betonas först och främst att kommissionen inte kunde jämföra justeringsnivån för typer av rör som användes som råmaterial eller stålsorter med uppgifterna från den taiwanesiska marknaden, eftersom den taiwanesiska tillverkare vars tillverkningskostnader låg till grund för fastställandet av normalvärdet helt enkelt inte använde vissa typer av råmaterial. Detta var grundorsaken till att varför kommissionen över huvud taget övervägde att leta efter de saknade kostnadsuppgifterna utanför det jämförbara landets marknad. När det gäller användningen av kinesiska priser upprepas det för det andra att ingen av de kinesiska tillverkarna hade begärt marknadsekonomisk status i detta förfarande. Den kinesiska tillverkningskostnaden var därför inte tillgänglig och undersöktes därför inte. Kommissionen kan därför inte dra några slutsatser beträffande ”i vilken utsträckning” skillnader i försäljningspriset avspeglar skillnader i tillverkningskostnaderna för olika typer av rördelar (8). Även om det hade gått att dra sådana slutsatser skulle dessa ha gällt tillverkningskostnaderna i ett land utan marknadsekonomi. Därför avvisades ovanstående påståenden. |
| --- | --- |

(122)

Som svar på ovanstående påståenden betonas först och främst att kommissionen inte kunde jämföra justeringsnivån för typer av rör som användes som råmaterial eller stålsorter med uppgifterna från den taiwanesiska marknaden, eftersom den taiwanesiska tillverkare vars tillverkningskostnader låg till grund för fastställandet av normalvärdet helt enkelt inte använde vissa typer av råmaterial. Detta var grundorsaken till att varför kommissionen över huvud taget övervägde att leta efter de saknade kostnadsuppgifterna utanför det jämförbara landets marknad. När det gäller användningen av kinesiska priser upprepas det för det andra att ingen av de kinesiska tillverkarna hade begärt marknadsekonomisk status i detta förfarande. Den kinesiska tillverkningskostnaden var därför inte tillgänglig och undersöktes därför inte. Kommissionen kan därför inte dra några slutsatser beträffande ”i vilken utsträckning” skillnader i försäljningspriset avspeglar skillnader i tillverkningskostnaderna för olika typer av rördelar (8). Även om det hade gått att dra sådana slutsatser skulle dessa ha gällt tillverkningskostnaderna i ett land utan marknadsekonomi. Därför avvisades ovanstående påståenden.

8

| (123) | Samma berörda parter ifrågasätter dessutom den justering som gör att rördelar från sömlösa rör blir 2,12–2,97 gånger så dyra att tillverka som rördelar från svetsade rör. De hänvisar till ett icke styrkt påstående som CCCMC gjorde efter de preliminära uppgifter som utlämnats om prisnivåer, enligt vilket skillnaden mellan svetsade och sömlösa rör sägs vara mindre än 30 % av priset på svetsade rör. |
| --- | --- |

(123)

Samma berörda parter ifrågasätter dessutom den justering som gör att rördelar från sömlösa rör blir 2,12–2,97 gånger så dyra att tillverka som rördelar från svetsade rör. De hänvisar till ett icke styrkt påstående som CCCMC gjorde efter de preliminära uppgifter som utlämnats om prisnivåer, enligt vilket skillnaden mellan svetsade och sömlösa rör sägs vara mindre än 30 % av priset på svetsade rör.

| (124) | I detta avseende noteras att den justering som kommissionen gjort grundas på den observerade kostnadsskillnaden mellan rördelar som tillverkas av sömlösa rör och rördelar som tillverkas av svetsade rör, och inte på prisskillnaden mellan svetsade och sömlösa rör som sådan. Det bör också noteras att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna begärde marknadsekonomisk status. Till följd av detta hade de kinesiska exporterande tillverkarna inte överlämnat några uppgifter om tillverkningskostnader och gjorde inte heller detta när de ifrågasatte de kostnader och skillnader som kommissionen har fastställt. Standardprislistor fungerar dessutom ännu sämre som underlag för fastställandet av kostnader och priser eftersom de inte visar de priser som faktiskt togs ut, och än mindre kostnadsnivåerna. |
| --- | --- |

(124)

I detta avseende noteras att den justering som kommissionen gjort grundas på den observerade kostnadsskillnaden mellan rördelar som tillverkas av sömlösa rör och rördelar som tillverkas av svetsade rör, och inte på prisskillnaden mellan svetsade och sömlösa rör som sådan. Det bör också noteras att ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna begärde marknadsekonomisk status. Till följd av detta hade de kinesiska exporterande tillverkarna inte överlämnat några uppgifter om tillverkningskostnader och gjorde inte heller detta när de ifrågasatte de kostnader och skillnader som kommissionen har fastställt. Standardprislistor fungerar dessutom ännu sämre som underlag för fastställandet av kostnader och priser eftersom de inte visar de priser som faktiskt togs ut, och än mindre kostnadsnivåerna.

| (125) | Till stöd för sina påståenden lämnade de berörda parterna en analys av skillnader som grundades på prisnivån hos tillverkarna Zhejiang Good och Zhejiang Jndia, och drog slutsatsen att den prisjustering som ska tillämpas bör ligga på 0,43–1,70, respektive 0,64–1,80. |
| --- | --- |

(125)

Till stöd för sina påståenden lämnade de berörda parterna en analys av skillnader som grundades på prisnivån hos tillverkarna Zhejiang Good och Zhejiang Jndia, och drog slutsatsen att den prisjustering som ska tillämpas bör ligga på 0,43–1,70, respektive 0,64–1,80.

| (126) | Utöver att dessa intervall avser priser och inte kostnader utgör den omständigheten att rördelar baserade på att svetsade rör ibland säljs till högre priser än rördelar baserade på sömlösa rör inget bevis för att kostnaderna borde vara högre. De prisnivåer som det hänvisas till visar i stället att det helt saknas en ekonomisk koppling mellan kostnaderna och det pris som uppges till kunden, eller alternativt innebär att andra faktorer har spelat roll, som t.ex. orderstorlek. Av sekretesskäl kan kommissionen inte lämna ut de underliggande sifferuppgifterna men kan avslöja ytterligare faktiska uppgifter, enligt vilka den justering från svetsrördelar till rördelar från sömlösa rör som används för jämförelsen enligt produktkodnumret är följande:






  Från W1 till S1 | 2,97. |
| --- | --- | --- |
| Från W2 till S2 | 2,21. |
| Från W3 till S3 | 2,14. |
| Från W4 till S4 | 2,12. |

(126)

Utöver att dessa intervall avser priser och inte kostnader utgör den omständigheten att rördelar baserade på att svetsade rör ibland säljs till högre priser än rördelar baserade på sömlösa rör inget bevis för att kostnaderna borde vara högre. De prisnivåer som det hänvisas till visar i stället att det helt saknas en ekonomisk koppling mellan kostnaderna och det pris som uppges till kunden, eller alternativt innebär att andra faktorer har spelat roll, som t.ex. orderstorlek. Av sekretesskäl kan kommissionen inte lämna ut de underliggande sifferuppgifterna men kan avslöja ytterligare faktiska uppgifter, enligt vilka den justering från svetsrördelar till rördelar från sömlösa rör som används för jämförelsen enligt produktkodnumret är följande:

Från W1 till S1

2,97.

Från W2 till S2

2,21.

Från W3 till S3

2,14.

Från W4 till S4

2,12.

Andra omräkningar behövdes inte för att fastställa de produkttyper som exporteras av de kinesiska exporterande tillverkarna.

| (127) | Kommissionen gjorde dessutom justeringar genom att räkna om kostnaderna för den billigaste stålsorten W1 till andra stålsorter och/eller andra stålsorter baserade på sömlösa rör, återigen med hjälp av uppgifter om unionsindustrins tillverkningskostnader. Av sekretesskäl kan kommissionen inte lämna ut de underliggande sifferuppgifterna men kan tillhandahålla följande faktiska uppgifter:






  Från W1 till S2 | 3,14. |
| --- | --- | --- |
| Från W1 till S3 | 3,60. |
| Från W1 till S4 | 3,16. |
| Från W1 till W3 | 1,69. |
| Från W1 till W4 | 1,49. |

(127)

Kommissionen gjorde dessutom justeringar genom att räkna om kostnaderna för den billigaste stålsorten W1 till andra stålsorter och/eller andra stålsorter baserade på sömlösa rör, återigen med hjälp av uppgifter om unionsindustrins tillverkningskostnader. Av sekretesskäl kan kommissionen inte lämna ut de underliggande sifferuppgifterna men kan tillhandahålla följande faktiska uppgifter:

Från W1 till S2

3,14.

Från W1 till S3

3,60.

Från W1 till S4

3,16.

Från W1 till W3

1,69.

Från W1 till W4

1,49.

Andra omräkningar behövdes inte för att fastställa de produkttyper som exporteras av de kinesiska exporterande tillverkarna.

| (128) | Kommissionen vill också lyfta fram att de berörda parterna, i sina synpunkter beträffande dessa justeringsfaktorer, inte hänvisar till prisnivåerna för de två kinesiska exporterande tillverkarna, som de gjorde när det gäller de övriga justeringarna, förmodligen för att dessa sifferuppgifter inte ifrågasätter kommissionens metod. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen vill också lyfta fram att de berörda parterna, i sina synpunkter beträffande dessa justeringsfaktorer, inte hänvisar till prisnivåerna för de två kinesiska exporterande tillverkarna, som de gjorde när det gäller de övriga justeringarna, förmodligen för att dessa sifferuppgifter inte ifrågasätter kommissionens metod.

| (129) | När det gäller skillnader i form gjordes justeringarna på grundval av de fyra utvalda exporterande tillverkarnas försäljningsprisuppgifter, som är mer heltäckande än uppgifterna från de två tillverkare som de kinesiska berörda parterna representerar.
  Med prisnivån för knärör som bas är proportionerna följande:






  T-rör | 1,08. |
| --- | --- | --- |
| Förminskningsrör | 1,22. |
| Gavlar | 1,29. |
| Andra former | 1,74. |

(129)

När det gäller skillnader i form gjordes justeringarna på grundval av de fyra utvalda exporterande tillverkarnas försäljningsprisuppgifter, som är mer heltäckande än uppgifterna från de två tillverkare som de kinesiska berörda parterna representerar.

Med prisnivån för knärör som bas är proportionerna följande:

T-rör

1,08.

Förminskningsrör

1,22.

Gavlar

1,29.

Andra former

1,74.

| (130) | I nästa steg i fastställandet av normalvärdet justerade kommissionen de tillverkningskostnader som beräknats i enlighet med skälen 112–117 genom att lägga till försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst. På grund av att de två samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkarna inte sålde den likadana produkten på hemmamarknaden, och en av dem (Ta Chen) inte sålde produkter inom samma generella produktkategori, var det nödvändigt att tillämpa artikel 2.6 c i grundförordningen. För att fastställa normalvärdet använde kommissionen det belopp för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst som angavs i uppgifterna från det andra taiwanesiska företaget (King Lai), vilka var de enda tillgängliga och kontrollerade uppgifterna som hänvisade till försäljning av samma generella produktkategori på den taiwanesiska marknaden. |
| --- | --- |

(130)

I nästa steg i fastställandet av normalvärdet justerade kommissionen de tillverkningskostnader som beräknats i enlighet med skälen 112–117 genom att lägga till försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst. På grund av att de två samarbetsvilliga taiwanesiska tillverkarna inte sålde den likadana produkten på hemmamarknaden, och en av dem (Ta Chen) inte sålde produkter inom samma generella produktkategori, var det nödvändigt att tillämpa artikel 2.6 c i grundförordningen. För att fastställa normalvärdet använde kommissionen det belopp för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst som angavs i uppgifterna från det andra taiwanesiska företaget (King Lai), vilka var de enda tillgängliga och kontrollerade uppgifterna som hänvisade till försäljning av samma generella produktkategori på den taiwanesiska marknaden.

| (131) | Det bör noteras att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som används för beräkning av normalvärdet för kinesiska exporterande tillverkare justerades (minskades), eftersom det bekräftades att de tre kinesiska tillverkare som ingick i urvalet också mestadels tillverkade och sålde standardprodukter (se skäl 86). Justeringarna av normalvärdet för att ta hänsyn till försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst hamnar därför till slut på samma nivå som angavs i det skälet. |
| --- | --- |

(131)

Det bör noteras att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som används för beräkning av normalvärdet för kinesiska exporterande tillverkare justerades (minskades), eftersom det bekräftades att de tre kinesiska tillverkare som ingick i urvalet också mestadels tillverkade och sålde standardprodukter (se skäl 86). Justeringarna av normalvärdet för att ta hänsyn till försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader samt vinst hamnar därför till slut på samma nivå som angavs i det skälet.

| (132) | När det gäller justeringar för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader håller de två kinesiska exporterande tillverkarna och CCCMC med om i sin inlaga efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som används för att fastställa normalvärdet bör minskas. Detta beror på att den taiwanesiska exportör vars uppgifter användes i detta syfte inte tillverkar standardprodukten. Samtidigt ifrågasätter parterna huruvida kommissionen gjorde en ordentlig bedömning av nivån på denna minskning. |
| --- | --- |

(132)

När det gäller justeringar för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader håller de två kinesiska exporterande tillverkarna och CCCMC med om i sin inlaga efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som används för att fastställa normalvärdet bör minskas. Detta beror på att den taiwanesiska exportör vars uppgifter användes i detta syfte inte tillverkar standardprodukten. Samtidigt ifrågasätter parterna huruvida kommissionen gjorde en ordentlig bedömning av nivån på denna minskning.

| (133) | I detta avseende noteras att justeringarna gjordes på grundval av en jämförelse mellan hur försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader generellt såg ut hos det taiwanesiska företaget King Lai och det andra taiwanesiska företaget Ta Chen. Valet av detta tillvägagångssätt berodde på att King Lai var det enda företaget med inhemsk försäljning i Taiwan (Ta Chen sålde varken den berörda produkten eller någon annan produkt inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden). Justeringarna är motiverade eftersom det första företaget tillverkar en ytterst sofistikerad och specialiserad produkt, medan det andra företaget tillverkar standardprodukter (och vissa delar av företagens försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader skiljer sig därför klart åt). På grundval av denna jämförelse drog kommissionen av kostnader för forskning och utveckling och en del av kvalitetskontrollavdelningens arbetskraftskostnader från King Lais försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader. Det fanns inga andra väsentliga skillnader mellan de två företagen inom andra kategorier av försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader. Det bör understrykas att kommissionen genom denna justering drog av de två hela kategorier av försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som nämndes ovan. Kommissionen valde därför en försiktig strategi när den beviljade denna justering, och lät den bli högre snarare än lägre. |
| --- | --- |

(133)

I detta avseende noteras att justeringarna gjordes på grundval av en jämförelse mellan hur försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader generellt såg ut hos det taiwanesiska företaget King Lai och det andra taiwanesiska företaget Ta Chen. Valet av detta tillvägagångssätt berodde på att King Lai var det enda företaget med inhemsk försäljning i Taiwan (Ta Chen sålde varken den berörda produkten eller någon annan produkt inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden). Justeringarna är motiverade eftersom det första företaget tillverkar en ytterst sofistikerad och specialiserad produkt, medan det andra företaget tillverkar standardprodukter (och vissa delar av företagens försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader skiljer sig därför klart åt). På grundval av denna jämförelse drog kommissionen av kostnader för forskning och utveckling och en del av kvalitetskontrollavdelningens arbetskraftskostnader från King Lais försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader. Det fanns inga andra väsentliga skillnader mellan de två företagen inom andra kategorier av försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader. Det bör understrykas att kommissionen genom denna justering drog av de två hela kategorier av försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som nämndes ovan. Kommissionen valde därför en försiktig strategi när den beviljade denna justering, och lät den bli högre snarare än lägre.

| (134) | De berörda parterna hävdar vidare att kommissionen inte gjorde en jämförelse mellan vad det aktuella taiwanesiska företagets och de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader bestod av. |
| --- | --- |

(134)

De berörda parterna hävdar vidare att kommissionen inte gjorde en jämförelse mellan vad det aktuella taiwanesiska företagets och de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader bestod av.

| (135) | Eftersom Taiwan är ett jämförbart land erinras det om att det är de taiwanesiska försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som rör försäljningen på hemmamarknaden som bör användas. Justeringen av dessa på grundval av en jämförelse med kinesiska tillverkares försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader skulle innebära att man använder en kostnad från landet utan marknadsekonomi som ett riktmärke. Det framhålls likväl att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som användes för beräkningen av normalvärdet, till följd av kommissionens justering, minskades till en nivå som inte är orimlig i jämförelse med försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för de kinesiska företag som ingick i urvalet. Två av tre av de kinesiska företag som ingick i urvalet har faktiskt rapporterat högre försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader än de som användes för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom Taiwan är ett jämförbart land erinras det om att det är de taiwanesiska försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som rör försäljningen på hemmamarknaden som bör användas. Justeringen av dessa på grundval av en jämförelse med kinesiska tillverkares försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader skulle innebära att man använder en kostnad från landet utan marknadsekonomi som ett riktmärke. Det framhålls likväl att de försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som användes för beräkningen av normalvärdet, till följd av kommissionens justering, minskades till en nivå som inte är orimlig i jämförelse med försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader för de kinesiska företag som ingick i urvalet. Två av tre av de kinesiska företag som ingick i urvalet har faktiskt rapporterat högre försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader än de som användes för att fastställa normalvärdet.

3.2.3   Exportpris

Exportpris

| (136) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till unionen gick antingen direkt till oberoende kunder eller ägde rum via icke-närstående handelsföretag belägna utanför unionen. |
| --- | --- |

(136)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till unionen gick antingen direkt till oberoende kunder eller ägde rum via icke-närstående handelsföretag belägna utanför unionen.

| (137) | Exportpriserna fastställdes på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export från det exporterande landet i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(137)

Exportpriserna fastställdes på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export från det exporterande landet i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.2.4   Jämförelse och dumpningsmarginaler

Jämförelse och dumpningsmarginaler

| (138) | Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(138)

Normalvärde och exportpris för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik.

| (139) | För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(139)

För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (140) | På denna grund gjordes justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, i de fall dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. De totala justeringarna varierade mellan 5 % och 16 %, grundat på faktiska värden som de kinesiska exporterande tillverkarna hade rapporterat och som hade kontrollerats på plats. Sifferuppgifterna är de uppgifter som de kinesiska företagen har rapporterat för de relevanta kostnadsposterna, och har meddelats dem för kontroll i de specifika fallen av utlämnade uppgifter. |
| --- | --- |

(140)

På denna grund gjordes justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader, rabatter och provisioner, i de fall dessa visats påverka prisernas jämförbarhet. De totala justeringarna varierade mellan 5 % och 16 %, grundat på faktiska värden som de kinesiska exporterande tillverkarna hade rapporterat och som hade kontrollerats på plats. Sifferuppgifterna är de uppgifter som de kinesiska företagen har rapporterat för de relevanta kostnadsposterna, och har meddelats dem för kontroll i de specifika fallen av utlämnade uppgifter.

| (141) | I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 8 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma skattemässiga nivå justerades normalvärdet uppåt med den del av den mervärdesskatt som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna (9). |
| --- | --- |

(141)

I Kina återbetalas mervärdesskatten endast delvis vid export, och mervärdesskatten på 8 % återbetalas inte i detta fall. För att säkerställa att normalvärdet och exportpriset jämfördes på samma skattemässiga nivå justerades normalvärdet uppåt med den del av den mervärdesskatt som togs ut på exporten av sömlösa rör med stor diameter, vilken inte återbetalades till de kinesiska exporterande tillverkarna (9).

9

| (142) | Ovanstående justering kommenterades i de inlagor som ingavs av de två kinesiska exporterande tillverkarna och CCCMC efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. De berörda parterna invände mot principen att det skulle göras korrigeringar för den mervärdesskatt som inte återbetalas vid export. Eftersom normalvärdet är betydligt högre än exportpriset hävdade de berörda parterna emellertid att justeringen på 8 % bör tillämpas på exportpriset på grund av avsaknaden av marknadsekonomisk status och högre dumpningsmarginaler. |
| --- | --- |

(142)

Ovanstående justering kommenterades i de inlagor som ingavs av de två kinesiska exporterande tillverkarna och CCCMC efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. De berörda parterna invände mot principen att det skulle göras korrigeringar för den mervärdesskatt som inte återbetalas vid export. Eftersom normalvärdet är betydligt högre än exportpriset hävdade de berörda parterna emellertid att justeringen på 8 % bör tillämpas på exportpriset på grund av avsaknaden av marknadsekonomisk status och högre dumpningsmarginaler.

| (143) | I det avseendet noteras att kommissionens justerade normalvärde ligger i linje med tribunalens dom i mål T-423/09. Denna invändning avvisades därför. |
| --- | --- |

(143)

I det avseendet noteras att kommissionens justerade normalvärde ligger i linje med tribunalens dom i mål T-423/09. Denna invändning avvisades därför.

| (144) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje samarbetsvilligt företag det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(144)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje samarbetsvilligt företag det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten.

| (145) | På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Fastställd dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| Zhejiang Good Fittings Co., Ltd | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1) | 30,7 |
| Vägt genomsnitt | 41,9 |

(145)

På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Fastställd dumpningsmarginal (%)

Zhejiang Good Fittings Co., Ltd

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co., Ltd

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co., Ltd (*1)

*1

30,7

Vägt genomsnitt

41,9

| (146) | En vägd genomsnittlig dumpningsmarginal ska tillämpas på samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(146)

En vägd genomsnittlig dumpningsmarginal ska tillämpas på samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet.

| (147) | Med beaktande av det ovanstående hävdade en unionsimportör i sin inlaga efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att skillnaden mellan de beräknade dumpningsmarginalerna för det taiwanesiska företaget King Lai (0 %) och dess närstående bolag i Kina (41,9 %) är orimlig eftersom båda företagen tillverkar samma typ av rördel som inte omfattas av produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(147)

Med beaktande av det ovanstående hävdade en unionsimportör i sin inlaga efter det slutliga utlämnandet av uppgifter att skillnaden mellan de beräknade dumpningsmarginalerna för det taiwanesiska företaget King Lai (0 %) och dess närstående bolag i Kina (41,9 %) är orimlig eftersom båda företagen tillverkar samma typ av rördel som inte omfattas av produktdefinitionen.

| (148) | Som svar på det ovanstående framhålls för det första att det taiwanesiska företaget King Lai inte fick en dumpningsmarginal på 0 % på grund av att det tillverkar rördelar som inte omfattas av produktdefinitionen, vilket denna unionsimportör tycks tro. Produkter som inte omfattas av produktdefinitionen beaktades inte vid beräkningen av King Lais dumpningsmarginal. Företaget tillverkade och exporterade till unionen emellertid även en liten volym produkter som faller inom räckvidden för produktdefinitionen i denna undersökning. Det var därför nödvändigt att beräkna en dumpningsmarginal för detta företag, som visade sig bli negativ. Å andra sidan ingick King Lai i Kina inte i urvalet och därför beräknades ingen enskild dumpningsmarginal för företaget. Företaget fick därför samma vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som de kinesiska företag som ingick i urvalet. Ingen antidumpningstull ska emellertid tas ut på en produkt som inte omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning. Om det stämmer att King Lai i Kina exporterar en produkt till EU som inte omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning ska företaget således inte påföras antidumpningstullar vid import. |
| --- | --- |

(148)

Som svar på det ovanstående framhålls för det första att det taiwanesiska företaget King Lai inte fick en dumpningsmarginal på 0 % på grund av att det tillverkar rördelar som inte omfattas av produktdefinitionen, vilket denna unionsimportör tycks tro. Produkter som inte omfattas av produktdefinitionen beaktades inte vid beräkningen av King Lais dumpningsmarginal. Företaget tillverkade och exporterade till unionen emellertid även en liten volym produkter som faller inom räckvidden för produktdefinitionen i denna undersökning. Det var därför nödvändigt att beräkna en dumpningsmarginal för detta företag, som visade sig bli negativ. Å andra sidan ingick King Lai i Kina inte i urvalet och därför beräknades ingen enskild dumpningsmarginal för företaget. Företaget fick därför samma vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som de kinesiska företag som ingick i urvalet. Ingen antidumpningstull ska emellertid tas ut på en produkt som inte omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning. Om det stämmer att King Lai i Kina exporterar en produkt till EU som inte omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning ska företaget således inte påföras antidumpningstullar vid import.

| (149) | På grund av att de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade så lite, och till följd av resonemanget i skäl 95, fastställdes dumpningsmarginalen för Kina på samma nivå som den högsta fastställda dumpningsmarginalen beträffande volymen av en representativ produkttyp för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som befanns skyldig till dumpning. |
| --- | --- |

(149)

På grund av att de kinesiska exporterande tillverkarna samarbetade så lite, och till följd av resonemanget i skäl 95, fastställdes dumpningsmarginalen för Kina på samma nivå som den högsta fastställda dumpningsmarginalen beträffande volymen av en representativ produkttyp för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som befanns skyldig till dumpning.

| (150) | Med beaktande av det ovanstående fastställdes dumpningsmarginalen för hela landet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 64,9 %. |
| --- | --- |

(150)

Med beaktande av det ovanstående fastställdes dumpningsmarginalen för hela landet, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 64,9 %.

3.2.5   Begäran om enskild undersökning

Begäran om enskild undersökning

| (151) | Fem kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde en enskild undersökning inom ramen för detta förfarande. Med tanke på det stora antalet ansökningar fann kommissionen att det skulle bli för svårt att avsluta förfarandet i tid om någon av dessa ansökningar beviljades. Det noteras i detta avseende att om de aktuella företagens ansökningar beviljades skulle detta mer än fördubbla antalet företag för vilka det skulle krävas enskilda beräkningar av dumpningsmarginalen, eftersom det ursprungliga urvalet bestod av fyra exporterande tillverkare. Det konstateras vidare att vissa av de företag som har ansökt om enskild undersökning ingår i företagsgrupperna. Enligt de aktuella företagens preliminära svar (på frågorna i urvalsformuläret) skulle en enskild undersökning kräva analys och kontroll av frågeformulärsvar från minst sju företag. |
| --- | --- |

(151)

Fem kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet begärde en enskild undersökning inom ramen för detta förfarande. Med tanke på det stora antalet ansökningar fann kommissionen att det skulle bli för svårt att avsluta förfarandet i tid om någon av dessa ansökningar beviljades. Det noteras i detta avseende att om de aktuella företagens ansökningar beviljades skulle detta mer än fördubbla antalet företag för vilka det skulle krävas enskilda beräkningar av dumpningsmarginalen, eftersom det ursprungliga urvalet bestod av fyra exporterande tillverkare. Det konstateras vidare att vissa av de företag som har ansökt om enskild undersökning ingår i företagsgrupperna. Enligt de aktuella företagens preliminära svar (på frågorna i urvalsformuläret) skulle en enskild undersökning kräva analys och kontroll av frågeformulärsvar från minst sju företag.

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (152) | Baserat på tillgänglig information från klaganden och den efterföljande undersökningen tillverkades den likadana produkten av minst 16 unionstillverkare under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(152)

Baserat på tillgänglig information från klaganden och den efterföljande undersökningen tillverkades den likadana produkten av minst 16 unionstillverkare under undersökningsperioden. De unionstillverkare som svarar för unionens sammanlagda tillverkning utgör unionsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin.

| (153) | Den sammanlagda unionstillverkningen under undersökningsperioden uppskattades till cirka 8 270 ton. Kommissionen fastställde denna siffra utifrån de kontrollerade frågeformulärsvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet samt de uppskattningar som lämnats av klaganden. Som nämns i skälen 11–13, tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa den eventuella skada som unionsindustrin lidit. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för cirka 43 % av unionens samlade uppskattade tillverkning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(153)

Den sammanlagda unionstillverkningen under undersökningsperioden uppskattades till cirka 8 270 ton. Kommissionen fastställde denna siffra utifrån de kontrollerade frågeformulärsvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet samt de uppskattningar som lämnats av klaganden. Som nämns i skälen 11–13, tillämpades ett stickprovsförfarande för att fastställa den eventuella skada som unionsindustrin lidit. De unionstillverkare som ingick i urvalet svarade för cirka 43 % av unionens samlade uppskattade tillverkning av den likadana produkten.

| (154) | En part begärde att kommissionen skulle förklara varför den samlade unionstillverkningsvolymen minskade med 80 ton mellan det preliminära och slutliga utlämnandet av uppgifter. I det preliminära utlämnandet av uppgifter uppskattades unionens samlade tillverkning till omkring 8 350 ton. I skälet ovan anges att unionens samlade tillverkning fastställdes till omkring 8 270 ton. Orsaken till skillnaden är att kommissionens avdelningar under det preliminära stadiet gjorde en felaktig uppskattning av tillverkningsvolymen för en av de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. Denna unionstillverkare upphörde med sin tillverkning under undersökningsperioden. Därför gjordes en ny beräkning av unionstillverkarens tillverkning, med hänsyn till att den hade lagt ned verksamheten. Kommissionen bekräftade att unionens totala tillverkning uppskattades till omkring 8 270 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

En part begärde att kommissionen skulle förklara varför den samlade unionstillverkningsvolymen minskade med 80 ton mellan det preliminära och slutliga utlämnandet av uppgifter. I det preliminära utlämnandet av uppgifter uppskattades unionens samlade tillverkning till omkring 8 350 ton. I skälet ovan anges att unionens samlade tillverkning fastställdes till omkring 8 270 ton. Orsaken till skillnaden är att kommissionens avdelningar under det preliminära stadiet gjorde en felaktig uppskattning av tillverkningsvolymen för en av de unionstillverkare som inte ingick i urvalet. Denna unionstillverkare upphörde med sin tillverkning under undersökningsperioden. Därför gjordes en ny beräkning av unionstillverkarens tillverkning, med hänsyn till att den hade lagt ned verksamheten. Kommissionen bekräftade att unionens totala tillverkning uppskattades till omkring 8 270 ton under undersökningsperioden.

| (155) | Eftersom de företag som ingick i urvalet endast består av en tillverkare och en företagsgrupp, måste alla uppgifter om mikroindikatorer indexeras för att skydda konfidentialiteten enligt artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(155)

Eftersom de företag som ingick i urvalet endast består av en tillverkare och en företagsgrupp, måste alla uppgifter om mikroindikatorer indexeras för att skydda konfidentialiteten enligt artikel 19 i grundförordningen.

4.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (156) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala uppskattade försäljningsvolym på unionsmarknaden och på den totala importvolymen för den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala uppskattade försäljningsvolym på unionsmarknaden och på den totala importvolymen för den berörda produkten till unionen.

| (157) | Unionsindustrins försäljningsvolym för den likadana produkten uppskattades på grundval av faktiska kontrollerade uppgifter som de tillverkare som ingick i urvalet hade lämnat i sina frågeformulärsvar. För de icke samarbetsvilliga tillverkarna baserades uppskattningen på uppgifter som lämnats av klaganden. |
| --- | --- |

(157)

Unionsindustrins försäljningsvolym för den likadana produkten uppskattades på grundval av faktiska kontrollerade uppgifter som de tillverkare som ingick i urvalet hade lämnat i sina frågeformulärsvar. För de icke samarbetsvilliga tillverkarna baserades uppskattningen på uppgifter som lämnats av klaganden.

| (158) | Som förklaras i skäl 47 klassificeras den berörda produkten enligt två KN-nummer: ex 7307 23 10 och ex 7307 23 90. Dessa två KN-nummer inbegriper dock inte bara den berörda produkten, utan även produkter som inte omfattas av denna undersökning. Det var därför nödvändigt att dra av den importvolym som inte omfattas av denna undersökning från den totala importvolym som registrerats enligt de ovannämnda KN-numren. |
| --- | --- |

(158)

Som förklaras i skäl 47 klassificeras den berörda produkten enligt två KN-nummer: ex 7307 23 10 och ex 7307 23 90. Dessa två KN-nummer inbegriper dock inte bara den berörda produkten, utan även produkter som inte omfattas av denna undersökning. Det var därför nödvändigt att dra av den importvolym som inte omfattas av denna undersökning från den totala importvolym som registrerats enligt de ovannämnda KN-numren.

| (159) | Klaganden uppskattade importvolymen för den berörda produkten med ursprung i alla länder på grundval av sin kunskap om marknaden. När det gäller de berörda länderna ansåg klaganden att de undersökta produkterna utgjorde den stora majoriteten av den volym som rapporterats enligt de ovannämnda två KN-numren för Kina och Taiwan, 90 % respektive 100 %. |
| --- | --- |

(159)

Klaganden uppskattade importvolymen för den berörda produkten med ursprung i alla länder på grundval av sin kunskap om marknaden. När det gäller de berörda länderna ansåg klaganden att de undersökta produkterna utgjorde den stora majoriteten av den volym som rapporterats enligt de ovannämnda två KN-numren för Kina och Taiwan, 90 % respektive 100 %.

| (160) | För att kontrollera denna uppskattning använde kommissionen information som den mottagit i samband med en tidigare undersökning angående rördelar av rostfritt stål, som inleddes den 10 november 2012. Denna undersökning omfattade samtliga produkter som klassificeras enligt de två KN-numren, inbegripet den produkt som berörs av den aktuella undersökningen. Av den analys som gjordes framgår att minst 22,3 % av de produkter som de kinesiska exporterande tillverkarna exporterar enligt dessa KN-nummer inte omfattas av denna undersökning. För Taiwan är den procentsats som angetts av klaganden bekräftad, dvs. 100 %. |
| --- | --- |

(160)

För att kontrollera denna uppskattning använde kommissionen information som den mottagit i samband med en tidigare undersökning angående rördelar av rostfritt stål, som inleddes den 10 november 2012. Denna undersökning omfattade samtliga produkter som klassificeras enligt de två KN-numren, inbegripet den produkt som berörs av den aktuella undersökningen. Av den analys som gjordes framgår att minst 22,3 % av de produkter som de kinesiska exporterande tillverkarna exporterar enligt dessa KN-nummer inte omfattas av denna undersökning. För Taiwan är den procentsats som angetts av klaganden bekräftad, dvs. 100 %.

| (161) | I Kinas fall beslutade kommissionen att justera importvolymerna på grundval av den lägsta kvoten, dvs. 22,3 %. |
| --- | --- |

(161)

I Kinas fall beslutade kommissionen att justera importvolymerna på grundval av den lägsta kvoten, dvs. 22,3 %.

| (162) | Dessutom justerades förbrukningen ytterligare för volymen av flänsade rördelar/rördelar med blank yta (se avsnitten 2.2.1 och 2.2.2), som båda undantogs från undersökningens produktdefinition. Den importerade volymen uppskattades utifrån frågeformulärsvaren till omkring 150 ton för Kina och 20 ton för Taiwan. Dessa mängder drogs därför av från den uppskattade importvolymen från Kina och Taiwan. För unionsindustrin visade undersökningen att den volym som tillverkats och sålts av dessa undantagna produkttyper är obetydlig. |
| --- | --- |

(162)

Dessutom justerades förbrukningen ytterligare för volymen av flänsade rördelar/rördelar med blank yta (se avsnitten 2.2.1 och 2.2.2), som båda undantogs från undersökningens produktdefinition. Den importerade volymen uppskattades utifrån frågeformulärsvaren till omkring 150 ton för Kina och 20 ton för Taiwan. Dessa mängder drogs därför av från den uppskattade importvolymen från Kina och Taiwan. För unionsindustrin visade undersökningen att den volym som tillverkats och sålts av dessa undantagna produkttyper är obetydlig.

| (163) | På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen (i ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 13 766 | 14 350 | 14 671 | 14 145 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 107 | 103 |
| Källa: Eurostat, svar på stickprovsfrågeformuläret, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(163)

På grundval av detta fastställdes förbrukningen i unionen till följande:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen (i ton)

Förbrukning i unionen (i ton)

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen

13 766

14 350

14 671

14 145

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

107

107

103

103

Källa: Eurostat, svar på stickprovsfrågeformuläret, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (164) | Unionens förbrukning ökade med 3 % mellan 2012 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(164)

Unionens förbrukning ökade med 3 % mellan 2012 och undersökningsperioden.

4.3   Import från de berörda länderna

Import från de berörda länderna

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (165) | Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(165)

Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (166) | De dumpningsmarginaler som fastställts för importen från Kina och Taiwan sammanfattas i skälen 145 och 94. |
| --- | --- |

(166)

De dumpningsmarginaler som fastställts för importen från Kina och Taiwan sammanfattas i skälen 145 och 94.

| (167) | Med undantag för King Lai, överskrider samtliga dessa marginaler den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Såsom nämns i skäl 94 var volymen för den icke-dumpade importen obetydlig. I alla händelser undantogs denna icke-dumpade import från Taiwans totala importvolym för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(167)

Med undantag för King Lai, överskrider samtliga dessa marginaler den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. Såsom nämns i skäl 94 var volymen för den icke-dumpade importen obetydlig. I alla händelser undantogs denna icke-dumpade import från Taiwans totala importvolym för den berörda produkten.

.

| (168) | Importvolymen från respektive berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Såsom nämns i skäl 181 hade Kina och Taiwan under undersökningsperioden en marknadsandel på 22,9 % respektive 7,8 %. |
| --- | --- |

(168)

Importvolymen från respektive berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Såsom nämns i skäl 181 hade Kina och Taiwan under undersökningsperioden en marknadsandel på 22,9 % respektive 7,8 %.

| (169) | Dessutom var konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den likadana produkten jämförbara. De importerade produkterna konkurrerade verkligen med varandra och med den berörda produkten som tillverkades i unionen. Produkterna är utbytbara och marknadsfördes i unionen via jämförbara försäljningskanaler, och såldes till liknande kategorier av slutanvändare. |
| --- | --- |

(169)

Dessutom var konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den likadana produkten jämförbara. De importerade produkterna konkurrerade verkligen med varandra och med den berörda produkten som tillverkades i unionen. Produkterna är utbytbara och marknadsfördes i unionen via jämförbara försäljningskanaler, och såldes till liknande kategorier av slutanvändare.

| (170) | Därför uppfylldes alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen, och importen från de berörda länderna bedömdes sammantaget vid fastställandet av skada. |
| --- | --- |

(170)

Därför uppfylldes alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen, och importen från de berörda länderna bedömdes sammantaget vid fastställandet av skada.

| (171) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade flera parter att kommissionen inte hade undersökt konkurrensförhållandena tillräckligt, varken mellan kinesiska och taiwanesiska rördelar när de importerades till unionen, eller mellan importerade rördelar och unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(171)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade flera parter att kommissionen inte hade undersökt konkurrensförhållandena tillräckligt, varken mellan kinesiska och taiwanesiska rördelar när de importerades till unionen, eller mellan importerade rördelar och unionstillverkningen.

| (172) | Utifrån sin marknadskunskap hävdade dessa parter att det finns stora skillnader mellan rördelar som tillverkas och exporteras från Kina och från Taiwan till unionen. Parterna ansåg att det inte fanns någon konkurrens mellan de exporterade produkterna på grund av deras fysiska egenskaper, det faktum att produkterna i stor utsträckning kan användas till samma eller likartade slutanvändningsområden samt att konsumenterna i stor utsträckning uppfattar och behandlar produkterna som alternativa medel för att fullgöra vissa funktioner i syfte att uppfylla ett visst behov. |
| --- | --- |

(172)

Utifrån sin marknadskunskap hävdade dessa parter att det finns stora skillnader mellan rördelar som tillverkas och exporteras från Kina och från Taiwan till unionen. Parterna ansåg att det inte fanns någon konkurrens mellan de exporterade produkterna på grund av deras fysiska egenskaper, det faktum att produkterna i stor utsträckning kan användas till samma eller likartade slutanvändningsområden samt att konsumenterna i stor utsträckning uppfattar och behandlar produkterna som alternativa medel för att fullgöra vissa funktioner i syfte att uppfylla ett visst behov.

| (173) | Parterna hävdade vidare att de omfattande justeringar som kommissionen gjort för att få en liknande prisjämförelse mellan de kinesiska och taiwanesiska produkterna visar att det finns stora skillnader mellan produkternas egenskaper i fråga om råvaror (sömlösa rör och svetsade rör), stålkvaliteter och tillverkningsprocess. Detta påverkar priset, vilket i sin tur hindrar deras utbytbarhet på marknaden. Pristrenden visar dessutom en prisskillnad mellan de två ursprungen. |
| --- | --- |

(173)

Parterna hävdade vidare att de omfattande justeringar som kommissionen gjort för att få en liknande prisjämförelse mellan de kinesiska och taiwanesiska produkterna visar att det finns stora skillnader mellan produkternas egenskaper i fråga om råvaror (sömlösa rör och svetsade rör), stålkvaliteter och tillverkningsprocess. Detta påverkar priset, vilket i sin tur hindrar deras utbytbarhet på marknaden. Pristrenden visar dessutom en prisskillnad mellan de två ursprungen.

| (174) | För det första anser kommissionen att frågan om huruvida det råder konkurrens mellan olika produkttyper inte är avgörande för skadebedömningen. Så länge alla produkttyper utgör en enda produkt är det, av den orsak som anges i skälen 43–50, inte nödvändigt att dela upp skadebedömningen på grund av att olika produkttyper, enligt vad som påstås, utgör separata produktmarknader enligt konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

(174)

För det första anser kommissionen att frågan om huruvida det råder konkurrens mellan olika produkttyper inte är avgörande för skadebedömningen. Så länge alla produkttyper utgör en enda produkt är det, av den orsak som anges i skälen 43–50, inte nödvändigt att dela upp skadebedömningen på grund av att olika produkttyper, enligt vad som påstås, utgör separata produktmarknader enligt konkurrenslagstiftningen.

| (175) | För det andra, och även om frågan om den faktiska konkurrensen mellan produkttyperna var relevant, konstaterar kommissionen att påståendet om avsaknad av konkurrens inte underbyggs av tillgängliga bevis. Kommissionen konstaterade i själva verket att den berörda produkten som exporterades av den kinesiska exporterande tillverkaren och de taiwanesiska exporterande tillverkarna faktiskt konkurrerar på unionsmarknaden. Dessa produkter är i stor utsträckning utbytbara. Denna slutsats stöddes av genomsnittspriset för den berörda produkten. Det finns en tydlig överlappning när priserna är liknande för den berörda produkten tillverkad av sömlösa rör och den berörda produkten tillverkad av svetsade rör (10). Beträffande konkurrensen med unionsindustrin bekräftade undersökningen att unionstillverkarna som ingick i urvalet tillverkade eller kunde tillverka av båda råvarorna och alla produkttyper. Dessa påståenden avvisades därför och den sammantagna analysen av importens verkan bekräftades. |
| --- | --- |

(175)

För det andra, och även om frågan om den faktiska konkurrensen mellan produkttyperna var relevant, konstaterar kommissionen att påståendet om avsaknad av konkurrens inte underbyggs av tillgängliga bevis. Kommissionen konstaterade i själva verket att den berörda produkten som exporterades av den kinesiska exporterande tillverkaren och de taiwanesiska exporterande tillverkarna faktiskt konkurrerar på unionsmarknaden. Dessa produkter är i stor utsträckning utbytbara. Denna slutsats stöddes av genomsnittspriset för den berörda produkten. Det finns en tydlig överlappning när priserna är liknande för den berörda produkten tillverkad av sömlösa rör och den berörda produkten tillverkad av svetsade rör (10). Beträffande konkurrensen med unionsindustrin bekräftade undersökningen att unionstillverkarna som ingick i urvalet tillverkade eller kunde tillverka av båda råvarorna och alla produkttyper. Dessa påståenden avvisades därför och den sammantagna analysen av importens verkan bekräftades.

10

| (176) | Efter det kompletterande utfärdandet av uppgifter upprepade dessa berörda parter sitt påstående att importen från de berörda länderna inte borde ha bedömts sammantaget. I detta avseende konstaterar kommissionen att även om konkurrensen mellan importen från de berörda länderna analyseras på grundval av produktkodnummer blir resultaten desamma, dvs. att det finns en tydlig priskonkurrens. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(176)

Efter det kompletterande utfärdandet av uppgifter upprepade dessa berörda parter sitt påstående att importen från de berörda länderna inte borde ha bedömts sammantaget. I detta avseende konstaterar kommissionen att även om konkurrensen mellan importen från de berörda länderna analyseras på grundval av produktkodnummer blir resultaten desamma, dvs. att det finns en tydlig priskonkurrens. Påståendet avvisades därför.

| (177) | Dessa parter hävdade dessutom att en unionstillverkare främst tillverkar rördelar från speciella stålkvaliteter, medan 70 % av den kinesiska produktionen huvudsakligen består av 304 eller 316 austenitiska standardkvaliteter, vilket innebär att dessa produkter inte konkurrerar. |
| --- | --- |

(177)

Dessa parter hävdade dessutom att en unionstillverkare främst tillverkar rördelar från speciella stålkvaliteter, medan 70 % av den kinesiska produktionen huvudsakligen består av 304 eller 316 austenitiska standardkvaliteter, vilket innebär att dessa produkter inte konkurrerar.

| (178) | I fråga om dessa påståenden konstaterade kommissionen att konkurrensförhållandet mellan den berörda produkten och den likadana produkten bekräftades av undersökningen, vilket framgår av den sammantagna bedömningen i skäl 174. När det gäller stålkvaliteten tillverkade en av unionstillverkarna i urvalet mycket riktigt den likadana produkten från rostfritt stål av standardkvaliteter, som utgjorde omkring 90 % av tillverkarens produktion. Detta innebär att kinesiska produkter konkurrerar direkt med denna unionstillverkares produkter. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(178)

I fråga om dessa påståenden konstaterade kommissionen att konkurrensförhållandet mellan den berörda produkten och den likadana produkten bekräftades av undersökningen, vilket framgår av den sammantagna bedömningen i skäl 174. När det gäller stålkvaliteten tillverkade en av unionstillverkarna i urvalet mycket riktigt den likadana produkten från rostfritt stål av standardkvaliteter, som utgjorde omkring 90 % av tillverkarens produktion. Detta innebär att kinesiska produkter konkurrerar direkt med denna unionstillverkares produkter. Påståendet avvisades därför.

| (179) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande artikel 3.4 i grundförordningen bekräftades den sammantagna bedömningen av importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(179)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit beträffande artikel 3.4 i grundförordningen bekräftades den sammantagna bedömningen av importen från de berörda länderna.

4.3.2   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

| (180) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av Eurostats databas, klagandens marknadskunskap och annan information som kommissionen hade tillgång till (se skälen 156–164). Importens marknadsandel fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, som framgår av tabell 1 ovan.

  Tabell 2


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym av dumpad import från de berörda länderna | 3 395 | 3 877 | 4 508 | 4 340 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 133 | 128 |
| De berörda ländernas marknadsandel (exklusive icke-dumpad import) (%) | 24,7 | 27,0 | 30,7 | 30,7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 110 | 124 | 124 |
| Importvolym från Kina | 2 686 | 2 759 | 3 248 | 3 238 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 121 | 121 |
| Kinas marknadsandel (%) | 19,5 | 19,2 | 22,1 | 22,9 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 113 | 117 |
| Volym av dumpad import från Taiwan | 709 | 1 118 | 1 260 | 1 102 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 158 | 178 | 155 |
| Taiwans marknadsandel (exklusive icke-dumpad import) (%) | 5,2 | 7,8 | 8,6 | 7,8 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 151 | 167 | 151 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(180)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av Eurostats databas, klagandens marknadskunskap och annan information som kommissionen hade tillgång till (se skälen 156–164). Importens marknadsandel fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med förbrukningen i unionen, som framgår av tabell 1 ovan.

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Volym av dumpad import från de berörda länderna

3 395

3 877

4 508

4 340

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

133

133

128

128

De berörda ländernas marknadsandel (exklusive icke-dumpad import) (%)

24,7

27,0

30,7

30,7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

110

110

124

124

124

124

Importvolym från Kina

2 686

2 759

3 248

3 238

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

121

121

121

121

Kinas marknadsandel (%)

19,5

19,2

22,1

22,9

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

113

113

117

117

Volym av dumpad import från Taiwan

709

1 118

1 260

1 102

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

158

158

178

178

155

155

Taiwans marknadsandel (exklusive icke-dumpad import) (%)

5,2

7,8

8,6

7,8

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

151

151

167

167

151

151

Källa: Eurostat, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (181) | Importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt: |
| --- | --- |

(181)

Importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

| (182) | Det framgår av tabellen ovan att importen från de berörda länderna ökade betydligt i absoluta tal under skadeundersökningsperioden (med 28 %). Den motsvarande marknadsandelen för den dumpade importen till unionen ökade med 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(182)

Det framgår av tabellen ovan att importen från de berörda länderna ökade betydligt i absoluta tal under skadeundersökningsperioden (med 28 %). Den motsvarande marknadsandelen för den dumpade importen till unionen ökade med 6 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

4.3.3   Priser på importen från de berörda länderna och prisunderskridande

Priser på importen från de berörda länderna och prisunderskridande

| (183) | När det gäller importprisernas utveckling fick kommissionen förlita sig till Eurostat för att fastställa genomsnittspriserna för importen eftersom det inte fanns någon alternativ informationskälla. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (i euro per ton) | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 8 285 | 8 078 | 6 916 | 6 936 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 83 | 84 |
| Taiwan | 7 543 | 5 189 | 4 653 | 5 840 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 69 | 62 | 77 |
| Källa: Eurostat. |

(183)

När det gäller importprisernas utveckling fick kommissionen förlita sig till Eurostat för att fastställa genomsnittspriserna för importen eftersom det inte fanns någon alternativ informationskälla. Det genomsnittliga priset på importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (i euro per ton)

Importpriser (i euro per ton)

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Kina

8 285

8 078

6 916

6 936

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

83

83

84

84

Taiwan

7 543

5 189

4 653

5 840

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

69

69

62

62

77

77

Källa: Eurostat.

Källa:

| (184) | De genomsnittliga priserna på den kinesiska dumpade importen minskade från 8 285 euro per ton 2012 till 6 936 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden (från 2012 till undersökningsperioden) minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade kinesiska importen med cirka 16 %. Under samma period minskade de genomsnittliga priserna för den taiwanesiska dumpade importen från 7 543 euro per ton 2012 till 5 840 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet på den dumpade taiwanesiska importen med omkring 23 %. |
| --- | --- |

(184)

De genomsnittliga priserna på den kinesiska dumpade importen minskade från 8 285 euro per ton 2012 till 6 936 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden (från 2012 till undersökningsperioden) minskade det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade kinesiska importen med cirka 16 %. Under samma period minskade de genomsnittliga priserna för den taiwanesiska dumpade importen från 7 543 euro per ton 2012 till 5 840 euro per ton under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset per enhet på den dumpade taiwanesiska importen med omkring 23 %.

| (185) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen borde ha bedömt hur det sänkta priset på nickel påverkade priset för den berörda produkten under undersökningsperioden, eftersom nickelprisets utveckling är en viktig faktor för priset på rostfritt stål. Det stämmer visserligen att nickel är en av de viktigaste kostnadsfaktorerna för tillverkningen av rör (råvara för den berörda produkten), men det finns inget direkt samband med den berörda produkten. Kommissionen konstaterade dessutom att priset på den berörda produkten inte har något samband med nickelpriset (11). Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(185)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen borde ha bedömt hur det sänkta priset på nickel påverkade priset för den berörda produkten under undersökningsperioden, eftersom nickelprisets utveckling är en viktig faktor för priset på rostfritt stål. Det stämmer visserligen att nickel är en av de viktigaste kostnadsfaktorerna för tillverkningen av rör (råvara för den berörda produkten), men det finns inget direkt samband med den berörda produkten. Kommissionen konstaterade dessutom att priset på den berörda produkten inte har något samband med nickelpriset (11). Påståendet avvisades därför.

11

| (186) | Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  a) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de tre unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(186)

Kommissionen bedömde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

a)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de tre unionstillverkarna tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| b) | de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif vid unionens gräns per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna i de berörda länderna som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import på 2 % och importtullar på 3,7 %. |
| --- | --- |

b)

de motsvarande vägda genomsnittliga priser cif vid unionens gräns per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga tillverkarna i de berörda länderna som togs ut av den första oberoende kunden på unionsmarknaden, med lämpliga justeringar för kostnader efter import på 2 % och importtullar på 3,7 %.

| (187) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering enligt de faktiska priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag enligt uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(187)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner i samma handelsled, efter justering enligt de faktiska priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter och avdrag enligt uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarnas omsättning under undersökningsperioden.

| (188) | På grundval av det ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina och Taiwan underskred unionsindustrins priser med 59,4 % respektive 76,1 %. |
| --- | --- |

(188)

På grundval av det ovanstående fastställdes att den dumpade importen från Kina och Taiwan underskred unionsindustrins priser med 59,4 % respektive 76,1 %.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (189) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattar granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(189)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattar granskningen av den dumpade importens verkningar på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (190) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter och information i klagomålet och i förekommande fall av statistik från Eurostat, så att uppgifterna rör samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av vederbörligen kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(190)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter och information i klagomålet och i förekommande fall av statistik från Eurostat, så att uppgifterna rör samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av vederbörligen kontrollerade uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (191) | De makroekonomiska indikatorerna är följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(191)

De makroekonomiska indikatorerna är följande: tillverkning, tillverkningskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (192) | De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(192)

De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (193) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 8 967 | 8 780 | 8 304 | 8 272 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 98 | 93 | 92 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 22 779 | 21 194 | 21 163 | 19 721 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 93 | 87 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 39 | 41 | 39 | 42 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 100 | 106 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(193)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Produktionsvolym (i ton)

8 967

8 780

8 304

8 272

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

98

98

93

93

92

92

Produktionskapacitet (i ton)

22 779

21 194

21 163

19 721

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

93

93

87

87

Kapacitetsutnyttjande (%)

39

41

39

42

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

100

100

106

106

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (194) | Produktionsvolymen var förhållandevis stabil mellan 2012 och 2013. Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 6 % mellan 2013 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade produktionsvolymen med totalt 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Produktionsvolymen var förhållandevis stabil mellan 2012 och 2013. Unionsindustrins produktionsvolym minskade med 6 % mellan 2013 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade produktionsvolymen med totalt 8 %.

| (195) | Samtidigt minskade produktionskapaciteten markant med 13 %. Detta kan huvudsakligen hänföras till att en unionstillverkare tvingades stänga och en annan unionstillverkares produktion minskade, vilket ledde till en minskning på omkring 3 600 ton av produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(195)

Samtidigt minskade produktionskapaciteten markant med 13 %. Detta kan huvudsakligen hänföras till att en unionstillverkare tvingades stänga och en annan unionstillverkares produktion minskade, vilket ledde till en minskning på omkring 3 600 ton av produktionskapaciteten.

| (196) | De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara standard) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. Detta är dock unionsindustrins teoretiska produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(196)

De rapporterade kapacitetsuppgifterna hänför sig till den tekniska kapaciteten, vilket innebär att man beaktat de justeringar som gjorts (och som industrin anser vara standard) för ställtid, underhåll, flaskhalsar och andra normala uppehåll. Detta är dock unionsindustrins teoretiska produktionskapacitet.

| (197) | Det är svårt att analysera kapacitetsutnyttjandet för just denna industri, eftersom det kan variera beroende på typ av utrustning och tillverkad volym. En av unionstillverkarna som ingick i urvalet ansåg att ett kapacitetsutnyttjande på 60 % var den högsta siffra som uppnåtts tidigare. Ovannämnda teoretiska produktionskapacitet är därför helt klart för högt angiven jämfört med den verkliga produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(197)

Det är svårt att analysera kapacitetsutnyttjandet för just denna industri, eftersom det kan variera beroende på typ av utrustning och tillverkad volym. En av unionstillverkarna som ingick i urvalet ansåg att ett kapacitetsutnyttjande på 60 % var den högsta siffra som uppnåtts tidigare. Ovannämnda teoretiska produktionskapacitet är därför helt klart för högt angiven jämfört med den verkliga produktionskapaciteten.

| (198) | Detta innebär att kapacitetsutnyttjandet förblev lågt, omkring 42 %, under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden till följd av att en unionstillverkare som ingick i urvalet omstrukturerade verksamheten och en annan unionstillverkare stängde. Lågt kapacitetsutnyttjande försämrar fördelningen av fasta kostnader, vilket är en av orsakerna till unionsindustrins dåliga lönsamhet under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(198)

Detta innebär att kapacitetsutnyttjandet förblev lågt, omkring 42 %, under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden till följd av att en unionstillverkare som ingick i urvalet omstrukturerade verksamheten och en annan unionstillverkare stängde. Lågt kapacitetsutnyttjande försämrar fördelningen av fasta kostnader, vilket är en av orsakerna till unionsindustrins dåliga lönsamhet under skadeundersökningsperioden.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (199) | Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen till icke-närstående kunder och dess marknadsandel utvecklades enligt följande:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | 7 856 | 7 717 | 7 401 | 7 302 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 91 | 89 |
| Marknadsandel (%) | 57,1 | 53,8 | 50,4 | 51,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 94 | 88 | 90 |
| Källa: Eurostat, klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(199)

Unionsindustrins försäljningsvolym i unionen till icke-närstående kunder och dess marknadsandel utvecklades enligt följande:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

7 856

7 717

7 401

7 302

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

91

91

89

89

Marknadsandel (%)

57,1

53,8

50,4

51,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

94

94

88

88

90

90

Källa: Eurostat, klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (200) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningsvolym med totalt 11 %, samtidigt som förbrukningen i unionen ökade med 3 %. Försäljningsvolymen för kinesiska och taiwanesiska dumpade produkter ökade med 945 ton (21 % respektive 55 %), medan förbrukningen i unionen ökade med 379 ton. I en situation med ökad förbrukning på unionsmarknaden sammanfaller unionsindustrins minskade försäljning och marknadsandel med ökad import från de berörda länderna. Till följd av det kontinuerliga pristrycket från den dumpade importen tvingades unionsindustrin dessutom att minska sin tillverkning för att undvika att sälja till förlustpriser. |
| --- | --- |

(200)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins försäljningsvolym med totalt 11 %, samtidigt som förbrukningen i unionen ökade med 3 %. Försäljningsvolymen för kinesiska och taiwanesiska dumpade produkter ökade med 945 ton (21 % respektive 55 %), medan förbrukningen i unionen ökade med 379 ton. I en situation med ökad förbrukning på unionsmarknaden sammanfaller unionsindustrins minskade försäljning och marknadsandel med ökad import från de berörda länderna. Till följd av det kontinuerliga pristrycket från den dumpade importen tvingades unionsindustrin dessutom att minska sin tillverkning för att undvika att sälja till förlustpriser.

4.4.2.3   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (201) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 581 | 526 | 532 | 484 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 92 | 83 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 15,4 | 16,7 | 15,6 | 17,0 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 101 | 110 |
| Källa: Klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(201)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Antal anställda

581

526

532

484

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

92

92

83

83

Produktivitet (ton per anställd)

Produktivitet (ton per anställd)

15,4

15,4

16,7

16,7

15,6

15,6

17,0

17,0

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

101

101

110

110

Källa: Klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (202) | Samtidigt som produktionen och försäljningen minskade kunde man också konstatera att sysselsättningen inom unionsindustrin minskade betydligt. Friställningen av anställda gjordes för att minska arbetsstyrkan, och motsvarar en minskning av antalet anställda på 17 %. Detta innebär att ökningen på 10 % av produktiviteten hos unionsindustrins arbetsstyrka, mätt som resultat per anställd och år, är mycket högre än ökningen med 3 procentenheter av kapacitetsutnyttjandet (se skäl 193). Detta tyder på att unionsindustrin försökte anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren (ökad volym av dumpad import) för att behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(202)

Samtidigt som produktionen och försäljningen minskade kunde man också konstatera att sysselsättningen inom unionsindustrin minskade betydligt. Friställningen av anställda gjordes för att minska arbetsstyrkan, och motsvarar en minskning av antalet anställda på 17 %. Detta innebär att ökningen på 10 % av produktiviteten hos unionsindustrins arbetsstyrka, mätt som resultat per anställd och år, är mycket högre än ökningen med 3 procentenheter av kapacitetsutnyttjandet (se skäl 193). Detta tyder på att unionsindustrin försökte anpassa sig till de ändrade marknadsvillkoren (ökad volym av dumpad import) för att behålla sin konkurrenskraft.

4.4.2.4   Lagerhållning

Lagerhållning

| (203) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Lagerhållning | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 2 191 | 1 850 | 2 002 | 1 697 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 84 | 91 | 77 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen (%) | 24,4 | 21,1 | 24,1 | 20,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 86 | 99 | 84 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(203)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Lagerhållning

Lagerhållning

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Utgående lager (i ton)

2 191

1 850

2 002

1 697

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

84

84

91

91

77

77

Utgående lager i procent av tillverkningen (%)

24,4

21,1

24,1

20,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

86

86

99

99

84

84

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (204) | Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 23 %. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Industrin måste dock även bibehålla ett lager av ett antal olika produkter för att kunna konkurrera med andra producenters snabba leveranstider. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Denna indikator var relativt stabil och låg på 20–24 % av tillverkningsvolymen. |
| --- | --- |

(204)

Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 23 %. De flesta typerna av den likadana produkten tillverkas av unionsindustrin utifrån specifika beställningar från användarna. Industrin måste dock även bibehålla ett lager av ett antal olika produkter för att kunna konkurrera med andra producenters snabba leveranstider. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Denna indikator var relativt stabil och låg på 20–24 % av tillverkningsvolymen.

| (205) | Kommissionen drog slutsatsen att den minskade lagernivån främst berodde på strängare krav för rörelsekapital som införts av unionsindustrins ledning. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen drog slutsatsen att den minskade lagernivån främst berodde på strängare krav för rörelsekapital som införts av unionsindustrins ledning.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek

Dumpningsmarginalens storlek

| (206) | Med undantag för en mindre taiwanesisk exportör var samtliga dumpningsmarginaler betydligt högre än miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(206)

Med undantag för en mindre taiwanesisk exportör var samtliga dumpningsmarginaler betydligt högre än miniminivån. De höga faktiska dumpningsmarginalerna hade en icke-försumbar inverkan på unionsindustrin med tanke på volymen och priserna på importen från de berörda länderna.

4.4.2.6   Tillväxt

Tillväxt

| (207) | Förbrukningen i unionen ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 %. Trots den ökade förbrukningen minskade unionsindustrin sin marknadsandel. Unionsindustrin upplevde därmed en viss förlust av marknadsandelar i motsats till importen från de berörda länderna vars marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(207)

Förbrukningen i unionen ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 11 %. Trots den ökade förbrukningen minskade unionsindustrin sin marknadsandel. Unionsindustrin upplevde därmed en viss förlust av marknadsandelar i motsats till importen från de berörda länderna vars marknadsandel ökade under skadeundersökningsperioden.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (208) | Unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris

  Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 96 | 95 |
| Tillverkningskostnad per enhet

  Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 103 | 98 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(208)

Unionstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Försäljningspris

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

96

96

95

95

Tillverkningskostnad per enhet

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

103

103

98

98

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

Källa:

| (209) | Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet i unionen jämfört med motsvarande tillverkningskostnad. Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet utvecklades i stort sett i linje med tillverkningskostnaderna. Produktionskostnaden minskade med 2 % från 2014 och fram till skadeundersökningsperioden till följd av sänkt pris på den viktigaste råvaran, men försäljningspriset per enhet minskade med 5 %. |
| --- | --- |

(209)

Tabellen ovan visar utvecklingen av försäljningspriset per enhet i unionen jämfört med motsvarande tillverkningskostnad. Det genomsnittliga försäljningspriset per enhet utvecklades i stort sett i linje med tillverkningskostnaderna. Produktionskostnaden minskade med 2 % från 2014 och fram till skadeundersökningsperioden till följd av sänkt pris på den viktigaste råvaran, men försäljningspriset per enhet minskade med 5 %.

| (210) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte hade tagit hänsyn till den allmänna marknadssituationen. En viktig faktor var att oljepriserna hade fallit, vilket innebar sänkta produktionskostnader. Parten lämnade emellertid inga bevis till stöd för detta påstående. Det stod i synnerhet inte klart exakt hur det sänkta världspriset på olja skulle påverka produktionskostnaden för denna särskilda likadana produkt. Kommissionens skadeanalys täckte dessutom perioden mellan 2012 och undersökningsperioden och beaktade samtliga råvaror, även energi. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(210)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte hade tagit hänsyn till den allmänna marknadssituationen. En viktig faktor var att oljepriserna hade fallit, vilket innebar sänkta produktionskostnader. Parten lämnade emellertid inga bevis till stöd för detta påstående. Det stod i synnerhet inte klart exakt hur det sänkta världspriset på olja skulle påverka produktionskostnaden för denna särskilda likadana produkt. Kommissionens skadeanalys täckte dessutom perioden mellan 2012 och undersökningsperioden och beaktade samtliga råvaror, även energi. Påståendet avvisades därför.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnad

Arbetskraftskostnad

| (211) | Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

  Index (2012 = 100) | 100 | 111 | 110 | 110 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(211)

Unionstillverkarnas genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

111

111

110

110

110

110

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (212) | Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 10 %, vilket är något mer än den totala prisökningen i unionen på grund av inflationen. Detta bör dock ses mot bakgrund av de kraftiga minskningarna av personalstyrkan (se skäl 201 och 202). |
| --- | --- |

(212)

Under skadeundersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 10 %, vilket är något mer än den totala prisökningen i unionen på grund av inflationen. Detta bör dock ses mot bakgrund av de kraftiga minskningarna av personalstyrkan (se skäl 201 och 202).

4.4.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

| (213) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

  Index (2012 = 100) | 100 | 33 | 23 | 66 |
| Kassaflöde

  Index (2012 = 100) | 100 | 61 | 33 | 57 |
| Investeringar

  Index (2012 = 100) | 100 | 178 | 128 | 122 |
| Avkastning på investeringar

  Index (2012 = 100) | 100 | 28 | 19 | 48 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(213)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar utvecklades på följande sätt för unionstillverkarna under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen)

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

33

33

23

23

66

66

Kassaflöde

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

61

61

33

33

57

57

Investeringar

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

178

178

128

128

122

122

Avkastning på investeringar

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

28

28

19

19

48

48

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (214) | Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen.

| (215) | Lönsamheten utvecklades negativt från [8–10 %] år 2012 till [2–4 %] under 2013 och 2014 och förbättrades under undersökningsperioden, då den nådde [4–6 %]. Under skadeundersökningsperioden förlorade företagen som ingick i urvalet volymer och marknadsandelar, och beslutade att koncentrera sig på högprissegment där den dumpade importen var mindre märkbar. Tack vare denna strategi kunde de öka sin lönsamhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(215)

Lönsamheten utvecklades negativt från [8–10 %] år 2012 till [2–4 %] under 2013 och 2014 och förbättrades under undersökningsperioden, då den nådde [4–6 %]. Under skadeundersökningsperioden förlorade företagen som ingick i urvalet volymer och marknadsandelar, och beslutade att koncentrera sig på högprissegment där den dumpade importen var mindre märkbar. Tack vare denna strategi kunde de öka sin lönsamhet under undersökningsperioden.

| (216) | Under 2013 och 2014 kunde företagen som ingick i urvalet inte överföra de ökade produktionskostnaderna till sina kunder, men under undersökningsperioden gynnades lönsamheten av de minskade produktionskostnaderna på grund av högre kapacitetsutnyttjande och lägre konkurrenstryck i marknadens högprissegment. |
| --- | --- |

(216)

Under 2013 och 2014 kunde företagen som ingick i urvalet inte överföra de ökade produktionskostnaderna till sina kunder, men under undersökningsperioden gynnades lönsamheten av de minskade produktionskostnaderna på grund av högre kapacitetsutnyttjande och lägre konkurrenstryck i marknadens högprissegment.

| (217) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet följde en nedåtgående trend (– 43 %), främst på grund av den minskade lagerhållningen. |
| --- | --- |

(217)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Kassaflödet följde en nedåtgående trend (– 43 %), främst på grund av den minskade lagerhållningen.

| (218) | Avkastningen på investeringar minskade mellan 2012 och 2014, men återhämtade sig under undersökningsperioden och följde lönsamhetstrenden. Unionsindustrin ökade sina investeringar med 22 % mellan 2012 och undersökningsperioden. Denna ökning på 22 % bör dock ses i ljuset av de faktiska siffrorna. Investeringarna för urvalet av företag från unionsindustrin uppgick till mindre än 1 miljon euro 2012 och nådde 1 miljon euro under undersökningsperioden, främst avseende utgifter för normalt underhåll och säkerhetsutrustning. |
| --- | --- |

(218)

Avkastningen på investeringar minskade mellan 2012 och 2014, men återhämtade sig under undersökningsperioden och följde lönsamhetstrenden. Unionsindustrin ökade sina investeringar med 22 % mellan 2012 och undersökningsperioden. Denna ökning på 22 % bör dock ses i ljuset av de faktiska siffrorna. Investeringarna för urvalet av företag från unionsindustrin uppgick till mindre än 1 miljon euro 2012 och nådde 1 miljon euro under undersökningsperioden, främst avseende utgifter för normalt underhåll och säkerhetsutrustning.

| (219) | Flera parter hävdade att den minskade lönsamheten från 2012 till 2013 bör tolkas mot bakgrund av den betydliga ökningen av investeringar i unionsindustrin. De påpekade att investeringarna hade ökat med 78 % mellan 2012 och 2013. Efter det andra utlämnandet av uppgifter upprepade dessa parter sitt påstående och menade att ökningen på 78 % borde betraktas som en ”enorm” investeringsutgift. |
| --- | --- |

(219)

Flera parter hävdade att den minskade lönsamheten från 2012 till 2013 bör tolkas mot bakgrund av den betydliga ökningen av investeringar i unionsindustrin. De påpekade att investeringarna hade ökat med 78 % mellan 2012 och 2013. Efter det andra utlämnandet av uppgifter upprepade dessa parter sitt påstående och menade att ökningen på 78 % borde betraktas som en ”enorm” investeringsutgift.

| (220) | I detta avseende konstaterade kommissionen att unionstillverkarna inte investerade för att förbättra sin produktmetod, utan i obligatorisk säkerhetsutrustning och underhåll, vilket nämns ovan. Investeringarna ökade visserligen, men samtidigt minskade avkastningen på investeringar betydligt. Investeringarna bör dessutom jämföras med den totala försäljningen av den likadana produkten, och investeringen i fråga utgjorde endast 2–4 % av den totala försäljningen av den likadana produkten. Investeringar är slutligen endast en av skadeindikatorerna och ska inte analyseras separat. |
| --- | --- |

(220)

I detta avseende konstaterade kommissionen att unionstillverkarna inte investerade för att förbättra sin produktmetod, utan i obligatorisk säkerhetsutrustning och underhåll, vilket nämns ovan. Investeringarna ökade visserligen, men samtidigt minskade avkastningen på investeringar betydligt. Investeringarna bör dessutom jämföras med den totala försäljningen av den likadana produkten, och investeringen i fråga utgjorde endast 2–4 % av den totala försäljningen av den likadana produkten. Investeringar är slutligen endast en av skadeindikatorerna och ska inte analyseras separat.

5.   SLUTSATS OM SKADA

SLUTSATS OM SKADA

| (221) | Kommissionen drar slutsatsen att de flesta skadeindikatorer uppvisar en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Skadeindikatorerna avseende produktion och marknadsandelar för unionstillverkarna visar särskilt på unionsindustrins allvarliga svårigheter och förekomsten av ihållande prisunderskridande. Den enda positiva indikatorn, dvs. en liten ökning av lönsamheten under undersökningsperioden, uppnåddes på bekostnad av försäljningsvolymer och marknadsandelar genom att företagen gick in i högprissegmentet. Den kanske inte håller i sig om dumpad import också går in i högprissegmenten. Bedömningen av samtliga makro- och mikroindikatorer visar således en generellt negativ trend. Därför dras slutsatsen att unionsindustrin vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen drar slutsatsen att de flesta skadeindikatorer uppvisar en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Skadeindikatorerna avseende produktion och marknadsandelar för unionstillverkarna visar särskilt på unionsindustrins allvarliga svårigheter och förekomsten av ihållande prisunderskridande. Den enda positiva indikatorn, dvs. en liten ökning av lönsamheten under undersökningsperioden, uppnåddes på bekostnad av försäljningsvolymer och marknadsandelar genom att företagen gick in i högprissegmentet. Den kanske inte håller i sig om dumpad import också går in i högprissegmenten. Bedömningen av samtliga makro- och mikroindikatorer visar således en generellt negativ trend. Därför dras slutsatsen att unionsindustrin vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (222) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från de berörda länderna vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all skada som eventuellt orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(222)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från de berörda länderna vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all skada som eventuellt orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte tillskrevs den dumpade importen.

| (223) | Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat, unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande och icke-dumpad import från Taiwan. |
| --- | --- |

(223)

Det rör sig om följande faktorer: import från tredjeländer, unionstillverkarnas exportförsäljningsresultat, unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande och icke-dumpad import från Taiwan.

6.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (224) | De exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt från 8 129 euro per ton 2012 till 6 658 euro per ton under undersökningsperioden (– 18,1 %). Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden kunde de exporterande tillverkarna från de berörda länderna öka sin marknadsandel mellan 2012 (24,7 %) och undersökningsperioden (30,7 %). |
| --- | --- |

(224)

De exporterande tillverkarnas försäljningspriser minskade i genomsnitt från 8 129 euro per ton 2012 till 6 658 euro per ton under undersökningsperioden (– 18,1 %). Genom att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser per enhet under skadeundersökningsperioden kunde de exporterande tillverkarna från de berörda länderna öka sin marknadsandel mellan 2012 (24,7 %) och undersökningsperioden (30,7 %).

| (225) | Sedan 2012 hade den kontinuerliga ökningen av import från de berörda länderna till priser som underskred unionsindustrins priser en klar negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat. Samtidigt som unionsindustrin skar ned sina kostnader genom att minska antalet anställda och stänga anläggningar ökade faktiskt volymerna av dumpad import till konstant fallande priser, vilket tvingade unionsindustrin att minska sin försäljningsvolym. Till följd av detta förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte dra fördel av den ökade förbrukningen. |
| --- | --- |

(225)

Sedan 2012 hade den kontinuerliga ökningen av import från de berörda länderna till priser som underskred unionsindustrins priser en klar negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska resultat. Samtidigt som unionsindustrin skar ned sina kostnader genom att minska antalet anställda och stänga anläggningar ökade faktiskt volymerna av dumpad import till konstant fallande priser, vilket tvingade unionsindustrin att minska sin försäljningsvolym. Till följd av detta förlorade unionsindustrin marknadsandelar och kunde inte dra fördel av den ökade förbrukningen.

| (226) | Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan, å ena sidan, den ständigt ökande nivån av dumpad import till ständigt minskande priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljningsvolym, dras slutsatsen att den dumpade importen ledde till den skadevållande situationen för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(226)

Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan, å ena sidan, den ständigt ökande nivån av dumpad import till ständigt minskande priser och, å andra sidan, unionsindustrins minskade försäljningsvolym, dras slutsatsen att den dumpade importen ledde till den skadevållande situationen för unionsindustrin.

| (227) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att de exporterande tillverkarnas sänkta försäljningspriser kan förklaras av det fallande nickelpriset. Som förklaras i skäl 185 finns det dock inget direkt samband mellan nickelpriset och importpriserna. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(227)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att de exporterande tillverkarnas sänkta försäljningspriser kan förklaras av det fallande nickelpriset. Som förklaras i skäl 185 finns det dock inget direkt samband mellan nickelpriset och importpriserna. Påståendet avvisades därför.

| (228) | Flera parter hävdade att den skada unionsindustrin lidit inte kan tillskrivas dumpad import från de berörda länderna, eftersom endast en unionstillverkare i urvalet sänkte sina priser under skadeundersökningsperioden och de andra unionstillverkarna som ingick i urvalet kunde behålla sina försäljningspriser. Detta påstående avvisas av följande skäl: EU-intern statistik är inte tillförlitlig i det här fallet eftersom den inte bara omfattar den berörda produkten, utan även andra typer av rördelar. Unionsindustrin krympte dessutom inte betydligt under skadeundersökningsperioden (– 5 %), dock på bekostnad av försäljningsvolymen, som minskade med 11 %, och marknadsandelen, som minskade med 5,5 % under samma period. |
| --- | --- |

(228)

Flera parter hävdade att den skada unionsindustrin lidit inte kan tillskrivas dumpad import från de berörda länderna, eftersom endast en unionstillverkare i urvalet sänkte sina priser under skadeundersökningsperioden och de andra unionstillverkarna som ingick i urvalet kunde behålla sina försäljningspriser. Detta påstående avvisas av följande skäl: EU-intern statistik är inte tillförlitlig i det här fallet eftersom den inte bara omfattar den berörda produkten, utan även andra typer av rördelar. Unionsindustrin krympte dessutom inte betydligt under skadeundersökningsperioden (– 5 %), dock på bekostnad av försäljningsvolymen, som minskade med 11 %, och marknadsandelen, som minskade med 5,5 % under samma period.

| (229) | Efter det andra utlämnandet av uppgifter hävdade de berörda parterna, tvärtemot kommissionens konstaterande i skäl 228, att de uppgifter som rapporteras i Eurostat visar på unionstillverkarnas prisbeteende, och att det därför är korrekt att konstatera att unionstillverkarnas priser var stabila under skadeundersökningsperioden. I detta avseende noterar kommissionen följande. Som förklaras ovan är definitionen av det relevanta KN-numret bredare än definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten (se skäl 158). Dessa berörda parter har dessutom fel när de hävdar att unionstillverkarna endast producerar den likadana produkt som omfattas av de två KN-numren i fråga. Unionsindustrin producerar i själva verket även produkter som inte omfattas av produktdefinitionen i denna förordning, och som omfattas av de två berörda KN-numren. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(229)

Efter det andra utlämnandet av uppgifter hävdade de berörda parterna, tvärtemot kommissionens konstaterande i skäl 228, att de uppgifter som rapporteras i Eurostat visar på unionstillverkarnas prisbeteende, och att det därför är korrekt att konstatera att unionstillverkarnas priser var stabila under skadeundersökningsperioden. I detta avseende noterar kommissionen följande. Som förklaras ovan är definitionen av det relevanta KN-numret bredare än definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten (se skäl 158). Dessa berörda parter har dessutom fel när de hävdar att unionstillverkarna endast producerar den likadana produkt som omfattas av de två KN-numren i fråga. Unionsindustrin producerar i själva verket även produkter som inte omfattas av produktdefinitionen i denna förordning, och som omfattas av de två berörda KN-numren. Påståendet avvisades därför.

| (230) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit bekräftade kommissionen att den dumpade importen av den berörda produkten vållade unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(230)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit bekräftade kommissionen att den dumpade importen av den berörda produkten vållade unionsindustrin väsentlig skada.

6.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

6.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (231) | Importvolymen från tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Importvolym från andra länder (i ton) och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från tredjeländer | 2 515 | 2 755 | 2 762 | 2 503 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 110 | 110 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 18,3 | 19,2 | 18,8 | 17,7 |
| Importvolym från Schweiz | 1 217 | 1 340 | 1 476 | 1 503 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 110 | 121 | 123 |
| Marknadsandel (%) | 8,8 | 9,3 | 10,1 | 10,6 |
| Importvolym från Brasilien | 339 | 350 | 229 | 278 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 68 | 82 |
| Marknadsandel (%) | 2,5 | 2,4 | 1,6 | 2,0 |
| Importvolym från Indien | 120 | 146 | 204 | 201 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 121 | 169 | 167 |
| Marknadsandel (%) | 0,9 | 1,0 | 1,4 | 1,4 |
| Importvolym från Malaysia | 195 | 322 | 297 | 314 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 165 | 152 | 161 |
| Marknadsandel (%) | 1,4 | 2,2 | 2,0 | 2,2 |
| Importvolym från andra tredjeländer | 642 | 595 | 554 | 205 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 86 | 32 |
| Marknadsandel (%) | 4,7 | 4,2 | 3,8 | 1,5 |
| Källa: Eurostat, klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden. |

(231)

Importvolymen från tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Importvolym från andra länder (i ton) och marknadsandel

Importvolym från andra länder (i ton) och marknadsandel

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Importvolym från tredjeländer

2 515

2 755

2 762

2 503

Index (2012 = 100)

100

100

110

110

110

110

100

100

Marknadsandel (%)

18,3

19,2

18,8

17,7

Importvolym från Schweiz

1 217

1 340

1 476

1 503

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

110

110

121

121

123

123

Marknadsandel (%)

8,8

9,3

10,1

10,6

Importvolym från Brasilien

339

350

229

278

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

68

68

82

82

Marknadsandel (%)

2,5

2,4

1,6

2,0

Importvolym från Indien

120

146

204

201

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

121

121

169

169

167

167

Marknadsandel (%)

0,9

1,0

1,4

1,4

Importvolym från Malaysia

195

322

297

314

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

165

165

152

152

161

161

Marknadsandel (%)

1,4

2,2

2,0

2,2

Importvolym från andra tredjeländer

642

595

554

205

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

86

86

32

32

Marknadsandel (%)

4,7

4,2

3,8

1,5

Källa: Eurostat, klagomålet, kontrollerade svar på frågeformuläret och uppgifter som lämnats av klaganden.

Källa:

| (232) | Den största exportören av den berörda produkten till unionen efter Kina är Schweiz, som har en marknadsandel på 10 %, jämfört med Kinas/Taiwans på 30,7 %. Priset på denna import liknade unionsindustrins priser, dvs. 10 300 euro/ton. |
| --- | --- |

(232)

Den största exportören av den berörda produkten till unionen efter Kina är Schweiz, som har en marknadsandel på 10 %, jämfört med Kinas/Taiwans på 30,7 %. Priset på denna import liknade unionsindustrins priser, dvs. 10 300 euro/ton.

| (233) | Volymen och marknadsandelen för importen från alla andra länder var stabil under skadeundersökningsperioden, dvs. omkring 2 500 ton respektive 37 %. Därför dras slutsatsen att verkan av denna import inte bröt orsakssambandet mellan den kinesiska/taiwanesiska dumpade importen och den väsentliga skada unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(233)

Volymen och marknadsandelen för importen från alla andra länder var stabil under skadeundersökningsperioden, dvs. omkring 2 500 ton respektive 37 %. Därför dras slutsatsen att verkan av denna import inte bröt orsakssambandet mellan den kinesiska/taiwanesiska dumpade importen och den väsentliga skada unionsindustrin lidit.

| (234) | Flera berörda parter hävdade att kommissionen borde ha analyserat priseffekten av importen från Indien. Efter det andra utlämnandet av uppgifter upprepades detta påstående, och parterna hävdade dessutom att de indiska genomsnittspriserna befann sig i fritt fall under skadeundersökningsperioden. Kommissionen konstaterade att den indiska importen har en marknadsandel på 1,4 %. Det genomsnittliga priset på den likadana produkten med ursprung i Indien var omkring 9 500 euro/ton under undersökningsperioden. Det stämmer visserligen att genomsnittspriset på produkten med ursprung i Indien minskade från omkring 13 700 euro/ton 2012 till omkring 9 500 euro/ton under undersökningsperioden, men de var fortfarande 27 % högre än genomsnittspriset för den berörda produkten med ursprung i Kina, och 61 % högre jämfört med de taiwanesiska priserna. Denna import bröt därför inte orsakssambandet. |
| --- | --- |

(234)

Flera berörda parter hävdade att kommissionen borde ha analyserat priseffekten av importen från Indien. Efter det andra utlämnandet av uppgifter upprepades detta påstående, och parterna hävdade dessutom att de indiska genomsnittspriserna befann sig i fritt fall under skadeundersökningsperioden. Kommissionen konstaterade att den indiska importen har en marknadsandel på 1,4 %. Det genomsnittliga priset på den likadana produkten med ursprung i Indien var omkring 9 500 euro/ton under undersökningsperioden. Det stämmer visserligen att genomsnittspriset på produkten med ursprung i Indien minskade från omkring 13 700 euro/ton 2012 till omkring 9 500 euro/ton under undersökningsperioden, men de var fortfarande 27 % högre än genomsnittspriset för den berörda produkten med ursprung i Kina, och 61 % högre jämfört med de taiwanesiska priserna. Denna import bröt därför inte orsakssambandet.

| (235) | Flera berörda parter hävdade att kommissionen borde ha analyserat importen av den likadana produkten från Ryssland. Klaganden hävdade däremot att denna import inte bör beaktas i analysen av orsakssambandet, eftersom de produkter som klassificeras enligt de berörda KN-numren inte är likadana produkter. |
| --- | --- |

(235)

Flera berörda parter hävdade att kommissionen borde ha analyserat importen av den likadana produkten från Ryssland. Klaganden hävdade däremot att denna import inte bör beaktas i analysen av orsakssambandet, eftersom de produkter som klassificeras enligt de berörda KN-numren inte är likadana produkter.

| (236) | Kommissionen konstaterade att Rysslands importpriser, som rapporteras av Eurostat för de berörda KN-numren, låg på omkring 1 000 euro/ton för undersökningsperioden. Den ryska importen rör därför en annan produkt som är mer än sju gånger billigare jämfört med den kinesiska importen. Denna import ansågs därför vara irrelevant för analysen av orsakssambandet. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen konstaterade att Rysslands importpriser, som rapporteras av Eurostat för de berörda KN-numren, låg på omkring 1 000 euro/ton för undersökningsperioden. Den ryska importen rör därför en annan produkt som är mer än sju gånger billigare jämfört med den kinesiska importen. Denna import ansågs därför vara irrelevant för analysen av orsakssambandet.

| (237) | Efter det andra utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att verkningarna av importen med ursprung i Ryssland och Indien bör bedömas sammantaget. Som anges i skäl 236 beaktades inte import med ursprung i Ryssland i analysen av orsakssambandet, eftersom kommissionen konstaterade att produkterna med ursprung i Ryssland inte omfattas av definitionen av den berörda produkten och därför inte ingår i denna undersökning. Det är därför inte möjligt att göra en sammantagen analys av denna import och importen från Indien. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(237)

Efter det andra utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att verkningarna av importen med ursprung i Ryssland och Indien bör bedömas sammantaget. Som anges i skäl 236 beaktades inte import med ursprung i Ryssland i analysen av orsakssambandet, eftersom kommissionen konstaterade att produkterna med ursprung i Ryssland inte omfattas av definitionen av den berörda produkten och därför inte ingår i denna undersökning. Det är därför inte möjligt att göra en sammantagen analys av denna import och importen från Indien. Påståendet avvisades därför.

6.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (238) | Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Exportresultat | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym till icke-närstående kunder | 645 | 553 | 530 | 596 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 86 | 82 | 92 |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 13 567 | 12 386 | 11 890 | 11 619 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 88 | 86 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(238)

Unionstillverkarnas exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Exportresultat

Exportresultat

2012

2013

2014

Undersökningsperioden

Exportvolym till icke-närstående kunder

645

553

530

596

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

86

86

82

82

92

92

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

13 567

12 386

11 890

11 619

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

88

88

86

86

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

Källa:

| (239) | Enligt uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet sjönk exportpriserna med 14 % under skadeundersökningsperioden och exportvolymen till icke-närstående kunder i tredjeländer sjönk med mindre än 1 % av unionsindustrins totala försäljning. Den förlust som unionsindustrin led under undersökningsperioden var dock inte väsentlig, eftersom den utgjorde mindre än 0,8 % av unionsindustrins totala omsättning. |
| --- | --- |

(239)

Enligt uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet sjönk exportpriserna med 14 % under skadeundersökningsperioden och exportvolymen till icke-närstående kunder i tredjeländer sjönk med mindre än 1 % av unionsindustrins totala försäljning. Den förlust som unionsindustrin led under undersökningsperioden var dock inte väsentlig, eftersom den utgjorde mindre än 0,8 % av unionsindustrins totala omsättning.

| (240) | Därför dras slutsatsen att unionsindustrins exportverksamhet inte bryter orsakssambandet. |
| --- | --- |

(240)

Därför dras slutsatsen att unionsindustrins exportverksamhet inte bryter orsakssambandet.

6.2.3   Unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande

Unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande

| (241) | Med tanke på det låga kapacitetsutnyttjande för företagen som ingick i urvalet under skadeundersökningsperioden har kommissionen också undersökt huruvida överkapacitet kan ha bidragit till skadan eller till och med brutit orsakssambandet. I detta skede anser kommissionen att så inte är fallet. För det första måste företagen, såsom förklaras i skäl 197, ha en stor teoretisk kapacitet för att kunna tillgodose alla kundbehov, men det är orealistiskt att använda denna teoretiska kapacitet fullständigt. För det andra var unionsindustrin lönsam med ett lägre kapacitetsutnyttjande 2012, vilket visar på att skadan inte orsakas av överkapacitet. Därför dras slutsatsen att verkan av det låga kapacitetsutnyttjandet är oväsentlig, och den kan därför inte bryta orsakssambandet. |
| --- | --- |

(241)

Med tanke på det låga kapacitetsutnyttjande för företagen som ingick i urvalet under skadeundersökningsperioden har kommissionen också undersökt huruvida överkapacitet kan ha bidragit till skadan eller till och med brutit orsakssambandet. I detta skede anser kommissionen att så inte är fallet. För det första måste företagen, såsom förklaras i skäl 197, ha en stor teoretisk kapacitet för att kunna tillgodose alla kundbehov, men det är orealistiskt att använda denna teoretiska kapacitet fullständigt. För det andra var unionsindustrin lönsam med ett lägre kapacitetsutnyttjande 2012, vilket visar på att skadan inte orsakas av överkapacitet. Därför dras slutsatsen att verkan av det låga kapacitetsutnyttjandet är oväsentlig, och den kan därför inte bryta orsakssambandet.

6.2.4   Icke-dumpad import från Taiwan

Icke-dumpad import från Taiwan

| (242) | Volymen för icke-dumpad import var obetydlig, 300 kg under undersökningsperioden, jämfört med unionsindustrins totala förbrukning på 14 145 ton. Därför dras slutsatsen att verkan av denna import på unionsindustrin är oväsentlig, och den kan därför inte bryta orsakssambandet. |
| --- | --- |

(242)

Volymen för icke-dumpad import var obetydlig, 300 kg under undersökningsperioden, jämfört med unionsindustrins totala förbrukning på 14 145 ton. Därför dras slutsatsen att verkan av denna import på unionsindustrin är oväsentlig, och den kan därför inte bryta orsakssambandet.

6.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (243) | Ett orsakssamband fastställdes mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(243)

Ett orsakssamband fastställdes mellan den skada som unionstillverkarna lidit och den dumpade importen från de berörda länderna.

| (244) | Det avsevärda pris- och volymtryck som den ökande dumpade importen från de berörda länderna utövade mot unionsindustrin under skadeundersökningsperioden har lett till att unionsindustrin inte har kunnat dra fördel av EU-marknadens långsamma återhämtning. Den ovanstående analysen av skadeindikatorerna visar att unionsindustrins ekonomiska situation som helhet har påverkats av ökningen av dumpad lågprisimport från Kina och Taiwan, som underskred unionens priser. De kinesiska/taiwanesiska exportörerna lyckades vinna en betydande marknadsandel på unionsindustrins bekostnad (30,7 % under undersökningsperioden jämfört med en marknadsandel på 24,7 % 2012). Unionsindustrin förlorade 5,5 procentenheter av sin marknadsandel mellan 2012 och undersökningsperioden och 11 % av försäljningsvolymen, samtidigt som förbrukningen ökade på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(244)

Det avsevärda pris- och volymtryck som den ökande dumpade importen från de berörda länderna utövade mot unionsindustrin under skadeundersökningsperioden har lett till att unionsindustrin inte har kunnat dra fördel av EU-marknadens långsamma återhämtning. Den ovanstående analysen av skadeindikatorerna visar att unionsindustrins ekonomiska situation som helhet har påverkats av ökningen av dumpad lågprisimport från Kina och Taiwan, som underskred unionens priser. De kinesiska/taiwanesiska exportörerna lyckades vinna en betydande marknadsandel på unionsindustrins bekostnad (30,7 % under undersökningsperioden jämfört med en marknadsandel på 24,7 % 2012). Unionsindustrin förlorade 5,5 procentenheter av sin marknadsandel mellan 2012 och undersökningsperioden och 11 % av försäljningsvolymen, samtidigt som förbrukningen ökade på unionsmarknaden.

| (245) | Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. De andra fastställda faktorerna, dvs. import från tredjeländer, unionstillverkarnas försäljningsresultat, unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande och icke-dumpad import från Taiwan, befanns inte bryta orsakssambandet. Även om deras kombinerade verkningar beaktades ändrade kommissionen inte sin slutsats: unionsindustrin skulle inte ha påverkats negativt i samma utsträckning om den dumpade importen inte hade funnits. Framför allt skulle marknadsandelen inte ha sjunkit till sådana nivåer och en rimlig lönsamhet skulle ha uppnåtts. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen har särskilt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. De andra fastställda faktorerna, dvs. import från tredjeländer, unionstillverkarnas försäljningsresultat, unionsindustrins låga kapacitetsutnyttjande och icke-dumpad import från Taiwan, befanns inte bryta orsakssambandet. Även om deras kombinerade verkningar beaktades ändrade kommissionen inte sin slutsats: unionsindustrin skulle inte ha påverkats negativt i samma utsträckning om den dumpade importen inte hade funnits. Framför allt skulle marknadsandelen inte ha sjunkit till sådana nivåer och en rimlig lönsamhet skulle ha uppnåtts.

| (246) | På grundval av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin vållats hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet. |
| --- | --- |

(246)

På grundval av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen i detta skede att den väsentliga skada som unionsindustrin vållats hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna, sedda var för sig eller tillsammans, inte bröt orsakssambandet.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (247) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den kunde fastslå att det inte finns några tvingande skäl som talar för att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(247)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den kunde fastslå att det inte finns några tvingande skäl som talar för att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (248) | Unionsindustrin finns i tio medlemsstater (Österrike, Tjeckien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Spanien och Sverige) och sysselsätter omkring 500 anställda med avseende på stumsvetsrördelar av rostfritt stål. |
| --- | --- |

(248)

Unionsindustrin finns i tio medlemsstater (Österrike, Tjeckien, Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Polen, Spanien och Sverige) och sysselsätter omkring 500 anställda med avseende på stumsvetsrördelar av rostfritt stål.

| (249) | Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna försämrades situationen för unionsindustrin i dess helhet och påverkades negativt av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(249)

Ingen av de kända tillverkarna motsatte sig inledandet av undersökningen. Såsom framgått ovan i samband med analysen av skadeindikatorerna försämrades situationen för unionsindustrin i dess helhet och påverkades negativt av den dumpade importen.

| (250) | Införandet av slutgiltiga antidumpningstullar förväntas leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(250)

Införandet av slutgiltiga antidumpningstullar förväntas leda till att rättvisa handelsvillkor återställs på unionsmarknaden och att unionsindustrin får en möjlighet att återhämta sig. Detta skulle leda till att unionsindustrins lönsamhet ökar till sådana nivåer som anses vara nödvändiga inom denna kapitalintensiva industri. Unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från de berörda länderna. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden.

| (251) | Skadeindikatorerna för unionstillverkarnas tillverkning, produktionskapacitet och marknadsandelar påverkades särskilt allvarligt. Det är därför viktigt att införa åtgärder för att återställa marknaden till nivån för icke-dumpade priser eller icke-skadevållande priser så att alla tillverkare kan agera på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Vidtas inga åtgärder förefaller det däremot mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(251)

Skadeindikatorerna för unionstillverkarnas tillverkning, produktionskapacitet och marknadsandelar påverkades särskilt allvarligt. Det är därför viktigt att införa åtgärder för att återställa marknaden till nivån för icke-dumpade priser eller icke-skadevållande priser så att alla tillverkare kan agera på unionsmarknaden under rättvisa handelsvillkor. Vidtas inga åtgärder förefaller det däremot mycket troligt att unionsindustrins ekonomiska situation försämras ytterligare.

| (252) | Med anledning av påståendet i skäl 35 kontrollerade kommissionen begäran (inbegripet ett kontrollbesök på plats vid unionsindustrins huvudkontor). I motsats till påståendet drog kommissionen slutsatsen att i) produkter som importeras enligt förfarandet för passiv förädling konkurrerar direkt med andra unionstillverkares produkter, ii) den påförda tullen, som är 41,9 % för den kinesiska tillverkare som EU-företaget har ingått överenskommelsen om passiv förädling med, bör ha en begränsad ekonomisk verkan (10–15 %) på den del av unionstillverkarens intäkter som kommer från passiv förädling, iii) lönsamheten för unionstillverkarens passiva förädlingsverksamhet säkerligen inte äventyras av införandet av åtgärder, vilket innebär att antalet anställda inte heller minskar, och syftet med EU-medlen riskeras inte. Påståendet avvisades därför. Kommissionen påminner även om att enligt unionens tullkodex gäller handelspolitiska försvarsåtgärder som regel för förfaranden för passiv förädling då den verksamhet som bedrivs utanför unionen inte medför att varan ges förmånsbehandling, vilket verkar vara fallet här. Tvärtom skulle ingen tull tas ut, om och i den utsträckning varornas icke-förmånsberättigande ursprungsstatus fortsatt skulle vara unionen. |
| --- | --- |

(252)

Med anledning av påståendet i skäl 35 kontrollerade kommissionen begäran (inbegripet ett kontrollbesök på plats vid unionsindustrins huvudkontor). I motsats till påståendet drog kommissionen slutsatsen att i) produkter som importeras enligt förfarandet för passiv förädling konkurrerar direkt med andra unionstillverkares produkter, ii) den påförda tullen, som är 41,9 % för den kinesiska tillverkare som EU-företaget har ingått överenskommelsen om passiv förädling med, bör ha en begränsad ekonomisk verkan (10–15 %) på den del av unionstillverkarens intäkter som kommer från passiv förädling, iii) lönsamheten för unionstillverkarens passiva förädlingsverksamhet säkerligen inte äventyras av införandet av åtgärder, vilket innebär att antalet anställda inte heller minskar, och syftet med EU-medlen riskeras inte. Påståendet avvisades därför. Kommissionen påminner även om att enligt unionens tullkodex gäller handelspolitiska försvarsåtgärder som regel för förfaranden för passiv förädling då den verksamhet som bedrivs utanför unionen inte medför att varan ges förmånsbehandling, vilket verkar vara fallet här. Tvärtom skulle ingen tull tas ut, om och i den utsträckning varornas icke-förmånsberättigande ursprungsstatus fortsatt skulle vara unionen.

| (253) | Slutsatsen blir att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle unionsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen. |
| --- | --- |

(253)

Slutsatsen blir att det ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningstullar införs. Om antidumpningsåtgärder infördes skulle unionsindustrin kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen.

7.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (254) | Som anges i skäl 18 lämnade endast en importör detaljerad information om antidumpningstullarnas verkan. Denna importör ansåg att den första effekten blir en prishöjning, med negativ inverkan på importörens resultat när det gäller leveranstider och konkurrenskraft. Importören förklarade dessutom att den kommer att börja inrikta sig mer på andra länder som producerar rördelar, dvs. Malaysia, Vietnam och Sydkorea. Att välja nya partner på annat håll kommer dock att kosta både tid och pengar. Det skulle dessutom orsaka diskontinuitet i lagren och produktkvaliteten, vilket i sin tur skulle inverka negativt på kvaliteten på den tjänst som tillhandahålls till kunderna. |
| --- | --- |

(254)

Som anges i skäl 18 lämnade endast en importör detaljerad information om antidumpningstullarnas verkan. Denna importör ansåg att den första effekten blir en prishöjning, med negativ inverkan på importörens resultat när det gäller leveranstider och konkurrenskraft. Importören förklarade dessutom att den kommer att börja inrikta sig mer på andra länder som producerar rördelar, dvs. Malaysia, Vietnam och Sydkorea. Att välja nya partner på annat håll kommer dock att kosta både tid och pengar. Det skulle dessutom orsaka diskontinuitet i lagren och produktkvaliteten, vilket i sin tur skulle inverka negativt på kvaliteten på den tjänst som tillhandahålls till kunderna.

| (255) | Kommissionen konstaterade dock att importörer kan byta till andra leveranskällor, vilket innebär att åtgärdernas negativa verkningar kan lindras. |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen konstaterade dock att importörer kan byta till andra leveranskällor, vilket innebär att åtgärdernas negativa verkningar kan lindras.

| (256) | Den slutsatsen bestreds av en part efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Parten hävdade att unionstillverkarna inte kommer att kunna betjäna unionsmarknaden. De befintliga etablerade tillverkarna av rördelar, exempelvis i Malaysia och Thailand, skulle därtill inte kunna tillhandahålla den mängd och kvalitet som krävs för att betjäna unionsimportörerna. |
| --- | --- |

(256)

Den slutsatsen bestreds av en part efter det slutliga utlämnandet av uppgifter. Parten hävdade att unionstillverkarna inte kommer att kunna betjäna unionsmarknaden. De befintliga etablerade tillverkarna av rördelar, exempelvis i Malaysia och Thailand, skulle därtill inte kunna tillhandahålla den mängd och kvalitet som krävs för att betjäna unionsimportörerna.

| (257) | Kommissionen avvisade detta påstående. För närvarande använder unionstillverkarna 42 % av sin kapacitet. Det är således sannolikt att de kommer att kunna öka sin produktion och leverera mer till unionsmarknaden än vad de gör i dag. Rördelar produceras dessutom i flera andra tredjeländer, till exempel Indien, Malaysia, Thailand, Sydkorea och Japan. Kommissionen anser därför att det inte finns någon risk för att det skulle uppstå en brist på produkten på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(257)

Kommissionen avvisade detta påstående. För närvarande använder unionstillverkarna 42 % av sin kapacitet. Det är således sannolikt att de kommer att kunna öka sin produktion och leverera mer till unionsmarknaden än vad de gör i dag. Rördelar produceras dessutom i flera andra tredjeländer, till exempel Indien, Malaysia, Thailand, Sydkorea och Japan. Kommissionen anser därför att det inte finns någon risk för att det skulle uppstå en brist på produkten på unionsmarknaden.

| (258) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att få betydande negativa verkningar på importörerna. |
| --- | --- |

(258)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte kommer att få betydande negativa verkningar på importörerna.

7.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (259) | Användarna av den berörda produkten och den likadana produkten finns inom flera industribranscher. Den centrala faktorn för användarna är att produkten finns tillgänglig i de mängder och till den kvalitet som de behöver. |
| --- | --- |

(259)

Användarna av den berörda produkten och den likadana produkten finns inom flera industribranscher. Den centrala faktorn för användarna är att produkten finns tillgänglig i de mängder och till den kvalitet som de behöver.

| (260) | Eftersom endast en användare samarbetade i undersökningen kunde kommissionen inte kvantifiera åtgärdernas verkningar på användarna generellt. Av svaret från denna samarbetsvilliga användare framgår dock att verkningarna av eventuella antidumpningsåtgärder på detta företags kostnader kommer att bli oväsentliga (mindre än 1 % av omsättningen). EU-industrin har i alla händelser kapacitet för att tillgodose efterfrågan i unionen och det finns även andra tredjeländer som kan försörja unionen om det råder rättvisa konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(260)

Eftersom endast en användare samarbetade i undersökningen kunde kommissionen inte kvantifiera åtgärdernas verkningar på användarna generellt. Av svaret från denna samarbetsvilliga användare framgår dock att verkningarna av eventuella antidumpningsåtgärder på detta företags kostnader kommer att bli oväsentliga (mindre än 1 % av omsättningen). EU-industrin har i alla händelser kapacitet för att tillgodose efterfrågan i unionen och det finns även andra tredjeländer som kan försörja unionen om det råder rättvisa konkurrensvillkor.

| (261) | Av de orsaker som anges ovan drogs slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att få betydande verkningar på användarna. |
| --- | --- |

(261)

Av de orsaker som anges ovan drogs slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att få betydande verkningar på användarna.

7.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (262) | Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(262)

Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från de berörda länderna.

| (263) | De eventuella negativa effekterna för de icke-närstående importörerna och användarna mildras av att det finns alternativa leveranskällor att tillgå. |
| --- | --- |

(263)

De eventuella negativa effekterna för de icke-närstående importörerna och användarna mildras av att det finns alternativa leveranskällor att tillgå.

| (264) | Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för de andra intressegrupperna. |
| --- | --- |

(264)

Vid en bedömning av antidumpningsåtgärdernas totala inverkan på unionsmarknaden, kommer de positiva verkningarna, särskilt för unionsindustrin, av allt att döma att uppväga de eventuella negativa verkningarna för de andra intressegrupperna.

8.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (265) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas så att unionsindustrin kan återhämta sig från den skada som vållats av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(265)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas så att unionsindustrin kan återhämta sig från den skada som vållats av den dumpade importen.

8.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (266) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(266)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (267) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import. |
| --- | --- |

(267)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom dumpad import.

| (268) | För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på icke-närstående försäljning som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(268)

För att fastställa vinstmålet beaktade kommissionen den vinst på icke-närstående försäljning som användes för fastställandet av nivån för undanröjande av skada.

| (269) | Målvinstmarginalen fastställdes preliminärt till [7–12 %] enligt vinsten från icke-närstående försäljning 2012 för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kinesisk och taiwanesisk import fanns redan på unionsmarknaden, men 2012 hade priserna på den dumpade importen ännu inte minskat väsentligt. Kommissionen anser därför att lönsamheten 2012 är den lönsamhet som skulle ha uppnåtts under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(269)

Målvinstmarginalen fastställdes preliminärt till [7–12 %] enligt vinsten från icke-närstående försäljning 2012 för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kinesisk och taiwanesisk import fanns redan på unionsmarknaden, men 2012 hade priserna på den dumpade importen ännu inte minskat väsentligt. Kommissionen anser därför att lönsamheten 2012 är den lönsamhet som skulle ha uppnåtts under normala marknadsförhållanden.

| (270) | Kommissionen beräknade ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att lägga till den ovannämnda vinstmarginalen på [7–12 %] till de unionstillverkare som ingick i urvalets tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Den tillverkningskostnad som rapporterats av en av de tre unionstillverkarna räknades om på grundval av standardkostnader (råvarukostnader, omställningskostnader plus försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader), eftersom de faktiska kostnaderna inte var representativa på grund av de mycket små mängder som tillverkades av vissa produktkodnummer som såldes under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen beräknade ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att lägga till den ovannämnda vinstmarginalen på [7–12 %] till de unionstillverkare som ingick i urvalets tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Den tillverkningskostnad som rapporterats av en av de tre unionstillverkarna räknades om på grundval av standardkostnader (råvarukostnader, omställningskostnader plus försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader), eftersom de faktiska kostnaderna inte var representativa på grund av de mycket små mängder som tillverkades av vissa produktkodnummer som såldes under undersökningsperioden.

| (271) | Kommissionen fastställde nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de samarbetande exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(271)

Kommissionen fastställde nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de samarbetande exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna som ingick i urvalet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (272) | Till följd av detta sträcker sig målprisunderskridandemarginalen från 75,4 till 127,1 %, vid en jämförelse av de kinesiska cif-priserna med unionsindustrins priser fritt fabrik, och från 104,4 till 110,0 % vid en jämförelse av de taiwanesiska cif-priserna med unionsindustrins priser fritt fabrik. |
| --- | --- |

(272)

Till följd av detta sträcker sig målprisunderskridandemarginalen från 75,4 till 127,1 %, vid en jämförelse av de kinesiska cif-priserna med unionsindustrins priser fritt fabrik, och från 104,4 till 110,0 % vid en jämförelse av de taiwanesiska cif-priserna med unionsindustrins priser fritt fabrik.

| (273) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde flera parter en mer detaljerad skadeberäkning. Kommissionen ansåg att alla berörda parter redan hade fått en detaljerad skadeberäkning. Kommissionen hade följt sina standardförfaranden för att meddela alla relevanta resultat, med vederbörlig hänsyn till källuppgifternas sekretess. |
| --- | --- |

(273)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter begärde flera parter en mer detaljerad skadeberäkning. Kommissionen ansåg att alla berörda parter redan hade fått en detaljerad skadeberäkning. Kommissionen hade följt sina standardförfaranden för att meddela alla relevanta resultat, med vederbörlig hänsyn till källuppgifternas sekretess.

| (274) | Flera parter hävdade att det är olämpligt att basera det icke-skadevållande priset på produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, eftersom det inte finns några bevis för att deras produktionskostnader är representativa för hela unionsindustrin. Dessa parter kunde dock inte förklara varför kommissionen skulle frångå sin normala praxis att använda produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet i detta särskilda fall. Tvärtemot fastställdes det i undersökningen att produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet faktiskt är representativa för unionsindustrin. Kommissionen fastslog inga problem under undersökningen som tydde på att produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet inte var representativa för den likadana produkten. |
| --- | --- |

(274)

Flera parter hävdade att det är olämpligt att basera det icke-skadevållande priset på produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, eftersom det inte finns några bevis för att deras produktionskostnader är representativa för hela unionsindustrin. Dessa parter kunde dock inte förklara varför kommissionen skulle frångå sin normala praxis att använda produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet i detta särskilda fall. Tvärtemot fastställdes det i undersökningen att produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet faktiskt är representativa för unionsindustrin. Kommissionen fastslog inga problem under undersökningen som tydde på att produktionskostnaderna för de tre unionstillverkare som ingick i urvalet inte var representativa för den likadana produkten.

| (275) | De berörda parterna hävdade dessutom att beräkningen av målprisunderskridandemarginalerna är felaktig eftersom statistiken visar att genomsnittspriset för en av de tre unionstillverkare som ingick i urvalet är betydligt högre än de andras. Kommissionen bekräftar att en av unionstillverkarnas priser är högre än de andras, men konstaterar att en analys av priserna enligt KN-nummer är vilseledande eftersom den underliggande produktmixen inte tas med i beräkningen och vissa produkter utelämnades från produktdefinitionen. Som anges ovan grundades beräkningen av målprisunderskridandet dessutom på produktionskostnad per produkttyp. Följaktligen användes endast produktionskostnader för motsvarande produkttyper. |
| --- | --- |

(275)

De berörda parterna hävdade dessutom att beräkningen av målprisunderskridandemarginalerna är felaktig eftersom statistiken visar att genomsnittspriset för en av de tre unionstillverkare som ingick i urvalet är betydligt högre än de andras. Kommissionen bekräftar att en av unionstillverkarnas priser är högre än de andras, men konstaterar att en analys av priserna enligt KN-nummer är vilseledande eftersom den underliggande produktmixen inte tas med i beräkningen och vissa produkter utelämnades från produktdefinitionen. Som anges ovan grundades beräkningen av målprisunderskridandet dessutom på produktionskostnad per produkttyp. Följaktligen användes endast produktionskostnader för motsvarande produkttyper.

| (276) | Även om kommissionen skulle ta bort kostnadsuppgifterna för just den unionstillverkaren och endast använda kostnadsuppgifterna för de andra unionstillverkare som ingick i urvalet, skulle resultatet dessutom bli ungefär detsamma. Baserat på denna metod sträcker sig målprisunderskridandemarginalerna från 60 till 95 % vid en jämförelse mellan de kinesiska cif-priserna och unionsindustrins målpriser fritt fabrik. Att godkänna detta påstående skulle dock inte påverka de slutliga åtgärderna. Det skulle dessutom bli nödvändigt att jämföra produkttyperna baserat på helt olika råvaror. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(276)

Även om kommissionen skulle ta bort kostnadsuppgifterna för just den unionstillverkaren och endast använda kostnadsuppgifterna för de andra unionstillverkare som ingick i urvalet, skulle resultatet dessutom bli ungefär detsamma. Baserat på denna metod sträcker sig målprisunderskridandemarginalerna från 60 till 95 % vid en jämförelse mellan de kinesiska cif-priserna och unionsindustrins målpriser fritt fabrik. Att godkänna detta påstående skulle dock inte påverka de slutliga åtgärderna. Det skulle dessutom bli nödvändigt att jämföra produkttyperna baserat på helt olika råvaror. Detta påstående avvisades därför.

| (277) | Flera parter hävdade att kommissionens val att använda standardkostnader i stället för faktiska kostnader gav ett snedvridet målpris, eftersom flera produktegenskaper inte hade beaktats. I detta sammanhang konstaterade kommissionen att den hade bortsett från de produktionskostnader som rapporterats av en unionstillverkare som ingick i urvalet eftersom användning av faktiska produktionskostnader, tvärtemot vad de berörda parterna hävdar, skulle ha gett ett snedvridet resultat. Genom att använda standardkostnadsmetoden kunde kommissionen eliminera den snedvridning som orsakas av orepresentativt små mängder. Kommissionen bekräftade därför att den använda metoden var lämplig. |
| --- | --- |

(277)

Flera parter hävdade att kommissionens val att använda standardkostnader i stället för faktiska kostnader gav ett snedvridet målpris, eftersom flera produktegenskaper inte hade beaktats. I detta sammanhang konstaterade kommissionen att den hade bortsett från de produktionskostnader som rapporterats av en unionstillverkare som ingick i urvalet eftersom användning av faktiska produktionskostnader, tvärtemot vad de berörda parterna hävdar, skulle ha gett ett snedvridet resultat. Genom att använda standardkostnadsmetoden kunde kommissionen eliminera den snedvridning som orsakas av orepresentativt små mängder. Kommissionen bekräftade därför att den använda metoden var lämplig.

| (278) | Flera parter hävdade att den metod som använts för beräkningen av underskridandet borde tillämpas på ett enhetligt sätt, dvs. samma produkttypgrupper borde användas för den berörda produkten och den likadana produkten. Kommissionen bekräftade bristen hos den metod som ursprungligen använts och såg över beräkningen av underskridandet enligt detta. Kommissionen konstaterade att denna ändring endast berörde produkttyper som har sömlösa rördelar som råvara, och endast de exporterande tillverkare som använder denna råvara. De nya underskridandemarginalerna sträcker sig därför från 75,7 % till 112,2 % vid en jämförelse mellan de kinesiska cif-priserna och unionsindustrins målpriser fritt fabrik. |
| --- | --- |

(278)

Flera parter hävdade att den metod som använts för beräkningen av underskridandet borde tillämpas på ett enhetligt sätt, dvs. samma produkttypgrupper borde användas för den berörda produkten och den likadana produkten. Kommissionen bekräftade bristen hos den metod som ursprungligen använts och såg över beräkningen av underskridandet enligt detta. Kommissionen konstaterade att denna ändring endast berörde produkttyper som har sömlösa rördelar som råvara, och endast de exporterande tillverkare som använder denna råvara. De nya underskridandemarginalerna sträcker sig därför från 75,7 % till 112,2 % vid en jämförelse mellan de kinesiska cif-priserna och unionsindustrins målpriser fritt fabrik.

| (279) | Efter det andra utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att det var olämpligt att jämföra de exporterande tillverkarnas pris med det målpris som fastställts på grundval av materialkvaliteter för rördelar som tillverkas av sömlösa rör. Parterna upprepade dessutom att målpriset borde ha fastställts för varje produkttyp i stället för varje materialkvalitet. |
| --- | --- |

(279)

Efter det andra utlämnandet av uppgifter hävdade flera berörda parter att det var olämpligt att jämföra de exporterande tillverkarnas pris med det målpris som fastställts på grundval av materialkvaliteter för rördelar som tillverkas av sömlösa rör. Parterna upprepade dessutom att målpriset borde ha fastställts för varje produkttyp i stället för varje materialkvalitet.

| (280) | Kommissionen påpekar att den försökte göra beräkningen enligt de berörda parternas begäran, dvs. en analys mellan produktnummer. Kommissionen konstaterade dock att resultaten inte var tillförlitliga för vissa produktnummer, eftersom skillnaden mellan de mängder som importeras till unionen och de mängder som produceras av unionstillverkarna är betydande. Kommissionen konstaterade följaktligen att metoden som beskrivs i skälen 270 och 271 var lämpligare, och avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(280)

Kommissionen påpekar att den försökte göra beräkningen enligt de berörda parternas begäran, dvs. en analys mellan produktnummer. Kommissionen konstaterade dock att resultaten inte var tillförlitliga för vissa produktnummer, eftersom skillnaden mellan de mängder som importeras till unionen och de mängder som produceras av unionstillverkarna är betydande. Kommissionen konstaterade följaktligen att metoden som beskrivs i skälen 270 och 271 var lämpligare, och avvisade därför detta påstående.

| (281) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit bekräftade kommissionen underskridandemarginalerna för Taiwan enligt skäl 272. |
| --- | --- |

(281)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit bekräftade kommissionen underskridandemarginalerna för Taiwan enligt skäl 272.

8.2   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (282) | På grundval av det ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:








  Företag | Skademarginal (%) | Dumpningsmarginal (%) | Slutgiltig antidumpningstull (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taiwan: |
| King Lai Hygienic Materials Co. Ltd | — | 0,0 | 0,0 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd | 104,4 | 5,1 | 5,1 |
| Övrig tullsats | 110,0 | 12,1 | 12,1 |
| Folkrepubliken Kina |
| Zhejiang Good Fittings Co. Ltd | 112,2 | 55,3 | 55,3 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd | 105,9 | 48,9 | 48,9 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co. Ltd (*2) | 75,7 | 30,7 | 30,7 |
| Vägt genomsnitt (*3) | 93,1 | 41,9 | 41,9 |
| Övrig tullsats (*4) | 127,1 | 64,9 | 64,9 |

(282)

På grundval av det ovanstående föreslås följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag

Skademarginal (%)

Dumpningsmarginal (%)

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Taiwan:

Taiwan:

King Lai Hygienic Materials Co. Ltd

—

0,0

0,0

Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd

104,4

5,1

5,1

Övrig tullsats

110,0

12,1

12,1

Folkrepubliken Kina

Folkrepubliken Kina

Zhejiang Good Fittings Co. Ltd

112,2

55,3

55,3

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd

105,9

48,9

48,9

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co. Ltd (*2)

*2

75,7

30,7

30,7

Vägt genomsnitt (*3)

*3

93,1

41,9

41,9

Övrig tullsats (*4)

*4

127,1

64,9

64,9

| (283) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglade alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(283)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglade alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i de berörda länderna och har tillverkats av de rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings operativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (284) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(284)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar namnet på enheten eller inrättar en ny tillverknings- eller försäljningsenhet. Denna begäran ska riktas till kommissionen. Begäran ska innehålla all relevant information, inbegripet följande: ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov att uppdatera förteckningen över företag med individuella antidumpningstullar.

| (285) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(285)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av skillnaden i tullsatser krävs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella utjämningstullarna. De företag som har individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (286) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(286)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

9.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (287) | Enligt god förvaltningspraxis har kommissionen uppmanat de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(287)

Enligt god förvaltningspraxis har kommissionen uppmanat de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (288) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(288)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av stumsvetsrördelar av rostfritt stål av austenitiska standardkvaliteter, motsvarande AISI-typerna 304, 304L, 316, 316L, 316Ti, 321 och 321H och deras motsvarigheter i andra standarder, med en yttre diameter av högst 406,4 mm och med en väggtjocklek av högst 16 mm, med ett Ra-värde för ytjämnheten på högst 0,8 mikrometer, ej avsedda för flänsning, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan. Produkterna klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 23 10 och ex 7307 23 90 (Taric-nummer 7307231015, 7307231025, 7307239015, 7307239025).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Taiwan |
| King Lai Hygienic Materials Co. Ltd | 0,0 | C175 |
| Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd | 5,1 | C176 |
| Alla övriga företag | 12,1 | C999 |
| Folkrepubliken Kina |
| Zhejiang Good Fittings Co. Ltd | 55,3 | C177 |
| Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd | 48,9 | C178 |
| Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd | 30,7 | C179 |
| Jiangsu Judd Pipeline Industry Co. Ltd | 30,7 | C180 |
| Alla övriga samarbetsvilliga företag: |
| Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co. Ltd | 41,9 | C182 |
| Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co. Ltd | 41,9 | C184 |
| Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co. Ltd | 41,9 | C186 |
| Yada Piping Solutions Co. Ltd | 41,9 | C187 |
| Jiangsu Huayang Metal Pipes Co. Ltd | 41,9 | C188 |
| Alla övriga företag | 64,9 | C999 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

Taiwan

King Lai Hygienic Materials Co. Ltd

0,0

C175

Ta Chen Stainless Pipes Co. Ltd

5,1

C176

Alla övriga företag

12,1

C999

Folkrepubliken Kina

Zhejiang Good Fittings Co. Ltd

55,3

C177

Zhejiang Jndia Pipeline Industry Co. Ltd

48,9

C178

Suzhou Yuli Pipeline Industry Co. Ltd

30,7

C179

Jiangsu Judd Pipeline Industry Co. Ltd

30,7

C180

Alla övriga samarbetsvilliga företag:

Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co. Ltd

41,9

C182

Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co. Ltd

41,9

C184

Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co. Ltd

41,9

C186

Yada Piping Solutions Co. Ltd

41,9

C187

Jiangsu Huayang Metal Pipes Co. Ltd

41,9

C188

Alla övriga företag

64,9

C999

3.   Om en ny exporterande tillverkare i Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

| a) | inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (den 1 oktober 2014 till den 30 september 2015), |
| --- | --- |

a)

inte exporterade den produkt som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (den 1 oktober 2014 till den 30 september 2015),

| b) | inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | antingen faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter undersökningsperiodens utgång eller har åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen, kan tabellen i artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, och kommer således att omfattas av den genomsnittliga tullsats som tillämpas för de företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter undersökningsperiodens utgång eller har åtagit sig en oåterkallelig avtalsenlig förpliktelse om att exportera en betydande mängd till unionen, kan tabellen i artikel 1.2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet, och kommer således att omfattas av den genomsnittliga tullsats som tillämpas för de företag som ingick i urvalet.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordföranden

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).

2

(3)  
  EUT C 357, 29.10.2015, s. 5.

3

(4)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 8 september 2015 i mål C-511/13 P, Philips Lighting Poland SA och Philips Lighting BV mot Europeiska unionens råd, Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd, och GE Hungary Ipari és Kereskedelmi Zrt. (GE Hungary Zrt), Osram GmbH, Europeiska kommissionen, ECLI:EU:C:2015:553.

4

(5)  Kommissionens beslut 2013/440/EU av den 20 augusti 2013 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av stumsvetsrördelar av rostfritt stål, även inte färdigbearbetade, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (EUT L 223, 21.8.2013, s. 13).

5

(6)  EU mot Inda Bed Linen (ärende AB-2000-13), punkt 76: ”[...] av användningen av uttrycket ’vägt genomsnitt’, i kombination med användningen av orden ’belopp’ och ’exportörer eller tillverkare’ i plural i artikel 2.2.2 ii i [WTO:s antidumpningsavtal], är det uppenbart att det förutsätts att uppgifter från mer än en exportör eller tillverkare används. Vi finner att den metod för att beräkna beloppen för försäljningskostnader, allmänna kostnader och administrativa kostnader som anges i denna bestämmelse endast kan användas om det finns tillgång till uppgifter från mer än en exportör eller tillverkare.”

6

(7)  Artikel 21.5 i överprövningsorganets rapport, EU – Slutliga antidumpningsåtgärder på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Kina, WT/DS397/AB/RW.

7

(8)  Det bör också påpekas att priserna i den kinesiska stålsektorn i sig är snedvridna på grund av samhällsägda företags verksamhet och olika subventionsordningar. Se bland annat Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU (COM(2016) 155 final, och Subsidies to Chinese Industry: State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy av Usha C. V. Haley och George T. Haley, Oxford University Press, Förenta staterna, av den 25 april 2013.

8

Stål: bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU

Subsidies to Chinese Industry: State Capitalism, Business Strategy and Trade Policy

(9)  Denna metod har godtagits av tribunalen i dess dom av den 16 december 2011 i mål T-423/09, Dashiqiao mot rådet, ECLI:EU:T:2011:764, punkterna 34–50.

9

(*1)  Ingår i Yuli-Judd-gruppen.

*1

(10)  Jämförelsen mellan de liknande produkttyper som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna och den taiwanesiska exporterande tillverkaren, dvs. 45 produkttyper, visar att genomsnittspriserna för sömlösa kinesiska rördelar är omkring 15 % högre jämfört med genomsnittspriserna för svetsade taiwanesiska rördelar. Med tanke på att sömlöst stål är av mycket högre kvalitet och hur kvalitetsaspekten påverkar köpbeslutet konkurrerar produkterna således med varandra, även vid ett test baserat på konkurrenslagstiftningen.

10

(11)  Se webbplatsen för London Metal Exchange, https://www.lme.com/en-gb/metals/non-ferrous/nickel/

11

(*2)  Ingår i Yuli-Judd Group.

*2

(*3)  Ska tillämpas på samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet: Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) Co. Ltd, Kunshan Kinglai Hygienic Materials Co. Ltd, Wifang Huoda Pipe Fittings Manufacture Co. Ltd, Yada Piping Solutions Co. Ltd och Jiangsu Huayang Metal Pipes Co. Ltd.

*3

(*4)  Ska tillämpas på icke samarbetsvilliga företag samt på Shanghai Max Fittings Co. Ltd (ett företag som ursprungligen ingick i urvalet men upphörde att samarbeta).

*4

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/54

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/142

av den 26 januari 2017

om ändring för tvåhundrafemtioåttonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 19 januari 2017 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra en uppgift i den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 januari 2017 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra en uppgift i den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Tillförordnad chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Under rubriken ”Fysiska personer” i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska identifieringsuppgifterna för följande post ändras på följande sätt:

”Malik Muhammad Ishaq (alias Malik Ishaq). Adress: Pakistan. Födelsedatum: omkring 1959. Födelseort: Rahim Yar Khan, provinsen Punjab, Pakistan. Pakistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) Fysisk beskrivning: kraftig kroppsbyggnad, mörk ögonfärg, svart hår, mellanbrun hudfärg, kraftig svart skäggväxt. b) Foto är tillgängligt för införande i INTERPOL-UN Security Council Special Notice. Dag som avses i artikel 2a.4 b: 14.3.2014.” ska ersättas med följande:

”Malik Muhammad Ishaq (alias Malik Ishaq). Adress: Pakistan. Födelsedatum: omkring 1959. Födelseort: Rahim Yar Khan, provinsen Punjab, Pakistan. Pakistansk medborgare. Övriga upplysningar: a) Fysisk beskrivning: kraftig kroppsbyggnad, mörk ögonfärg, svart hår, mellanbrun hudfärg, kraftig svart skäggväxt. b) Foto är tillgängligt för införande i INTERPOL-UN Security Council Special Notice. Dödad i Pakistan den 28.7.2015. Dag som avses i artikel 7d.2 i: 14.3.2014.”

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/56 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/143

av den 26 januari 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 197,9 |
| MA | 130,3 |
| SN | 268,2 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 188,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 205,8 |
| ZZ | 143,0 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 276,3 |
| TR | 243,9 |
| ZZ | 260,1 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,6 |
| MA | 45,0 |
| TN | 60,1 |
| TR | 74,6 |
| ZZ | 55,8 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 83,8 |
| IL | 136,4 |
| JM | 109,0 |
| MA | 83,0 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 77,0 |
| ZZ | 108,4 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 10 80 | CN | 145,5 |
| US | 124,9 |
| ZZ | 135,2 |
| 0808 30 90 | CL | 307,7 |
| CN | 92,7 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 159,7 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

197,9

MA

130,3

SN

268,2

TR

158,7

ZZ

188,8

0707 00 05

MA

80,2

TR

205,8

ZZ

143,0

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

276,3

TR

243,9

ZZ

260,1

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,6

MA

45,0

TN

60,1

TR

74,6

ZZ

55,8

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

83,8

IL

136,4

JM

109,0

MA

83,0

TR

86,8

ZZ

99,8

0805 22 00

IL

139,7

MA

77,0

ZZ

108,4

0805 50 10

EG

85,5

TR

75,8

ZZ

80,7

0808 10 80

CN

145,5

US

124,9

ZZ

135,2

0808 30 90

CL

307,7

CN

92,7

TR

154,0

ZA

84,4

ZZ

159,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/58

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/144

av den 26 januari 2017

om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnats för delperioden januari 2017 genom genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om inrättande av en gemensam organisation av marknaden för jordbruksprodukter och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 (2) innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, vilka delas upp efter ursprungsland och indelas i flera delperioder i enlighet med bilaga I till nämnda genomförandeförordning. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 (2) innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, vilka delas upp efter ursprungsland och indelas i flera delperioder i enlighet med bilaga I till nämnda genomförandeförordning.

| (2) | För de kvoter som avses i artikel 1.1 a–d i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 är den första delperioden januari månad. |
| --- | --- |

(2)

För de kvoter som avses i artikel 1.1 a–d i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 är den första delperioden januari månad.

| (3) | Det framgår av de anmälningar som har gjorts i enlighet med artikel 8 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 att de ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i januari 2017, i enlighet med artikel 4.1 i den genomförandeförordningen, avser en kvantitet som för kvoterna med löpnummer 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4154 och 09.4166 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas, genom att fastställa den tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna för de berörda kvoterna. |
| --- | --- |

(3)

Det framgår av de anmälningar som har gjorts i enlighet med artikel 8 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 att de ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i januari 2017, i enlighet med artikel 4.1 i den genomförandeförordningen, avser en kvantitet som för kvoterna med löpnummer 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4154 och 09.4166 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför fastställas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas, genom att fastställa den tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3), som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna för de berörda kvoterna.

| (4) | Det framgår av de anmälningar som har gjorts att de ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i januari 2017, i enlighet med artikel 4.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, avser en kvantitet som för kvoterna med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 och 09.4153 avser en mängd som är mindre än den tillgängliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(4)

Det framgår av de anmälningar som har gjorts att de ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i januari 2017, i enlighet med artikel 4.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011, avser en kvantitet som för kvoterna med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 och 09.4153 avser en mängd som är mindre än den tillgängliga kvantiteten.

| (5) | Den totala tillgängliga kvantiteten för nästa delperiod för kvoterna med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 och 09.4166 bör också fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011. |
| --- | --- |

(5)

Den totala tillgängliga kvantiteten för nästa delperiod för kvoterna med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 och 09.4166 bör också fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011.

| (6) | För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(6)

För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som omfattas av de kvoter med löpnummer 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4154 och 09.4166 som avses i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 och som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i januari 2017 ska licenser utfärdas för de begärda kvantiteterna justerade med den tilldelningskoefficient som fastställs i bilagan till denna förordning.

2.   De totala tillgängliga kvantiteterna inom de kvoter med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 och 09.4166 som avses i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 för nästa delperiod fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011 av den 7 december 2011 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (EUT L 325, 8.12.2011, s. 6).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

Kvantiteter som ska fördelas för delperioden januari 2017 och tillgängliga kvantiteter för nästa delperiod i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

| a) | Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011








  Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017 | Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden april 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenta staterna | 09.4127 | — (1) | 23 609 399 |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | 9 723 686 |
| Australien | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Andra ursprung | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

a)

Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 a i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017

Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden april 2017 (kg)

Förenta staterna

09.4127

— (1)

23 609 399

Thailand

09.4128

— (1)

9 723 686

Australien

09.4129

— (2)

1 019 000

Andra ursprung

09.4130

— (2)

1 805 000

| b) | Kvot för råris enligt KN-nummer 1006 20 i enlighet med artikel 1.1 b i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011








  Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017 | Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla länder | 09.4148 | — (3) | 1 610 500 |

b)

Kvot för råris enligt KN-nummer 1006 20 i enlighet med artikel 1.1 b i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017

Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2017 (kg)

Alla länder

09.4148

— (3)

1 610 500

| c) | Kvot för brutet ris enligt KN-nummer 1006 40 00 i enlighet med artikel 1.1 c i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011








  Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017 | Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailand | 09.4149 | — (4) | 51 446 110 |
| Australien | 09.4150 | — (4) | 15 205 790 |
| Guyana | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| Förenta staterna | 09.4153 | — (4) | 8 931 576 |
| Andra ursprung | 09.4154 | 15,766653 % | 6 000 002 |

c)

Kvot för brutet ris enligt KN-nummer 1006 40 00 i enlighet med artikel 1.1 c i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017

Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2017 (kg)

Thailand

09.4149

— (4)

51 446 110

Australien

09.4150

— (4)

15 205 790

Guyana

09.4152

— (5)

11 000 000

Förenta staterna

09.4153

— (4)

8 931 576

Andra ursprung

09.4154

15,766653 %

6 000 002

| d) | Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 d i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011








  Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017 | Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2017 (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailand | 09.4112 | 0,740094 % | 0 |
| Förenta staterna | 09.4116 | 1,705665 % | 0 |
| Indien | 09.4117 | 0,966338 % | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 0,722582 % | 0 |
| Andra ursprung | 09.4119 | 0,793650 % | 0 |
| Alla länder | 09.4166 | 0,574956 % | 17 011 014 |

d)

Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 d i genomförandeförordning (EU) nr 1273/2011

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden januari 2017

Total kvantitet som är tillgänglig för delperioden juli 2017 (kg)

Thailand

09.4112

0,740094 %

0

Förenta staterna

09.4116

1,705665 %

0

Indien

09.4117

0,966338 %

0

Pakistan

09.4118

0,722582 %

0

Andra ursprung

09.4119

0,793650 %

0

Alla länder

09.4166

0,574956 %

17 011 014

---

(1)  Ansökningarna avser kvantiteter som understiger eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan således beviljas.

(2)  Ingen tillgänglig kvantitet för denna delperiod.

(3)  Ansökningarna avser kvantiteter som understiger eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan således beviljas.

(4)  Ansökningarna avser kvantiteter som understiger eller är lika med de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan således beviljas.

(5)  Ingen tillämpning av tilldelningskoefficienten för denna delperiod. Ingen ansökan har lämnats in till kommissionen.

---

BESLUT

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/62 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/62

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/145

av den 25 januari 2017

om att med en restriktion behålla hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 14904:2006 Sportbeläggningar – Specifikation för inomhusytor avsedda för olika sporter i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 av den 9 mars 2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (1), särskilt artikel 18.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med förordning (EU) nr 305/2011 ska de harmoniserade standarder som avses i artikel 17 uppfylla kraven i det harmoniserade system som fastställs i eller genom den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med förordning (EU) nr 305/2011 ska de harmoniserade standarder som avses i artikel 17 uppfylla kraven i det harmoniserade system som fastställs i eller genom den förordningen.

| (2) | I mars 2006 antog Europeiska standardiseringskommittén (CEN) den harmoniserade standarden EN 14904:2006 Sportbeläggningar – Specifikation för inomhusytor avsedda för olika sporter. Hänvisningen till standarden offentliggjordes därefter i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(2)

I mars 2006 antog Europeiska standardiseringskommittén (CEN) den harmoniserade standarden EN 14904:2006 Sportbeläggningar – Specifikation för inomhusytor avsedda för olika sporter. Hänvisningen till standarden offentliggjordes därefter i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (3) | Den 21 augusti 2015 framförde Tyskland en formell invändning mot den harmoniserade standarden EN 14904:2006. I den formella invändningen som rör anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden, som gäller metoder och kriterier för bedömning av andra farliga ämnen än formaldehyd eller pentaklorfenol (PCP), begärde Tyskland att hänvisningen till standarden skulle strykas från Europeiska unionens officiella tidning eller begränsas så att anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden uteslöts från hänvisningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 augusti 2015 framförde Tyskland en formell invändning mot den harmoniserade standarden EN 14904:2006. I den formella invändningen som rör anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden, som gäller metoder och kriterier för bedömning av andra farliga ämnen än formaldehyd eller pentaklorfenol (PCP), begärde Tyskland att hänvisningen till standarden skulle strykas från Europeiska unionens officiella tidning eller begränsas så att anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden uteslöts från hänvisningens tillämpningsområde.

| (4) | Enligt Tyskland innehåller standarden inte några harmoniserade metoder för bedömning av de berörda byggprodukternas prestanda i förhållande till väsentliga egenskaper hos andra farliga ämnen än formaldehyd och pentaklorfenol (PCP). I anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden fastställs att ytterligare krav när det gäller farliga ämnen, inbegripet nationella bestämmelser, kan komma att gälla produkter inom standardens tillämpningsområde och att alla dessa måste följas där de är tillämpliga. Tyskland betonade att de enda särskilda klausulerna i standarden som rör farliga ämnen (klausul 5.5 och 5.6) gäller formaldehyd och pentaklorfenol (PCP). |
| --- | --- |

(4)

Enligt Tyskland innehåller standarden inte några harmoniserade metoder för bedömning av de berörda byggprodukternas prestanda i förhållande till väsentliga egenskaper hos andra farliga ämnen än formaldehyd och pentaklorfenol (PCP). I anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden fastställs att ytterligare krav när det gäller farliga ämnen, inbegripet nationella bestämmelser, kan komma att gälla produkter inom standardens tillämpningsområde och att alla dessa måste följas där de är tillämpliga. Tyskland betonade att de enda särskilda klausulerna i standarden som rör farliga ämnen (klausul 5.5 och 5.6) gäller formaldehyd och pentaklorfenol (PCP).

| (5) | Tyskland ansåg att denna brist utgör en överträdelse av artikel 17.3 i förordning (EU) nr 305/2011, eftersom standarden i fråga inte helt uppfyller de krav som fastställs i det berörda mandatet, i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- |

(5)

Tyskland ansåg att denna brist utgör en överträdelse av artikel 17.3 i förordning (EU) nr 305/2011, eftersom standarden i fråga inte helt uppfyller de krav som fastställs i det berörda mandatet, i enlighet med artikel 18.

| (6) | Vidare lyfte Tyskland fram betydelsen av lämplig hantering av utsläpp av sådana andra farliga ämnen, särskilt flyktiga organiska föreningar (VOC), i de harmoniserade standarderna, i synnerhet vad gäller produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Vidare lyfte Tyskland fram betydelsen av lämplig hantering av utsläpp av sådana andra farliga ämnen, särskilt flyktiga organiska föreningar (VOC), i de harmoniserade standarderna, i synnerhet vad gäller produkterna i fråga.

| (7) | Därför begärde Tyskland att hänvisningen till standarden skulle strykas eller begränsas så att anmärkning 1 i bilaga ZA.1 utesluts från dess tillämpningsområde, i syfte att ge medlemsstaterna möjlighet att införa nationella bestämmelser för bedömning av prestanda i förhållande till de väsentliga egenskaperna, vad gäller utsläpp av andra farliga ämnen än formaldehyd och pentaklorfenol (PCP). |
| --- | --- |

(7)

Därför begärde Tyskland att hänvisningen till standarden skulle strykas eller begränsas så att anmärkning 1 i bilaga ZA.1 utesluts från dess tillämpningsområde, i syfte att ge medlemsstaterna möjlighet att införa nationella bestämmelser för bedömning av prestanda i förhållande till de väsentliga egenskaperna, vad gäller utsläpp av andra farliga ämnen än formaldehyd och pentaklorfenol (PCP).

| (8) | Vid bedömningen av huruvida begäran ska tas upp till prövning bör påpekas att om Tysklands alternativa begäran skulle tolkas som en separat begäran, som syftar till att ge medlemsstaterna möjlighet att införa nationella bestämmelser genom vilka ytterligare krav fastställs, skulle en sådan begäran inte fokusera på innehållet i EN 14904:2006 och bör därför anses ogiltig. Eftersom ordalydelsen i begäran tydligt syftar på en begränsning av tillämpningsområdet för hänvisningen till standarden bör Tysklands uttalanden om följderna av en sådan begränsning endast ses som en del av resonemanget i den formella invändningen och behandlas därmed inte separat. |
| --- | --- |

(8)

Vid bedömningen av huruvida begäran ska tas upp till prövning bör påpekas att om Tysklands alternativa begäran skulle tolkas som en separat begäran, som syftar till att ge medlemsstaterna möjlighet att införa nationella bestämmelser genom vilka ytterligare krav fastställs, skulle en sådan begäran inte fokusera på innehållet i EN 14904:2006 och bör därför anses ogiltig. Eftersom ordalydelsen i begäran tydligt syftar på en begränsning av tillämpningsområdet för hänvisningen till standarden bör Tysklands uttalanden om följderna av en sådan begränsning endast ses som en del av resonemanget i den formella invändningen och behandlas därmed inte separat.

| (9) | Enligt artikel 17.3 i förordning (EU) nr 305/2011 ska de harmoniserade standarderna tillhandahålla metoder och kriterier för bedömning av prestandan hos de produkter som dessa omfattar, i förhållande till deras väsentliga egenskaper. Precis som Tyskland har uppgett hänvisar anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till EN 14904:2006 endast till befintliga nationella bestämmelser. I detta avseende uppfyller inte EN 14904:2006 kraven som fastställs i artikel 17.3 i förordning (EU) nr 305/2011. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 17.3 i förordning (EU) nr 305/2011 ska de harmoniserade standarderna tillhandahålla metoder och kriterier för bedömning av prestandan hos de produkter som dessa omfattar, i förhållande till deras väsentliga egenskaper. Precis som Tyskland har uppgett hänvisar anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till EN 14904:2006 endast till befintliga nationella bestämmelser. I detta avseende uppfyller inte EN 14904:2006 kraven som fastställs i artikel 17.3 i förordning (EU) nr 305/2011.

| (10) | Domstolen anger dessutom i sin rättspraxis (3) att medlemsstater inte har rätt att införa nationella bestämmelser för bedömning av prestanda i förhållande till andra väsentliga egenskaper än dem som ingår i de harmoniserade standarderna, när det gäller saluföring eller användning av de byggprodukter som dessa omfattar. Därmed strider innehållet i EN 14904:2006 även mot dessa principer. |
| --- | --- |

(10)

Domstolen anger dessutom i sin rättspraxis (3) att medlemsstater inte har rätt att införa nationella bestämmelser för bedömning av prestanda i förhållande till andra väsentliga egenskaper än dem som ingår i de harmoniserade standarderna, när det gäller saluföring eller användning av de byggprodukter som dessa omfattar. Därmed strider innehållet i EN 14904:2006 även mot dessa principer.

| (11) | Mot bakgrund av detta och med tanke på att förordningar är direkt tillämpliga, bör anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till EN 14904:2006 inte tillämpas, oberoende av resultatet av förfarandet för den formella invändningen. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av detta och med tanke på att förordningar är direkt tillämpliga, bör anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till EN 14904:2006 inte tillämpas, oberoende av resultatet av förfarandet för den formella invändningen.

| (12) | Eftersom att domstolen i sin rättspraxis (4) bekräftar den uttömmande karaktären hos det harmoniserade system som fastställs i eller genom förordning (EU) nr 305/2011 betyder ogiltigförklarandet av anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till EN 14904:2006 inte att medlemsstaterna kan införa nationella bestämmelser för bedömning av prestanda i förhållande till farliga ämnens väsentliga egenskaper, vad gäller utsläpp av andra farliga ämnen än formaldehyd och pentaklorfenol (PCP). |
| --- | --- |

(12)

Eftersom att domstolen i sin rättspraxis (4) bekräftar den uttömmande karaktären hos det harmoniserade system som fastställs i eller genom förordning (EU) nr 305/2011 betyder ogiltigförklarandet av anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till EN 14904:2006 inte att medlemsstaterna kan införa nationella bestämmelser för bedömning av prestanda i förhållande till farliga ämnens väsentliga egenskaper, vad gäller utsläpp av andra farliga ämnen än formaldehyd och pentaklorfenol (PCP).

| (13) | På grundval av innehållet i EN 14904:2006 och uppgifterna från Tyskland, övriga medlemsstater, CEN och branschen samt efter att ha hört de kommittéer som inrättats genom artikel 64 i förordning (EU) nr 305/2011 och artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (5), bör det noteras att inga större invändningar har gjorts mot fortsatt offentliggörande av hänvisningen till standarden i Europeiska unionens officiella tidning. Uteslutandet av anmärkning 1 i bilaga ZA.1 från tillämpningsområdet för hänvisningen som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning har bemötts med oro på grund av den tolkning av domstolens rättspraxis enligt vilken medlemsstater, om de anser att en produkts säkerhet inte är tillräckligt säkerställd, kan fastställa krav som begränsar den fria rörligheten för produkten. Domstolen har redan påpekat att en sådan tolkning skulle ge anledning att ifrågasätta harmoniseringens ändamålsenlighet på detta område (6). |
| --- | --- |

(13)

På grundval av innehållet i EN 14904:2006 och uppgifterna från Tyskland, övriga medlemsstater, CEN och branschen samt efter att ha hört de kommittéer som inrättats genom artikel 64 i förordning (EU) nr 305/2011 och artikel 22 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (5), bör det noteras att inga större invändningar har gjorts mot fortsatt offentliggörande av hänvisningen till standarden i Europeiska unionens officiella tidning. Uteslutandet av anmärkning 1 i bilaga ZA.1 från tillämpningsområdet för hänvisningen som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning har bemötts med oro på grund av den tolkning av domstolens rättspraxis enligt vilken medlemsstater, om de anser att en produkts säkerhet inte är tillräckligt säkerställd, kan fastställa krav som begränsar den fria rörligheten för produkten. Domstolen har redan påpekat att en sådan tolkning skulle ge anledning att ifrågasätta harmoniseringens ändamålsenlighet på detta område (6).

| (14) | Standardens påstådda ofullständighet bör därför inte ses som en tillräcklig anledning för att godta Tysklands första begäran om ett fullständigt återkallande av hänvisningen till standard EN 14904:2006 från Europeiska unionens officiella tidning. Begäran bör därmed avslås. |
| --- | --- |

(14)

Standardens påstådda ofullständighet bör därför inte ses som en tillräcklig anledning för att godta Tysklands första begäran om ett fullständigt återkallande av hänvisningen till standard EN 14904:2006 från Europeiska unionens officiella tidning. Begäran bör därmed avslås.

| (15) | När det gäller den alternativa begäran om att begränsa hänvisningen genom att utesluta anmärkning 1 i bilaga ZA.1 från dess tillämpningsområde, bör det först påpekas, vilket redan framgår, att klausulen inte ska tillämpas, oberoende av resultatet av förfarandet för denna formella invändning. Av tydlighetsskäl är det dock nödvändigt att uttryckligen utesluta den ogiltiga klausulen från hänvisningen. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller den alternativa begäran om att begränsa hänvisningen genom att utesluta anmärkning 1 i bilaga ZA.1 från dess tillämpningsområde, bör det först påpekas, vilket redan framgår, att klausulen inte ska tillämpas, oberoende av resultatet av förfarandet för denna formella invändning. Av tydlighetsskäl är det dock nödvändigt att uttryckligen utesluta den ogiltiga klausulen från hänvisningen.

| (16) | Hänvisningen till EN 14904:2006 bör därför behållas, men det är nödvändigt att införa en restriktion som utesluter anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden från dess tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(16)

Hänvisningen till EN 14904:2006 bör därför behållas, men det är nödvändigt att införa en restriktion som utesluter anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standarden från dess tillämpningsområde.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningen till den harmoniserade standarden EN 14904:2006 Sportbeläggningar – Specifikation för inomhusytor avsedda för olika sporter ska behållas med en restriktion.

Kommissionen ska lägga till följande restriktion i förteckningen över hänvisningar till harmoniserade standarder i Europeiska unionens officiella tidning: ”Anmärkning 1 i bilaga ZA.1 till standard EN 14904:2006 utesluts från tillämpningsområdet för den offentliggjorda hänvisningen”.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 88, 4.4.2011, s. 5.

1

(2)  Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT C 304, 13.12.2006, s. 1). Senaste offentliggörandet: Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv 89/106/EEG (EUT C 398, 28.10.2016, s. 7).

2

(3)  Se särskilt domstolens dom i mål C-100/13 (kommissionen mot Tyskland), punkt 55 ff.

3

kommissionen mot Tyskland

(4)  Se domstolens dom i mål C-100/13 (kommissionen mot Tyskland), punkt 62.

4

kommissionen mot Tyskland

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

5

(6)  Se domstolens dom i mål C-100/13 (kommissionen mot Tyskland), punkt 60.

6

kommissionen mot Tyskland

---

REKOMMENDATIONER

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/65

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2017/146

av den 21 december 2016

angående rättsstatsprincipen i Polen som kompletterar rekommendation (EU) 2016/1374

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen antog den 27 juli 2016 en rekommendation avseende rättsstatsprincipen i Polen (1), där den redogör för farhågorna gällande författningsdomstolens situation och rekommenderar sätt att åtgärda dem. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen antog den 27 juli 2016 en rekommendation avseende rättsstatsprincipen i Polen (1), där den redogör för farhågorna gällande författningsdomstolens situation och rekommenderar sätt att åtgärda dem.

| (2) | Kommissionens rekommendation antogs som ett led i ramen för rättsstatsprincipen (2). I ramen för rättsstatsprincipen redogörs för hur kommissionen kommer att agera i det fall tydliga tecken på ett hot mot rättsstatsprincipen skulle uppstå i en av unionens medlemsstater och vidare ges en beskrivning av vilka principer en rättsstat vilar på. Genom ramen för rättsstatsprincipen lämnas vägledning för en dialog mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten för att förhindra att ett systemhot uppstår mot rättsstatsprincipen som skulle kunna utvecklas till en ”klar risk för allvarligt åsidosättande”, vilket kan leda till att ett förfarande på grundval av artikel 7 i EU-fördraget inleds. När tydliga tecken på systemhot mot rättsstatsprincipen finns i en medlemsstat kan kommissionen inleda en dialog med den aktuella medlemsstaten som ett led i ramen för rättsatsprincipen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens rekommendation antogs som ett led i ramen för rättsstatsprincipen (2). I ramen för rättsstatsprincipen redogörs för hur kommissionen kommer att agera i det fall tydliga tecken på ett hot mot rättsstatsprincipen skulle uppstå i en av unionens medlemsstater och vidare ges en beskrivning av vilka principer en rättsstat vilar på. Genom ramen för rättsstatsprincipen lämnas vägledning för en dialog mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten för att förhindra att ett systemhot uppstår mot rättsstatsprincipen som skulle kunna utvecklas till en ”klar risk för allvarligt åsidosättande”, vilket kan leda till att ett förfarande på grundval av artikel 7 i EU-fördraget inleds. När tydliga tecken på systemhot mot rättsstatsprincipen finns i en medlemsstat kan kommissionen inleda en dialog med den aktuella medlemsstaten som ett led i ramen för rättsatsprincipen.

| (3) | Europeiska unionen bygger på en uppsättning gemensamma värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget), och som innefattar respekten för rättsstaten. Kommissionen ansvarar, utöver sin uppgift att säkerställa efterlevnaden av EU-rätten, också tillsammans med Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna som garant för unionens gemensamma värden. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska unionen bygger på en uppsättning gemensamma värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget), och som innefattar respekten för rättsstaten. Kommissionen ansvarar, utöver sin uppgift att säkerställa efterlevnaden av EU-rätten, också tillsammans med Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna som garant för unionens gemensamma värden.

| (4) | EU-domstolens och Europadomstolens rättspraxis, samt dokument från Europarådet, som bl.a. bygger på sakkunskap från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen), ger en icke-uttömmande förteckning över dessa principer och definierar därmed rättsstatsprincipens centrala betydelse som ett gemensamt värde i unionen i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget. Bland dessa grundsatser återfinns lagenlighet, som förutsätter att lagar stiftas i en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk process, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, oberoende och opartiska domstolar, effektiv rättslig prövning, med bl.a. respekt för grundläggande rättigheter, samt likhet inför lagen (3). Förutom att upprätthålla dessa principer och värden är statliga institutioner även förpliktade till lojalt samarbete. |
| --- | --- |

(4)

EU-domstolens och Europadomstolens rättspraxis, samt dokument från Europarådet, som bl.a. bygger på sakkunskap från Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen), ger en icke-uttömmande förteckning över dessa principer och definierar därmed rättsstatsprincipens centrala betydelse som ett gemensamt värde i unionen i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget. Bland dessa grundsatser återfinns lagenlighet, som förutsätter att lagar stiftas i en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk process, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, oberoende och opartiska domstolar, effektiv rättslig prövning, med bl.a. respekt för grundläggande rättigheter, samt likhet inför lagen (3). Förutom att upprätthålla dessa principer och värden är statliga institutioner även förpliktade till lojalt samarbete.

| (5) | I sin rekommendation av den 27 juli 2016 förklarade kommissionen omständigheterna för sitt beslut av den 13 januari 2016 att undersöka situationen med stöd av ramen för rättsstatsprincipen och för det yttrande den antog den 1 juni 2016 om rättsstatsprincipen i Polen. I rekommendationen förklarades även att åsiktsutbytet mellan kommissionen och den polska regeringen inte hade lett till någon lösning i fråga om de farhågor som kommissionen pekat på. |
| --- | --- |

(5)

I sin rekommendation av den 27 juli 2016 förklarade kommissionen omständigheterna för sitt beslut av den 13 januari 2016 att undersöka situationen med stöd av ramen för rättsstatsprincipen och för det yttrande den antog den 1 juni 2016 om rättsstatsprincipen i Polen. I rekommendationen förklarades även att åsiktsutbytet mellan kommissionen och den polska regeringen inte hade lett till någon lösning i fråga om de farhågor som kommissionen pekat på.

| (6) | I sin rekommendation fann kommissionen att ett systemhot förelåg mot rättsstatsprincipen i Polen och rekommenderade de polska myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att brådskande komma till rätta med detta hot. |
| --- | --- |

(6)

I sin rekommendation fann kommissionen att ett systemhot förelåg mot rättsstatsprincipen i Polen och rekommenderade de polska myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att brådskande komma till rätta med detta hot.

| (7) | Kommissionen rekommenderade särskilt de polska myndigheterna att a) till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015, enligt vilka de tre domare som lagenligt utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod ska kunna tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen, och att de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämndes under sejmens 8:e mandatperiod inte ska tillträda som domare, b) offentliggöra och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 och se till att offentliggörandet av framtida utslag sker automatiskt och inte är avhängigt beslut av den verkställande eller lagstiftande makten, c) se till att eventuella reformer av lagen om författningsdomstolen respekterar utslagen från författningsdomstolen, däribland utslagen av den 3 och den 9 december 2015 och utslaget av den 9 mars 2016, och till fullo tar Venedigkommissionens yttrande i beaktande, och säkerställa att författningsdomstolens verkningsfullhet som garant för konstitutionen inte undergrävs av krav, d) säkerställa att författningsdomstolen kan pröva författningsenligheten hos den nya lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen innan den träder i kraft och offentliggöra och till fullo genomföra domstolens utslag i detta avseende, e) avstå från åtgärder och offentliga uttalanden som kan undergräva författningsdomstolens legitimitet och verkningsfullhet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen rekommenderade särskilt de polska myndigheterna att a) till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015, enligt vilka de tre domare som lagenligt utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod ska kunna tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen, och att de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämndes under sejmens 8:e mandatperiod inte ska tillträda som domare, b) offentliggöra och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 och se till att offentliggörandet av framtida utslag sker automatiskt och inte är avhängigt beslut av den verkställande eller lagstiftande makten, c) se till att eventuella reformer av lagen om författningsdomstolen respekterar utslagen från författningsdomstolen, däribland utslagen av den 3 och den 9 december 2015 och utslaget av den 9 mars 2016, och till fullo tar Venedigkommissionens yttrande i beaktande, och säkerställa att författningsdomstolens verkningsfullhet som garant för konstitutionen inte undergrävs av krav, d) säkerställa att författningsdomstolen kan pröva författningsenligheten hos den nya lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen innan den träder i kraft och offentliggöra och till fullo genomföra domstolens utslag i detta avseende, e) avstå från åtgärder och offentliga uttalanden som kan undergräva författningsdomstolens legitimitet och verkningsfullhet.

| (8) | Kommissionen uppmanade den polska regeringen att lösa de problem som fastställts i rekommendationen inom tre månader och att meddela kommissionen om de mått och steg som vidtagits i detta avseende. Kommissionen framförde att den stod redo att fortsätta en konstruktiv dialog med den polska regeringen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen uppmanade den polska regeringen att lösa de problem som fastställts i rekommendationen inom tre månader och att meddela kommissionen om de mått och steg som vidtagits i detta avseende. Kommissionen framförde att den stod redo att fortsätta en konstruktiv dialog med den polska regeringen.

| (9) | Den 30 juli 2016 undertecknade Polens president lagen av den 22 juli 2016 som offentliggjordes i Polens författningssamling den 1 augusti 2016. |
| --- | --- |

(9)

Den 30 juli 2016 undertecknade Polens president lagen av den 22 juli 2016 som offentliggjordes i Polens författningssamling den 1 augusti 2016.

| (10) | Den 11 augusti 2016 meddelade författningsdomstolen ett utslag om lagen av den 22 juli 2016 (4). I utslaget fastslås att ett antal bestämmelser i lagen, av vilka samtliga även kommissionen utpekat som problematiska i sin rekommendation, är författningsstridiga. Skälen till författningsstridigheten var särskilt principerna om maktdelning (5), om domstolars oberoende av andra delar av statsmakten (5), om domares oberoende (6) samt principen om offentliga institutioners integritet och verkningsfullhet (7). Den polska regeringen har dock inte erkänt giltigheten av detta utslag och inte offentliggjort det i Polens författningssamling. |
| --- | --- |

(10)

Den 11 augusti 2016 meddelade författningsdomstolen ett utslag om lagen av den 22 juli 2016 (4). I utslaget fastslås att ett antal bestämmelser i lagen, av vilka samtliga även kommissionen utpekat som problematiska i sin rekommendation, är författningsstridiga. Skälen till författningsstridigheten var särskilt principerna om maktdelning (5), om domstolars oberoende av andra delar av statsmakten (5), om domares oberoende (6) samt principen om offentliga institutioners integritet och verkningsfullhet (7). Den polska regeringen har dock inte erkänt giltigheten av detta utslag och inte offentliggjort det i Polens författningssamling.

| (11) | Den 16 augusti 2016 offentliggjorde den polska regeringen 21 utslag från domstolen som meddelats under perioden 6 april 2016–19 juli 2016. Offentliggörandet av dessa utslag förefaller ha grundats på artikel 89 i lagen av den 22 juli 2016, enligt vilken ”Utslag som domstolen före den 20 juli 2016 har meddelat i strid med lagen av den 25 juni 2015 om författningsdomstolen ska offentliggöras inom 30 dagar från ikraftträdandet av denna lag, med undantag för utslag som rör normativa rättsakter som har upphört att gälla.” Denna bestämmelse ingick bland dem som författningsdomstolen förklarade som författningsstridiga i sitt utslag av den 11 augusti 2016. Dessutom har regeringen varken offentliggjort utslagen av den 9 mars 2016 och den 11 augusti 2016 eller de 16 utslag som meddelats efter den 11 augusti 2016. |
| --- | --- |

(11)

Den 16 augusti 2016 offentliggjorde den polska regeringen 21 utslag från domstolen som meddelats under perioden 6 april 2016–19 juli 2016. Offentliggörandet av dessa utslag förefaller ha grundats på artikel 89 i lagen av den 22 juli 2016, enligt vilken ”Utslag som domstolen före den 20 juli 2016 har meddelat i strid med lagen av den 25 juni 2015 om författningsdomstolen ska offentliggöras inom 30 dagar från ikraftträdandet av denna lag, med undantag för utslag som rör normativa rättsakter som har upphört att gälla.” Denna bestämmelse ingick bland dem som författningsdomstolen förklarade som författningsstridiga i sitt utslag av den 11 augusti 2016. Dessutom har regeringen varken offentliggjort utslagen av den 9 mars 2016 och den 11 augusti 2016 eller de 16 utslag som meddelats efter den 11 augusti 2016.

| (12) | Den 18 augusti 2016 meddelade den polska åklagarmyndigheten att den hade inlett en brottsutredning mot författningsdomstolens president för att denne inte låtit de i december 2015 av den nyvalda kammaren utnämnda tre domarna tillträda sina domarämbeten. |
| --- | --- |

(12)

Den 18 augusti 2016 meddelade den polska åklagarmyndigheten att den hade inlett en brottsutredning mot författningsdomstolens president för att denne inte låtit de i december 2015 av den nyvalda kammaren utnämnda tre domarna tillträda sina domarämbeten.

| (13) | Den 14 september 2016 antog Europaparlamentet en resolution om situationen i Polen (8) och uppmanade bl.a. den polska regeringen att samarbeta med kommissionen såsom det förutsätts i den fördragsfästa principen om lojalt samarbete, och uppmanade den att använda de tre månader som den fått på sig av kommissionen att få med alla partier som finns företrädda i den polska sejmen i arbetet med att finna en kompromisslösning på den aktuella konstitutionella krisen, med full aktning för Venedigkommissionens yttrande och kommissionens rekommendation. |
| --- | --- |

(13)

Den 14 september 2016 antog Europaparlamentet en resolution om situationen i Polen (8) och uppmanade bl.a. den polska regeringen att samarbeta med kommissionen såsom det förutsätts i den fördragsfästa principen om lojalt samarbete, och uppmanade den att använda de tre månader som den fått på sig av kommissionen att få med alla partier som finns företrädda i den polska sejmen i arbetet med att finna en kompromisslösning på den aktuella konstitutionella krisen, med full aktning för Venedigkommissionens yttrande och kommissionens rekommendation.

| (14) | Den 30 september 2016 lade en grupp ledamöter i sejmen fram ett nytt lagförslag om domares ställning i författningsdomstolen. Förslaget innehåller bestämmelser om domarnas rättigheter och skyldigheter, förfarandet för utnämning av domare i domstolen, deras ämbetstid och när denna löper ut och frågor rörande immunitet, personlig integritet och personligt ansvar samt disciplinära åtgärder. |
| --- | --- |

(14)

Den 30 september 2016 lade en grupp ledamöter i sejmen fram ett nytt lagförslag om domares ställning i författningsdomstolen. Förslaget innehåller bestämmelser om domarnas rättigheter och skyldigheter, förfarandet för utnämning av domare i domstolen, deras ämbetstid och när denna löper ut och frågor rörande immunitet, personlig integritet och personligt ansvar samt disciplinära åtgärder.

| (15) | Den 14 oktober 2016 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om lagen av den 22 juli 2016 (9). I yttrandet konstaterades att lagen innehåller vissa förbättringar jämfört med lagen av den 22 december 2015 som hade varit föremål för Venedigkommissionens yttrande från mars 2016. Venedigkommissionen ansåg emellertid att förbättringarna är alltför begränsade, eftersom andra bestämmelser i lagen i den form den antagits avsevärt skulle försena och hindra domstolens arbete, och eventuellt göra det verkningslöst, samt undergräva dess oberoende genom att alltför stor lagstiftningsmässig och verkställande kontroll skulle införas över dess verksamhet. Bland dessa andra bestämmelser återfinns exempelvis sådana om uppskjutande av mål i upp till sex månader på begäran av fyra domare, om att riksåklagaren kan blockera en förhandling genom att inte närvara, eller om att vilandeförklara alla institutionella mål i sex månader, följt av en omregistrering. I yttrandet kritiserades också systemet med att för Polens president föreslå kandidater till ämbetet som författningsdomstolens president, vilket skulle kunna leda till en situation där en utnämnd kandidat inte har stöd av ett betydande antal av domarna. Dessutom har premiärministerns kansli utan konstitutionell eller rättslig grund avsett att kontrollera giltigheten av domstolens utslag genom att vägra att offentliggöra dem. I yttrandet betonades också att problemet med utnämningen av domare inte har lösts såsom rekommenderades och att genomförandet av den bestämmelse i lagen av den 22 juli 2016 enligt vilken författningsdomstolens president ska tilldela mål till de domare som utnämndes i december strider mot författningsdomstolens utslag, som är allmänt bindande och därmed bindande för alla statliga myndigheter, däribland författningsdomstolen och dess president. Slutsatsen i yttrandet var att det polska parlamentet genom att anta lagen har påtagit sig befogenheter i fråga om författningsgranskning som inte tillkommer det när det agerar i egenskap av ordinarie lagstiftare. I yttrandet ansågs att det polska parlamentet och regeringen fortsatte att göra anspråk på författningsdomstolens ställning som slutlig instans i författningsfrågor och gav sig själva denna befogenhet: de skapade nya hinder som motverkade domstolens funktionsduglighet och agerade för att ytterligare undergräva dess oberoende. Genom att förlänga den konstitutionella krisen lade de enligt yttrandet hinder i vägen för författningsdomstolen, som inte kan spela sin författningsenliga roll som väktare av demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. Den polska regeringen beslutade att inte delta i Venedigkommissionens möte den 14 oktober 2016, eftersom den ansåg att Venedigkommissionens yttrande var ensidigt och inte tog hänsyn till regeringens ståndpunkt. |
| --- | --- |

(15)

Den 14 oktober 2016 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om lagen av den 22 juli 2016 (9). I yttrandet konstaterades att lagen innehåller vissa förbättringar jämfört med lagen av den 22 december 2015 som hade varit föremål för Venedigkommissionens yttrande från mars 2016. Venedigkommissionen ansåg emellertid att förbättringarna är alltför begränsade, eftersom andra bestämmelser i lagen i den form den antagits avsevärt skulle försena och hindra domstolens arbete, och eventuellt göra det verkningslöst, samt undergräva dess oberoende genom att alltför stor lagstiftningsmässig och verkställande kontroll skulle införas över dess verksamhet. Bland dessa andra bestämmelser återfinns exempelvis sådana om uppskjutande av mål i upp till sex månader på begäran av fyra domare, om att riksåklagaren kan blockera en förhandling genom att inte närvara, eller om att vilandeförklara alla institutionella mål i sex månader, följt av en omregistrering. I yttrandet kritiserades också systemet med att för Polens president föreslå kandidater till ämbetet som författningsdomstolens president, vilket skulle kunna leda till en situation där en utnämnd kandidat inte har stöd av ett betydande antal av domarna. Dessutom har premiärministerns kansli utan konstitutionell eller rättslig grund avsett att kontrollera giltigheten av domstolens utslag genom att vägra att offentliggöra dem. I yttrandet betonades också att problemet med utnämningen av domare inte har lösts såsom rekommenderades och att genomförandet av den bestämmelse i lagen av den 22 juli 2016 enligt vilken författningsdomstolens president ska tilldela mål till de domare som utnämndes i december strider mot författningsdomstolens utslag, som är allmänt bindande och därmed bindande för alla statliga myndigheter, däribland författningsdomstolen och dess president. Slutsatsen i yttrandet var att det polska parlamentet genom att anta lagen har påtagit sig befogenheter i fråga om författningsgranskning som inte tillkommer det när det agerar i egenskap av ordinarie lagstiftare. I yttrandet ansågs att det polska parlamentet och regeringen fortsatte att göra anspråk på författningsdomstolens ställning som slutlig instans i författningsfrågor och gav sig själva denna befogenhet: de skapade nya hinder som motverkade domstolens funktionsduglighet och agerade för att ytterligare undergräva dess oberoende. Genom att förlänga den konstitutionella krisen lade de enligt yttrandet hinder i vägen för författningsdomstolen, som inte kan spela sin författningsenliga roll som väktare av demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. Den polska regeringen beslutade att inte delta i Venedigkommissionens möte den 14 oktober 2016, eftersom den ansåg att Venedigkommissionens yttrande var ensidigt och inte tog hänsyn till regeringens ståndpunkt.

| (16) | Den 26 oktober 2016 lade en grupp ledamöter i sejmen fram ett nytt lagstiftningsförslag angående organisationen av och förfarandena inför författningsdomstolen. Förslaget innehåller detaljerade bestämmelser om organisationen av och förfarandena inför författningsdomstolen, däribland nya regler om val av domstolens president och vice president. Förslaget kompletterar det lagstiftningsförslag om domares ställning i författningsdomstolen, som lades fram för sejmen den 30 september 2016 (se ovan); båda lagstiftningsförslagen är nära förbundna med varandra och är avsedda att ersätta lagen av den 22 juli 2016. |
| --- | --- |

(16)

Den 26 oktober 2016 lade en grupp ledamöter i sejmen fram ett nytt lagstiftningsförslag angående organisationen av och förfarandena inför författningsdomstolen. Förslaget innehåller detaljerade bestämmelser om organisationen av och förfarandena inför författningsdomstolen, däribland nya regler om val av domstolens president och vice president. Förslaget kompletterar det lagstiftningsförslag om domares ställning i författningsdomstolen, som lades fram för sejmen den 30 september 2016 (se ovan); båda lagstiftningsförslagen är nära förbundna med varandra och är avsedda att ersätta lagen av den 22 juli 2016.

| (17) | Den 27 oktober 2016 besvarade den polska regeringen – inom den tremånadersfrist som anges i rekommendationen – kommissionens rekommendation. I svaret avvisas på alla punkter den ståndpunkt som kommer till uttryck i rekommendationen och några nya åtgärder anges inte för att bemöta de farhågor i fråga om rättsstatsprincipen som kommissionen pekar på. |
| --- | --- |

(17)

Den 27 oktober 2016 besvarade den polska regeringen – inom den tremånadersfrist som anges i rekommendationen – kommissionens rekommendation. I svaret avvisas på alla punkter den ståndpunkt som kommer till uttryck i rekommendationen och några nya åtgärder anges inte för att bemöta de farhågor i fråga om rättsstatsprincipen som kommissionen pekar på.

| (18) | Den 31 oktober 2016 antog FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna sina avslutande iakttagelser avseende den sjunde periodiska rapporten om Polen. Den uttryckte sin oro över lagstiftningsreformernas negativa verkningar, bl.a. ändringarna av lagen om författningsdomstolen från november och december 2015 och juli 2016 samt åsidosättandet av författningsdomstolens utslag, författningsdomstolens funktion och oberoende och konventionens genomförande. Kommittén uttryckte också sin oro över premiärministerns vägran att offentliggöra författningsdomstolens utslag från mars och augusti 2016 och regeringens bemödanden att ändra domstolens sammansättning på sätt som domstolen har ansett strida mot författningen, och över de rättsliga förfaranden som inletts mot författningsdomstolens president för påstått maktmissbruk. Kommittén drog slutsatsen att Polen bör säkerställa respekten för och skyddet av författningsdomstolens och dess domares integritet och oberoende och säkerställa genomförandet av alla dess utslag. Kommittén anmodade Polen att omedelbart offentliggöra alla författningsdomstolens utslag, att avstå från att införa åtgärder som lägger hinder i vägen för domstolens funktionsduglighet och att säkerställa dels ett öppet och opartiskt förfarande vid utnämningen av domstolens ledamöter och dels deras oavsättlighet, vilket uppfyller alla krav på laglighet enligt nationell och internationell rätt. |
| --- | --- |

(18)

Den 31 oktober 2016 antog FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna sina avslutande iakttagelser avseende den sjunde periodiska rapporten om Polen. Den uttryckte sin oro över lagstiftningsreformernas negativa verkningar, bl.a. ändringarna av lagen om författningsdomstolen från november och december 2015 och juli 2016 samt åsidosättandet av författningsdomstolens utslag, författningsdomstolens funktion och oberoende och konventionens genomförande. Kommittén uttryckte också sin oro över premiärministerns vägran att offentliggöra författningsdomstolens utslag från mars och augusti 2016 och regeringens bemödanden att ändra domstolens sammansättning på sätt som domstolen har ansett strida mot författningen, och över de rättsliga förfaranden som inletts mot författningsdomstolens president för påstått maktmissbruk. Kommittén drog slutsatsen att Polen bör säkerställa respekten för och skyddet av författningsdomstolens och dess domares integritet och oberoende och säkerställa genomförandet av alla dess utslag. Kommittén anmodade Polen att omedelbart offentliggöra alla författningsdomstolens utslag, att avstå från att införa åtgärder som lägger hinder i vägen för domstolens funktionsduglighet och att säkerställa dels ett öppet och opartiskt förfarande vid utnämningen av domstolens ledamöter och dels deras oavsättlighet, vilket uppfyller alla krav på laglighet enligt nationell och internationell rätt.

| (19) | Den 7 november 2016 meddelade författningsdomstolen ett utslag om författningsenligheten hos bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om val av författningsdomstolens president och vice president (10). Noteras bör att då tre av domstolens domare vägrade att delta i prövningen (11) och mot bakgrund av att de tre domare som lagenligt utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte hade tillträtt sina domarämbeten i domstolen, var författningsdomstolen tvingad att ändra sin sammansättning från plenum till en sammansättning med fem domare. Författningsdomstolen har sedan den 11 augusti 2016 inte kunnat meddela utslag i plenum. Den 10 november 2016 fick prövningen av ett mål i plenum ajourneras eftersom beslutförhet i plenum inte kunde uppnås. Den 30 november och 8 december 2016 misslyckades dessutom domstolens generalförsamling med att anta en resolution om förslag till kandidater till ämbetet som president för författningsdomstolen eftersom den domförhet som föreskrivs i lag inte kunde uppnås. |
| --- | --- |

(19)

Den 7 november 2016 meddelade författningsdomstolen ett utslag om författningsenligheten hos bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om val av författningsdomstolens president och vice president (10). Noteras bör att då tre av domstolens domare vägrade att delta i prövningen (11) och mot bakgrund av att de tre domare som lagenligt utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte hade tillträtt sina domarämbeten i domstolen, var författningsdomstolen tvingad att ändra sin sammansättning från plenum till en sammansättning med fem domare. Författningsdomstolen har sedan den 11 augusti 2016 inte kunnat meddela utslag i plenum. Den 10 november 2016 fick prövningen av ett mål i plenum ajourneras eftersom beslutförhet i plenum inte kunde uppnås. Den 30 november och 8 december 2016 misslyckades dessutom domstolens generalförsamling med att anta en resolution om förslag till kandidater till ämbetet som president för författningsdomstolen eftersom den domförhet som föreskrivs i lag inte kunde uppnås.

| (20) | Den 1 december 2016 antog senaten lagen av den 30 november 2016 om domares rättsliga ställning i författningsdomstolen (nedan kallad lagen om domares ställning). |
| --- | --- |

(20)

Den 1 december 2016 antog senaten lagen av den 30 november 2016 om domares rättsliga ställning i författningsdomstolen (nedan kallad lagen om domares ställning).

| (21) | Den 2 december 2016 antog senaten lagen av den 30 november 2016 om organisation och förfaranden inför författningsdomstolen (nedan kallad lagen om organsation och förfaranden). |
| --- | --- |

(21)

Den 2 december 2016 antog senaten lagen av den 30 november 2016 om organisation och förfaranden inför författningsdomstolen (nedan kallad lagen om organsation och förfaranden).

| (22) | Den 14 december 2016 höll Europaparlamentet en debatt om rättsstatsläget i Polen. Under debatten uppmanade kommissionen enträget de polska myndigheterna att inte sätta de nya lagarna i kraft innan författningsdomstolen hade haft möjlighet att granska deras förenlighet med författningen. |
| --- | --- |

(22)

Den 14 december 2016 höll Europaparlamentet en debatt om rättsstatsläget i Polen. Under debatten uppmanade kommissionen enträget de polska myndigheterna att inte sätta de nya lagarna i kraft innan författningsdomstolen hade haft möjlighet att granska deras förenlighet med författningen.

| (23) | Den 15 december 2016 antog senaten lagen av den 13 december 2016 om tillämpning av lagen om organisation och förfaranden och lagen om domares ställning (nedan kallad genomförandelagen). |
| --- | --- |

(23)

Den 15 december 2016 antog senaten lagen av den 13 december 2016 om tillämpning av lagen om organisation och förfaranden och lagen om domares ställning (nedan kallad genomförandelagen).

| (24) | Den 19 december 2016 undertecknade Polens president de tre ovan nämnda lagarna som därefter offentliggjordes i Polens författningssamling. Samma dag utnämnde Polens president domaren Julia Przyłębska – en domare utnämnd av den nya sejmen – till tillförordnad president i författningsdomstolen. |
| --- | --- |

(24)

Den 19 december 2016 undertecknade Polens president de tre ovan nämnda lagarna som därefter offentliggjordes i Polens författningssamling. Samma dag utnämnde Polens president domaren Julia Przyłębska – en domare utnämnd av den nya sejmen – till tillförordnad president i författningsdomstolen.

| (25) | Den 20 december 2016 lät Julia Przyłębska de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod att tillträda sina domarämbeten i domstolen och sammankallade ett möte i generalförsamlingen samma dag. Eftersom kallelsen kom med så kort varsel begärde en domare som var förhindrad att delta att sammanträdet skulle skjutas upp till nästkommande dag. Julia Przyłębska avslog denna begäran och sju andra domare deltog heller inte i sammanträdet. Endast sex domare, däribland de tre rättsstridigt utnämnda domarna, deltog i detta sammanträde och valde två kandidater, Julia Przyłębska och Mariusz Muszyński, som föreslogs som kandidater för Polens president. |
| --- | --- |

(25)

Den 20 december 2016 lät Julia Przyłębska de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod att tillträda sina domarämbeten i domstolen och sammankallade ett möte i generalförsamlingen samma dag. Eftersom kallelsen kom med så kort varsel begärde en domare som var förhindrad att delta att sammanträdet skulle skjutas upp till nästkommande dag. Julia Przyłębska avslog denna begäran och sju andra domare deltog heller inte i sammanträdet. Endast sex domare, däribland de tre rättsstridigt utnämnda domarna, deltog i detta sammanträde och valde två kandidater, Julia Przyłębska och Mariusz Muszyński, som föreslogs som kandidater för Polens president.

| (26) | Den 21 december 2016 utnämnde Polens president domaren Julia Przyłębska till tillförordnad president i författningsdomstolen. |
| --- | --- |

(26)

Den 21 december 2016 utnämnde Polens president domaren Julia Przyłębska till tillförordnad president i författningsdomstolen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Republiken Polen bör vederbörligen beakta kommissionens analys nedan och vidta de åtgärder som anges i avsnitt 7 i föreliggande rekommendation så att de identifierade problemen kan lösas inom den satta tidsfristen. |
| --- | --- |

1.

1.   REKOMMENDATIONENS RÄCKVIDD

| 2. | Föreliggande rekommendation kompletterar rekommendationen av den 27 juli 2016. Den undersöker vilka av farhågorna i den förra rekommendationen som har åtgärdats, räknar upp kvarstående farhågor och redogör för ett antal nya sedan dess uppkomna farhågor som kommissionen har avseende rättsstatsprincipen i Polen. På denna grundval framför kommissionen rekommendationer till de polska myndigheterna om hur de kan åtgärda dessa farhågor. Farhågorna avser följande frågor:






  1) | Utnämningen av domare i författningsdomstolen och det uteblivna genomförandet av författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015 samt den 11 augusti 2016 i dessa frågor. |
| --- | --- | --- |

2.

1)

Utnämningen av domare i författningsdomstolen och det uteblivna genomförandet av författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015 samt den 11 augusti 2016 i dessa frågor.

| 2) | Det uteblivna offentliggörandet och genomförandet av ett antal utslag från författningsdomstolen sedan mars 2016, bland annat utslagen av den 9 mars och den 11 augusti rörande lagstiftningsakter om författningsdomstolen. |
| --- | --- |

2)

Det uteblivna offentliggörandet och genomförandet av ett antal utslag från författningsdomstolen sedan mars 2016, bland annat utslagen av den 9 mars och den 11 augusti rörande lagstiftningsakter om författningsdomstolen.

| 3) | Författningsdomstolens funktionsduglighet och verkningsfullhet med avseende på prövningen av ny lagstiftnings författningsenlighet, i synnerhet med avseende på den nyligen antagna lagen om författningsdomstolen, i synnerhet lagen om domares ställning, lagen om organisation och förfaranden samt genomförandelagen. |
| --- | --- |

3)

Författningsdomstolens funktionsduglighet och verkningsfullhet med avseende på prövningen av ny lagstiftnings författningsenlighet, i synnerhet med avseende på den nyligen antagna lagen om författningsdomstolen, i synnerhet lagen om domares ställning, lagen om organisation och förfaranden samt genomförandelagen.

| 4) | Vilka regler som är tillämpliga vid urval av kandidater till ämbetet som författningsdomstolens president och vice president och vid utnämning av en tillförordnad president för författningsdomstolen i lagen om organisation och förfaranden samt genomförandelagen. |
| --- | --- |

4)

Vilka regler som är tillämpliga vid urval av kandidater till ämbetet som författningsdomstolens president och vice president och vid utnämning av en tillförordnad president för författningsdomstolen i lagen om organisation och förfaranden samt genomförandelagen.

2.   UTNÄMNING AV DOMARE I FÖRFATTNINGSDOMSTOLEN

| 3. | I sin rekommendation av den 27 juli 2016 (12) rekommenderade kommissionen de polska myndigheterna att till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015, enligt vilka de tre domare som lagenligt utsågs i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod ska kunna tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen, och att de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod inte ska tillträda som domare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vad gäller lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen, konstaterade kommissionen att denna lag strider mot författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december. Enligt artikel 90 (13) ska författningsdomstolens president fördela mål till alla domare som har avlagt ed inför Polens president, men som ännu inte har tillträtt domarämbetet. Denna bestämmelse synes vara avsedd för situationen med de tre domare som utnämndes rättsstridigt under sejmens 8:e mandatperiod i december 2015. Den skulle göra det möjligt för dessa domare att tillträda sina domarämbeten med hjälp av de vakanser för vilka den föregående kammaren redan lagenligt utnämnt tre domare, i enlighet med vad som fastslagits i utslagen av den 3 och den 9 december 2015. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I sitt utslag av den 11 augusti 2016 slog författningsdomstolen fast att artikel 90 i lagen av den 22 juli 2016 stred mot författningen och Venedigkommissionen bekräftade i sitt yttrande av den 14 oktober 2016 att denna bestämmelse inte överensstämmer med rättsstatsprincipen (14). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den polska regeringen vidhåller dock sin vägran att erkänna giltigheten av utslaget av den 11 augusti 2016 och att offentliggöra det i Polens författningssamling (se avsnitt 3 nedan). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Därtill kommer att den nya lagen om domares ställning återinför en bestämmelse (15) som liknar artikel 90 i lagen av den 22 juli 2016, som i utslaget av den 11 augusti 2016 förklarats strida mot författningen. På samma sätt återfinns bestämmelser som syftar till att ge en liknande verkan i lagen om organisation och förfaranden (16) och i genomförandelagen (17). |
| --- | --- |

7.

| 8. | I sitt svar av den 27 oktober 2016 anser den polska regeringen att författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015 inte specificerade vilka domare som skulle tillträda domarämbetet och menar att sejmens nyvalda kammare lagenligt utnämnde de fem domarna i december 2015. Detta argument väcker allvarliga farhågor gällande rättsstatsprincipen, eftersom det fråntar de två utslagen från december all verkan och strider mot det argument som författningsdomstolen upprepade gånger har fört fram, bland annat i utslaget av den 11 augusti 2016. Svaret innebär att situationen, med eller utan författningsdomstolens utslag, skulle förbli densamma. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I svaret medges att författningsdomstolen i domslutet till utslaget av den 3 december 2015 behandlade Polens presidents skyldighet att omedelbart motta edsavläggelse av en domare som sejmen valt till författningsdomstolen. Dock framförs synpunkten att nämnda utslag inte kan förplikta andra myndigheter att tillämpa bestämmelser på det sätt som anges i ett visst fall. Denna tolkning begränsar verkan av utslagen av den 3 och den 9 december 2015 till att endast innebära en skyldighet för regeringen att offentliggöra dem, men skulle medföra att all ytterligare rättslig och operativ verkan förfaller, särskilt vad avser den polske presidentens skyldighet att motta de aktuella domarnas edsavläggelse. Denna tolkning strider mot principen om lojalt samarbete mellan statliga organ som, i enlighet med vad som framhålls i yttrandena från Venedigkommissionen, är en nödvändig konstitutionell förutsättning i en demokratisk stat som styrs av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommissionen konstaterar vidare att även Venedigkommissionen anser att en lösning av den nuvarande tvisten om författningsdomstolens sammansättning ”måste bygga på skyldigheten att efterleva och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag” och ”därför uppmanar samtliga statliga organ, och i synnerhet sejmen, att till fullo efterleva och genomföra utslagen” (18). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommissionen anser sammanfattningsvis att de polska myndigheterna bör respektera och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015. Enligt dessa utslag ska de statliga institutionerna lojalt samarbeta i syfte att, i överensstämmelse med rättsstatsprincipen, säkerställa att de tre domare som utnämnts under sejmens 7:e mandatperiod kan tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen och att de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod inte tillträder. De relevanta bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen väcker allvarliga farhågor i fråga om rättsstatsprincipen och har genom författningsdomstolens utslag av den 11 augusti 2016 förklarats författningsstridiga. Även detta utslag bör respekteras, offentliggöras och genomföras av de polska myndigheterna. Dessutom är bestämmelser (19) som syftar till att uppnå ett liknande resultat, som ingår i lagen om domares ställning, lagen om organisation och förfaranden samt i genomförandelagen också oförenliga med dessa utslag och får således inte tillämpas. |
| --- | --- |

11.

3.   UTEBLIVET OFFENTLIGGÖRANDE OCH GENOMFÖRANDE AV FÖRFATTNINGSDOMSTOLENS UTSLAG AV DEN 9 MARS 2016 OCH AV DE UTSLAG SOM MEDDELATS EFTER DEN 9 MARS 2016

| 12. | I sin rekommendation av den 27 juli 2016 rekommenderade kommissionen de polska myndigheterna att offentliggöra och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 och dess därefter meddelade utslag och se till att offentliggörandet av framtida utslag sker automatiskt och inte är avhängigt något beslut av den verkställande eller lagstiftande makten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Den 16 augusti 2016 offentliggjorde den polska regeringen, på grundval av artikel 89 i lagen av den 22 juli 2016, 21 utslag från författningsdomstolen som meddelats under perioden 6 april 2016–19 juli 2016. De två utslagen av den 9 mars och den 11 augusti 2016 har dock fortfarande inte offentliggjorts av den polska regeringen, i motsats till vad kommissionens begärde i sin rekommendation. Dessutom har inte något av författningsdomstolens 16 utslag som meddelats efter den 11 augusti 2016 hittills offentliggjorts. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Artikel 89 i lagen av den 22 juli 2016 förklarades författningsstridig av författningsdomstolen i utslaget av den 11 augusti 2016 på grund av att den är oförenlig med principerna om maktdelning och domstolars oberoende av andra delar av statsmakten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Den polska regeringens svar av den 27 oktober bekräftar att regeringen fortfarande anser sig att ha befogenheten att kontrollera lagenligheten hos författningsdomstolens utslag och att ett automatiskt offentliggörande av utslag inte kan säkerställas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | I artikel 114.1 och 114.2 i lagen om organisation och förfaranden föreskrivs att ”Utslag ska offentliggöras i lämpligt officiellt kungörelseorgan, i enlighet med principerna i och på det sätt som anges i författningen och lagen av den 20 juli 2000 om offentliggörande av normativa rättsakter och vissa andra rättsakter [...]”. Vidare föreskrivs att ”Domstolens president beslutar om offentliggörande av utslagen.” Denna bestämmelse utgör i sig ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | I artikel 19 i genomförandelagen föreskrivs dock att ”[u]tslag från domstolen och beslut av domstolen som antagits i strid med lagen om författningsdomstolen av den 25 juni 2015 [...] eller lagen om författningsdomstolen av den 22 juli 2016 och meddelats före ikraftträdandet av den lag som avses i artikel 1 ska offentliggöras i relevanta officiella kungörelseorgan efter beslut av den tillförordnade presidenten för författningsdomstolen, såvida de inte gäller regleringsinstrument som har upphört att gälla.” En liknande bestämmelse har redan förklarats vara författningsstridig genom författningsdomstolens utslag av den 11 augusti 2016. I kommissionens rekommendation betonas att indikationen på att utslagen meddelats på lagstridigt sätt är en överträdelse av maktdelningsprincipen eftersom det inte är sejmens uppgift att avgöra ett utslags lagenlighet (20). Även Venedigkommissionen har bekräftat denna ståndpunkt i sina två yttranden (21). Det uteblivna offentliggörandet av utslag som rör normativa rättsakter som har upphört att gälla, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 19 i genomförandelagen, drabbar särskilt utslagen av den 9 mars, den 11 augusti och den 7 november 2016. Så länge någon president inte utnämns i författningsdomstolen förhindrar denna bestämmelse ett fullständigt offentliggörande av samtliga utslag. Vidare finns inte någon garanti för att artikel 114.2 i lagen om organisation och förfaranden kommer att säkerställa att den framtida presidenten för författningsdomstolen kommer att offentliggöra alla utslag som har meddelats före hans ämbetstid. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Det faktum att den polska regeringen hittills har vägrat att i Polens författningssamling offentliggöra utslagen av den 9 mars 2016 och den 11 augusti 2016 rörande lagstiftningsakter om författningsdomstolen, och alla andra utslag som författningsdomstolen meddelat sedan den 11 augusti 2016, skapar sammanfattningsvis osäkerhet kring den rättsliga grunden för domstolens dömande verksamhet och den rättsliga verkan av dess beslut. Denna osäkerhet undergräver författningsprövningens verkningsfullhet och väcker allvarliga farhågor vad rättsstatsprincipen beträffar. Att slutliga utslag efterlevs utgör ett väsentligt krav i en rättsstat. Vägran att offentliggöra ett bindande och slutligt utslag upphäver dess automatiska rättsliga och operativa verkan och strider mot laglighets- och maktdelningsprinciperna. |
| --- | --- |

18.

4.   PRÖVNING AV LAGEN OM FÖRFATTNINGSDOMSTOLEN OCH VERKNINGSFULLHETEN I FÖRFATTNINGSPRÖVNINGEN AV NY LAGSTIFTNING

| 19. | I sin rekommendation av den 27 juli 2016 behandlade kommissionen lagen av den 22 juli 2016 och dess verkan i detalj och beaktade bestämmelsernas verkan, både var för sig och sammantaget, liksom även författningsdomstolens tidigare rättspraxis och Venedigkommissionens yttrande. Kommissionen rekommenderade de polska myndigheterna att säkerställa att eventuella reformer av lagen om författningsdomstolen följer författningsdomstolens utslag, däribland utslagen av den 3 och den 9 december 2015 och utslaget av den 9 mars 2016, och till fullo beaktar Venedigkommissionens yttrande av den 11 mars 2016. I synnerhet rekommenderade kommissionen de polska myndigheterna att säkerställa att krav som exempelvis rör närvarograden för domförhet, handläggning av mål i kronologisk ordning, möjlighet för riksåklagaren att förhindra prövning av mål, uppskjutande av överläggning eller övergångsbestämmelser som påverkar pågående mål och vilandeförklarar mål inte – antingen var för sig eller genom sin kombinerade verkan – äventyrar författningsdomstolens verkningsfullhet som en garant för författningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | I sitt svar av den 27 oktober 2016 underlåter den polska regeringen att medge att den största delen av de farhågor som framförts av kommissionen och Venedigkommissionen inte har beaktats i lagen av den 22 juli 2016. I svaret bestrids påståendet att domstolen är förhindrad att utöva verkningsfull prövning med hänvisning till att domstolen har kunnat meddela utslag under den så kallade konstitutionella krisen. Detta argument är emellertid irrelevant eftersom domstolen har kunnat göra detta just därför att den inte tillämpar de formella krav som här ifrågasätts (utslag av den 11 augusti 2016) och eftersom regeringen vägrar att offentliggöra dessa utslag i ett försök att hindra dem från att få rättslig verkan. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Svaret innehåller också kortfattade förklaringar om den ovan nämnda lagstiftningens överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna. Kommissionen observerar att dessa förklaringar från regeringen inte borttar behovet av att författningsdomstolen genomför en genuint verkningsfull författningsprövning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | I svaret bestrids dessutom författningsdomstolens fundamentala roll för att säkerställa rättsstatsprincipen i Polen. Kommissionen bestrider detta påstående. Författningsdomstolen är en av de viktigaste garanterna för rättsstatsprincipen i Polen, särskilt som den har tilldelats uppgiften att uttala sig om polska lagars förenlighet med författningen. Det framgår tydligt av Polens författning att författningsdomstolen är behörig att pröva lagars och internationella avtals förenlighet med författningen, liksom förenligheten hos lagar som ratificerar internationella avtal vilkas ratificering kräver föregående bemyndigande i lag, förenligheten hos rättsbestämmelser som utfärdats av centrala statliga organ, ratificerade internationella avtal och lagar, och även författningsförenligheten för politiska partiers mål och verksamhet med författningen och klagomål om författningsöverträdelser (22). Författningsdomstolen ska också lösa behörighetstvister mellan statens centrala konstitutionella organ (23). Den omständigheten att statstribunalen i enlighet med konstitutionen ska pröva fall av överträdelser mot författningen eller lagar som begås av vissa personer (24), och att Polens president ska säkerställa att författningen iakttas (25), påverkar inte domstolens fundamentala roll i detta avseende. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommissionen noterar att lagen om organisation och förfaranden inte längre innehåller följande bestämmelser som fanns i lagen av den 22 juli 2016 och som pekades ut som problematiska i rekommendationen: Artikel 26.1.1g om hänskjutning av mål till plenum (26), artikel 38.3 om handläggning av mål i kronologisk ordning (27), artikel 68.5–68.8 om uppskjutande av överläggning (28), artikel 61.6 om riksåklagarens möjlighet att förhindra prövning av mål (29) och artiklarna 83–86 om övergångsbestämmelser för pågående mål (30). Kommissionen konstaterar att ett offentliggörande av författningsdomstolens utslag av den 11 augusti 2016, vari dessa bestämmelser redan hade förklarats vara författningsstridiga, i sig skulle ha varit tillräckligt för att komma till rätta med dessa frågor utan att en ny lag hade behövts. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Trots dessa förbättringar konstaterar kommissionen dock att vissa farhågor kvarstår. I synnerhet är antalet närvarande domare som krävs för att uppnå plenum fortfarande elva samtidigt som det angavs till nio i 1997 års lag om författningsdomstolen och lagen av den 25 juni 2015. Såsom påpekas i rekommendationen (31) begränsar detta författningsdomstolens beslutsfattande, särskilt under nuvarande omständigheter där författningsdomstolen endast har 12 domare (eftersom de tre domare som lagligen utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte har tillträtt sina domarämbeten). Den risk som påpekades i rekommendationen att närvarograden för domförhet vid plenum vid vissa tillfällen kanske inte kan uppnås har redan materialiserats (32). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Dessutom innehåller lagen om organisation och förfaranden, lagen om domares ställning och genomförandelagen andra bestämmelser som fördjupar vissa farhågor som påpekats i rekommendationen (se avsnitt 2 om utnämning av domare och avsnitt 3 om offentliggörande av utslag), eller så har de medfört nya farhågor som rör domarnas situation (se avsnitt 4.1) och utnämningen av författningsdomstolens president, vice president och tillförordnade president (se avsnitt 5). |
| --- | --- |

25.

4.1   Farhågor som rör domares situation

4.1.1   Disciplinära förfaranden

| 26. | I artikel 26 i lagen om domares ställning föreskivs följande: ”Domare i domstolen som begår tjänstefel som avses i artikel 24.1 kan anmälas till domstolens president av: [...] Republiken Polens president på initiativ av riksåklagaren, efter samråd med Högsta domstolens förste president.” (33) I artikel 27.5 föreskrivs följande: ”Om den tjänsteman som har ansvar för disciplinära åtgärder inte finner några skäl för att inleda ett disciplinärt förfarande på anmodan av en bemyndigad enhet ska han eller hon i ett beslut avslå inledandet av ett förfarande. Den myndighet som utfärdade den rapport som avses i artikel 26 kan göra ett överklagande till disciplindomstolens första instans inom sju dagar från det att beslutet har delgivits.” I kraft av artikel 27.6 ska denna domstol pröva överklagandet inom 14 dagar efter det att det ingavs. Om beslutet att inte inleda ett disciplinärt förfarande upphävs ska disciplindomstolens anvisningar om fortsatta förfaranden vara bindande för den tjänsteman som ansvarar för disciplinära åtgärder. |
| --- | --- |

26.

| 27. | I sin rekommendation om rättsstatsprincipen underströk kommissionen i fråga om lagen av den 22 december 2015 att Polens president inte bör ha befogenhet att inleda ett disciplinärt förfarande och konstaterade att avskaffandet av en sådan bestämmelse i lagen av den 22 juli 2016 utgjorde en förbättring. Kommissionen erinrar också om att den bestämmelse i lagen av den 22 december 2015 som inbegrep andra statliga institutioners deltagande i disciplinära förfaranden som rör författningsdomstolens domare förklarades författningsstridig av författningsdomstolen i ett utslag av den 9 mars 2016 och har kritiserats av Venedigkommissionen i dess yttrande av den 11 mars 2016. Kommissionen oroas därför av återinförande av en bestämmelse som ger Polens president befogenhet att inleda disciplinära förfaranden. Det faktum att ett sådant förfarande kan inledas av institutioner utanför domstolsväsendet, liksom det faktum att dessa institutioner kan lämna ett överklagande till disciplindomstolens första instans om den tjänsteman som ansvarar för disciplinära åtgärder inte hittar några skäl för att inleda ett disciplinärt förfarande, skulle kunna inverka på domstolens oberoende. |
| --- | --- |

27.

4.1.2   Möjligheten till förtida pensionering

| 28. | I artikel 10 i genomförandelagen föreskrivs: ”1. Domare vid domstolen vars ämbetstid påbörjats före dagen för ikraftträdandet av [lagen om domares ställning] får inom en månad från dess ikraftträdande till domstolens president anmäla sin pensionering på grund av att de nya regler om domares åligganden vid domstolen som fastställs i artiklarna 11.3, 13 och 14 i denna lag införts under deras ämbetsperiod (34). 2. Pensionering av en domare enligt punkt 1 ska få verkan första dagen i den månad som följer efter den månad då anmälan ingavs. Pensioneringen ska bekräftas genom beslut av domstolens ordförande.” |
| --- | --- |

28.

| 29. | Denna bestämmelse förefaller vara ett incitament till förtida pensionering eftersom den tillåter författningsdomstolens domare – i form av ett undantag – att dra full nytta av fördelarna av en pensionerad domares ställning, inklusive pension, utan att ha fullgjort sin ämbetstid. För en domare som inte längre vill fortsätta att arbeta enligt de nya reglerna skulle en sådan förtida pensionering vara mer fördelaktig än att helt enkelt avgå. Att erbjuda en sådan fördelaktig ordning utgör en inblandning från den lagstiftande maktens sida i författningsdomstolens oberoende, eftersom den syftar till att uppmuntra nuvarande domare vid domstolen att avgå före utgången av deras ämbetstid och påverka deras beslut i detta avseende. |
| --- | --- |

29.

4.1.3   Övriga bestämmelser

| 30. | Genom lagen om domares ställning införs nya krav för författningsdomstolens domare vad gäller ekonomiskt innehav i företag (35), deklaration av tillgångar (36) och redogörelser för makars ekonomiska verksamhet (37). I lagen föreskrivs dessutom långtgående konsekvenser i händelse av bristande efterlevnad: Om en domare underlåter att fullgöra de berörda skyldigheterna är detta likvärdigt med att denne frånträder sitt ämbete som domare i domstolen. Dessa bestämmelser kan ge upphov till frågor om proportionalitet och, såsom konstaterats av Högsta domstolen, frågor om författningsförenlighet (38). En verkningsfull författningsprövning av dessa bestämmelser är av dessa skäl särskilt viktig. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Kommissionen konstaterar även att lagen om organisation och förfaranden i betydande omfattning ändrar författningsdomstolens interna organisation i och med att författningsdomstolens kansli ersätts med två nya organ: en registeringsenhet och ett kontor för domstolens rättstjänst (39). I genomförandelagen föreskrivs att författningsdomstolens kansli ska avskaffas senast den 31 december 2017 (40) och att nuvarande anställda inte ges några garantier för fortsatt anställning vid domstolen efter detta datum (41). I nuvarande sammanhang av pågående tvister rörande författningsdomstolen, skulle en sådan omorganisation, tillsammans med de farhågor som framförts i punkt 5 i föreliggande rekommendation gällande utnämningen av en ny president och en tillförordnad president, kunna leda till ytterligare instabilitet i domstolen och påverka författningsprövningens verkningsfullhet. |
| --- | --- |

31.

4.2   
  Vacatio legis (rättsligt tomrum)

| 32. | Centrala bestämmelser i genomförandelagen kommer att träda i kraft utan vacatio legis (42), det vill säga dagen efter lagens offentliggörande. Även centrala bestämmelser i lagen om organisation och förfaranden och om domares ställning kommer att träda i kraft utan vacatio legis, dagen efter datumet för offentliggörandet, däribland bestämmelser som gör det möjligt för de i december olagligen utnämnda domarna att tillträda sina domarämbeten (43). Bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen kommer att upphöra att gälla dagen efter datumet för offentliggörandet av genomförandelagen (44). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Författningsdomstolen kommer därför inte att kunna granska författningsenligheten av dessa centrala bestämmelser innan de träder i kraft. Författningsprövningen kan under sådana omständigheter inte längre anses vara verkningsfull. I detta avseende erinras om att Venedigkommissionen i sitt yttrande av den 11 mars 2016 betonade att författningsdomstolen måste ha möjlighet att pröva ordinarie lagstiftning som reglerar dess arbetsätt innan den träder i kraft. |
| --- | --- |

33.

4.3   Följderna av bristande verkningsfullhet i författningsprövning av ny lagstiftning

| 34. | Ett antal särskilt känsliga nya lagstiftningsakter har antagits av sejmen, ofta genom påskyndade lagstiftningsförfaranden, exempelvis en medielag (45), en ny lag om offentlig förvaltning (46), en lag om ändring av polislagen och vissa andra lagar (47), lagar om allmänna åklagarmyndigheten (48) och en ny lag om ombudsmannen och ändring av vissa andra lagar (49). Kommissionen tillställde de polska myndigheterna en förfrågan om läget för dessa rättsliga reformer och deras innehåll genom skrivelser av den 1 februari 2016 och den 3 mars 2016, men hittills har denna information inte lämnats. Ett antal andra känsliga utkast till lagstiftningsakter har antagits av sejmen, såsom lagen om det nationella medierådet (50) och en ny lag mot terrorism (51). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kommissionen anser att så länge författningsdomstolen är förhindrad att till fullo och verkningsfullt genomföra en författningsprövning saknas reell kontroll av författningsenligheten, inbegripet av förenligheten med grundläggande rättigheter, hos lagstiftningsakter såsom de som nämns ovan. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommissionen noterar till exempel att ny lagstiftning (särskilt medielagstiftningen (52)) väcker farhågor angående mediernas frihet och mångfald. Den nya medielagstiftningen ändrar närmare bestämt reglerna för utnämning av styrelser och tillsynsnämnder för public service-radio och public service-tv/radio och placerar dem under regeringens kontroll (finansministern), snarare än under ett oavhängigt organ. I den nya lagstiftningen föreskrivs även att nuvarande styrelser och tillsynsnämnder omedelbart ska entledigas. Härvidlag ifrågasätter kommissionen i synnerhet möjligheterna till rättslig prövning för personer som påverkas av lagen. Den 13 december 2016 meddelande författningsdomstolen utslag i en sammansättning med fem domare (53) i vilket vissa bestämmelser i lagstiftningen förklarades vara författningsstridiga. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Lagstiftning som exempelvis den nya lagen om offentlig förvaltning (54) är lika viktig rättsstatsprincipiellt och ur de grundläggande rättigheternas synvinkel. Kommissionen frågade i detta sammanhang i sina skrivelser av den 1 februari och den 3 mars 2016 den polska regeringen om möjligheterna till rättslig prövning för personer som påverkas av lagen (55). Den polska regeringen har hittills inte svarat kommissionen på denna punkt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Den lag som ändrar polislagen och vissa andra lagar (56) föranleder eventuellt frågor som rör förenligheten med de grundläggande rättigheterna, bland annat vad avser integritet och uppgiftsskydd. Den 28–29 april 2016 besökte en delegation av Venedigkommissionen Warszawa för diskussioner om ändringarna av polislagen och vissa andra lagar, och avgav ett yttrande under sitt sammanträde den 10–11 juni 2016 (57). I yttrandet sägs bl.a. att de processuella garantier och materiella villkor som anges i lagen fortfarande är otillräckliga för att förhindra överdriven användning och oberättigat ingrepp i enskildas privatliv. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Den nya lagstiftningen mot terrorism kan dessutom komma att ge upphov till frågor om dess förenlighet med grundläggande rättigheter (58) och är föremål för författningsprövning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Även lagen av den 13 december om ändring av lagen om församlingsfrihet (59) kan ge upphov till frågor om dess förenlighet med grundläggande rättigheter, särskilt när det gäller mötesfrihet som är inskriven i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (60). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Den 14 december 2016 utfärdade pressenheten vid sejmens kansli ett uttalande om ändringar av de villkor som reglerar mediers arbete i sejmen och senaten, som väckte farhågor när det gäller respekten för yttrande- och informationsfriheten. Den 16 december 2016 röstade sejmen om 2017 års budget under kontroversiella omständigheter, särskilt som det påstods att beslutförhet inte uppnåddes, en ledamot av sejmen uteslöts från röstningen och medierna hindrades från att bevaka röstningen. Behov finns av en verkningsfull rättslig prövning, däribland när så krävs en författningsprövning, av dessa åtgärder och av de förhållanden under vilka de antogs. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommissionen anser sammanfattningsvis att så länge författningsdomstolen är förhindrad att till fullo och verkningsfullt genomföra en författningsprövning kommer det inte att finnas någon reell kontroll av lagstiftningsakters förenlighet med de grundläggande rättigheterna. Detta väcker allvarliga farhågor med avseende på rättsstatsprincipen, särskilt då flera särskilt känsliga nya lagstiftningsakter har antagits av sejmen nyligen som bör bli föremål för författningsprövning. |
| --- | --- |

42.

5.   UTNÄMNING AV FÖRFATTNINGSDOMSTOLENS PRESIDENT, VICE PRESIDENT OCH TILLFÖRORDNADE PRESIDENT

| 43. | Den nya lagen om organisation och förfaranden innehåller nya bestämmelser som rör urvalet av kandidater till ämbetena som president och vice president som generalförsamlingen föreslår för Polens president. Den nya genomförandelagen innehåller också bestämmelser om urval av kandidater till ämbetet som domstolens president och bestämmelser som gör det möjligt för Polens president att ge i uppdrag åt en domare att tillfälligt utföra åliggandena som domstolens president (”domstolens tillförordnade president”). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommissionen erinrar om att det i artikel 194.2 i författningen föreskrivs att presidenten och vice presidenten ska utnämnas av Republiken Polens president ”bland de kandidater som föreslås av författningsdomstolens generalförsamling”. Ämbetstiden för presidenten i författningsdomstolen löpte ut den 19 december 2016. Ämbetstiden för den nuvarande vice presidenten kommer att löpa ut den 26 juni 2017. De två lagar som nämns i föregående punkt har redan antagits och undertecknats av Polens president. Dessutom antogs de med stor skyndsamhet (utkastet till genomförandelag lades fram för sejmen den 24 november 2016) utan vacatio legis, som hade möjliggjort en verkningsfull författningsprövning. Vid tidpunkten för deras antagande hade författningsdomstolen redan inlett förfarandet för att välja ut kandidater till ämbetet som domstolens president som ska föreslås för Polens president i enlighet med vad som krävs i lagen av den 22 juli 2016 (61). Generalförsamlingen lyckades dock inte anta någon resolution om att föra fram kandidater till ämbetet som president för författningsdomstolen eftersom den domförhet som föreskrivs i lag inte kunde uppnås (62). |
| --- | --- |

44.

5.1   Förfarandet för val av författningsdomstolens president och vice president

| 45. | Genomförandelagen och lagen om organisation och förfaranden innehåller nya bestämmelser om förfarandet för förslag av kandidater till ämbetena som domstolens president och vice president. Förfarandet i genomförandelagen (63) är särskilt utformat för det nuvarande förfarandet för val av domstolens president och är tillämpligt i de situationer som beskrivs i artikel 16.1 i genomförandelagen (se avsnitt 5.3 nedan). I lagen om organisation och förfaranden (64) föreskrivs ett förfarande som generellt kommer att gälla för framtida förfaranden för val till ämbetena som domstolens president och vice president och som i stort sett motsvarar det förfarande som fastställs i genomförandelagen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Enligt det nya förfarandet för urval av kandidater till ämbetet som domstolens president måste de tre av sejmens nyvalda kammare i december rättsstridigt utnämnda domarna delta i processen (65). Kommissionen anser att ett sådant krav gör hela urvalsförfarandet författningsstridigt (se avsnitt 2 nedan). På liknande sätt kan det faktum att de i oktober lagligen valda domarna inte får delta i processen också inverka på resultatet, och behäftar därför förfarandet med fel. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Dessutom säkerställer inte det nya förfarandet att endast kandidater som har stöd av en majoritet av domstolens generalförsamling föreslås för Polens president (66). Enligt domstolens utslag av den 7 november 2016 måste artikel 194.2 i författningen förstås så att författningsdomstolens president ska utses av Republiken Polens president bland de kandidater som har fått en majoritet av de avgivna rösterna i domstolens generalförsamling. Detta innebär att det nya förfarandet är oförenligt med författningsdomstolens utslag av den 7 november 2016. I sitt yttrande av den 14 oktober 2016 underströk Venedigkommissionen också hur viktigt det är att urvalsprocessen säkerställer att endast kandidater med omfattande stöd i författningsdomstolen kan väljas ut och föreslås för Polens president (67). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Samma farhågor gäller förfarandet för att föreslå kandidater till ämbetet som vice president för domstolen (68). Detta förfarande är identiskt med det förfarande för förslag av kandidater till ämbetet som president som föreskrivs i lagen om organisation och förfaranden. |
| --- | --- |

48.

5.2   Rollen som vice president i författningsdomstolen

| 49. | Kommissionen konstaterar även att genomförandelagen och lagen om organisation och förfaranden innehåller ett antal bestämmelser som hämmar fullgörandet av vice presidentens åligganden i domstolen. Enligt artikel 12.3 i lagen om organisation och förfaranden kan domstolens president bemyndiga en annan domare än vice presidenten att utöva vissa befogenheter vad avser handhavandet av domstolens arbete. I artikel 37 föreskrivs att domstolens president kan utse en annan domare som ersättare för sig själv vid förhandlingar i plenum (vice presidenten omnämns inte). Om presidentens ämbetstid löper ut övertas dessutom vissa viktiga funktioner av den domare som har ”längst sammanlagd tjänstgöringstid” (artikel 11.2) eller av den domare som har ”kortast tjänstgöringstid” (artikel 11.4) och inte av vice presidenten. I artikel 8.2 föreskrivs vidare att presidenten måste närvara i generalförsamlingen för att de beslut den utfärdar ska vara lagenliga (utom vid val av en ny president för domstolen enligt ovan), medan det enligt lagen av den 22 juli 2016 är presidenten eller vice presidenten som ska närvara i generalförsamlingen. Dessutom föreskriver lagen inte längre att vice presidenten kan agera som ordförande i generalförsamlingen, i motsats till lagen av den 22 juli 2016. Därtill föreskrivs i artikel 17.1 i genomförandelagen att under perioden efter offentliggörandet av lagen och fram till dess att domstolens nya president formellt blir utnämnd ska domstolen ledas av den domare som Polens president har gett i uppdrag att fullgöra de åligganden som tillkommer domstolens president (se avsnitt 5.3 nedan). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Den kombinerade verkan av dessa bestämmelser fråntar vice presidenten i domstolen dennes särskilda ställning som ställföreträdande president för författningsdomstolen. Ämbetet som domstolens vice president erkänns i författningen. Även om vice presidentens roll inte specificeras i författningen undergräver de bestämmelser som avses i föregående punkt ämbetet som vice president och kan eventuellt ge upphov till en författningsenlighetsfråga som kräver en verkningsfull författningsprövning. |
| --- | --- |

50.

5.3   Utnämningen av en ”tillförordnad president för författningsdomstolen”

| 51. | I artikel 17.1 i genomförandelagen föreskrivs: ”Om det är nödvändigt att genomföra förfarandet för att föreslå kandidater till ämbetet som författningsdomstolens president som avses i artikel 21, för perioden mellan dagen efter datumet för offentliggörandet av lagen och utnämningen av domstolens president, ska domstolen ledas av den domare vid domstolen som Polens president genom beslut har anförtrott uppdraget att fullgöra de åligganden som tillkommer domstolens president.” I artikel 21 fastställs ett specifikt förfarande för urvalet av kandidater till ämbetet som domstolens president som av generalförsamlingen ska föreslås för Polens president (se ovan). |
| --- | --- |

51.

| 52. | I artikel 17.2 föreskrivs följande: ”Republikens president ska välja ut den domare som ska få i uppdrag att fullgöra de åligganden som tillkommer presidenten för domstolen bland de domare vid domstolen som har längst tjänstgöringstid i allmän domstol eller i centrala statliga tjänster vari tillämpning av lagstiftning ingår.” I artikel 17.3 föreskrivs att det nya förfarande som införs genom lagen om organisation och förfaranden för urval av kandidater till ämbetet som domstolens president inte skulle vara tillämpligt i detta fall. |
| --- | --- |

52.

| 53. | I artikel 16.1 i genomförandelagen föreskrivs: ”Om generalförsamlingen den dag denna lag offentliggörs 1) inte har sammankallats av domstolens president, eller 2) har sammankallats av domstolens president på ett sätt som är oförenligt med kraven i den rättsakt som avses i artikel 3, eller 3) inte för Polens president har föreslagit några kandidater till ämbetet som domstolens president, eller 4) för Polens president har föreslagit kandidater till ämbetet som domstolens president, men denne inte har utnämnt någon president för domstolen, eller 5) har valt ut kandidater till ämbetet som domstolens president i strid med den rättsakt som avses i artikel 3, – ska förfarandet för att föreslå kandidater till ämbetet som domstolens president genomföras i enlighet med de bestämmelser som fastställs i artikel 21 i denna lag.” |
| --- | --- |

53.

| 54. | I artikel 16.2 föreskrivs: ”I de fall som avses i punkt 1.1–1.5 ska alla åtgärder och instrument som används inom ramen för förfarandet för lämnande av förslag till Polens president om kandidater till ämbetet som författningsdomstolens president upphöra att gälla.” |
| --- | --- |

54.

| 55. | Den tillförordnade presidenten för domstolen tilldelas en rad befogenheter så länge det inte finns någon ny president. Enligt artikel 18 i genomförandelagen ska den tillförordnade presidenten först och främst se till att de i december rättsstridigt valda domarna ska kunna fullgöra sina åligganden som domare (se avsnitt 2 ovan) och leda det nya urvalsförfarandet och till fullo utöva de befogenheter som tillkommer domstolens president så länge det inte finns någon formellt utnämnd ny president (69). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Dessa bestämmelser – som innebär att Polens president direkt kan utnämna en tillförordnad president – ger upphov till allvarliga farhågor vad gäller principerna om maktdelning och domstolsväsendets oberoende, som åtnjuter skydd i den polska författningen. Författningen omnämner framför allt inte befattningen tillförordnad president för domstolen. Dessutom förefaller den befogenhet som ges Polens president att utnämna en tillförordnad president strida mot artikel 194.2 i författningen, där det föreskrivs att domstolens president och vice president ska utnämnas av Republiken Polens president ”bland de kandidater som föreslås av författningsdomstolens generalförsamling”, medan förfarandet i genomförandelagen helt fråntar generalförsamlingen denna roll. I domstolens utslag av den 7 november 2016 bekräftas att kandidater till ämbetet som domstolens president bör föreslås av generalförsamlingen. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Vidare förefaller de kriterier vara godtyckliga som Polens president ska använda sig av vid valet av tillförordnad president. Valet bör göras bland domstolens domare med längst tjänstgöringstid i allmän domstol eller i centrala statliga tjänster. Dessa kriterier verkar godtyckliga, eftersom en person som inte har någon meningsfull erfarenhet inom rättsväsendet, utan endast från centrala statliga tjänster skulle kunna komma i fråga, medan en person med lång erfarenhet från författningsdomstolen, men inte från allmänna domstolar, skulle kunna förbigås.
  Dessa bestämmelser åsidosätter också eventuella tidigare steg i urvalsförfarandet som tagits av domstolen före ikraftträdandet av den nya lagen. I artikel 16.3 i lagen av den 22 juli 2016 föreskrivs att domstolen ska inleda urvalsförfarandet av sökanden mellan den 30:e och den 15:e dagen före den dag ämbetstiden löper ut. Genom artikel 16.2 i genomförandelagen upphävs alla åtgärder som domstolen har vidtagit för att fullgöra denna skyldighet. Ett sådant ingripande från den lagstiftande maktens sida gällande eventuella beslut som domstolen fattat tidigare ger upphov till farhågor om rättsväsendets oberoende och principen om lojalt samarbete mellan statliga organ. |
| --- | --- |

57.

Dessa bestämmelser åsidosätter också eventuella tidigare steg i urvalsförfarandet som tagits av domstolen före ikraftträdandet av den nya lagen. I artikel 16.3 i lagen av den 22 juli 2016 föreskrivs att domstolen ska inleda urvalsförfarandet av sökanden mellan den 30:e och den 15:e dagen före den dag ämbetstiden löper ut. Genom artikel 16.2 i genomförandelagen upphävs alla åtgärder som domstolen har vidtagit för att fullgöra denna skyldighet. Ett sådant ingripande från den lagstiftande maktens sida gällande eventuella beslut som domstolen fattat tidigare ger upphov till farhågor om rättsväsendets oberoende och principen om lojalt samarbete mellan statliga organ.

5.4   Utnämningen av författningsdomstolens president den 21 december 2016

| 58. | Den 19 december 2016 utnämnde Polens president domaren Julia Przyłębska till tillförordnad president i domstolen. Den 20 december 2016 lät Julia Przyłębska de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod tillträda sina domarämbeten i domstolen och sammankallade ett möte i generalförsamlingen samma dag. Eftersom kallelsen kom med så kort varsel begärde en domare som var förhindrad att delta att sammanträdet skulle skjutas upp till nästkommande dag. Julia Przyłębska avslog denna begäran och sju andra domare deltog heller inte i sammanträdet. Endast sex domare, däribland de tre rättsstridigt utnämnda domarna, deltog i detta sammanträde och valde två kandidater, Julia Przyłębska och Mariusz Muszyński, som föreslogs som kandidater för Polens president. Den 21 december 2016 utnämnde Polens president domaren Julia Przyłębska till tillförordnad president i författningsdomstolen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommissionen anser att detta förfarande, som ledde fram till utnämningen av en ny president för domstolen, har grundläggande brister vad avser rättsstatsprincipen. Såsom förklaras ovan leddes förfarandet av en tillförordnad president, vars utnämning ger upphov till allvarliga farhågor vad gäller principerna om maktdelning och domstolsväsendets oberoende, som åtnjuter skydd i den polska författningen. Den omständigheten att förfarandet gjorde det möjligt för de tre i december av sejmens nyvalda kammare rättsstridigt utnämnda domarna att delta i förfarandet innebar vidare att hela urvalsförfarandet var författningsstridigt (se avsnitt 2 nedan). På likande sätt inverkande den omständigheten att de i oktober lagligen valda domarna inte fick delta i förfarandet på resultatet, och behäftade således förfarandet med fel. Det faktum att generalförsamlingen sammankallades med mycket kort varsel och att en begäran om att sammanträdet skulle skjutas upp avslogs, ger också det anledning till allvarliga farhågor. Att kandidaterna valdes ut av endast sex domare är slutligen oförenligt med domstolens utslag av den 7 november 2016, enligt vilket artikel 194.2 i författningen ska förstås så, att domstolens president ska utses av Polens president bland de kandidater som har fått en majoritet av de avgivna rösterna i domstolens generalförsamling. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommissionen anser av dessa skäl att bestämmelserna om utnämning av tillförordnad president och president för domstolen, och deras genomförande den 19, den 20 och den 21 december 2016 utgör ett allvarligt hot mot författningsdomstolens legitimitet och därmed författningsprövningens verkningsfullhet. |
| --- | --- |

60.

6.   KONSTATERANDE AV ETT SYSTEMHOT MOT RÄTTSSTATSPRINCIPEN

| 61. | Av de skäl som anförs ovan anser kommissionen att även om vissa frågor i rekommendationen av den 27 juli 2016 har åtgärdats, återstår viktiga frågor fortfarande att lösa, och nya farhågor har uppstått under tiden. Kommissionen anser därför att systemhotet mot rättsstatsprincipen i Polen, som påpekades i rekommendationen av den 27 juli 2016, kvarstår. I synnerhet gäller följande:






  1) | Vad beträffar författningsdomstolens sammansättning, har domstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015 fortfarande inte genomförts, och som en följd av detta kan de tre domare som lagenligt utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen. Någon lösning är inte i sikte eftersom de tre nya lagar som antogs i november och december 2016 (70) innebär att de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämndes under sejmens 8:e mandatperiod tillträder sina domarämbeten. Därtill kommer att frånvaron av de i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod tre lagenligt utnämnda domarna, sammantaget med de fortsatt höga närvarokraven, vid olika tillfällen har hotat domstolens verkningsfullhet genom bristande domförhet vid antagande av resolutioner av generalförsamlingen eller meddelande av utslag i plenum. |
| --- | --- | --- |

61.

1)

Vad beträffar författningsdomstolens sammansättning, har domstolens utslag av den 3 och den 9 december 2015 fortfarande inte genomförts, och som en följd av detta kan de tre domare som lagenligt utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen. Någon lösning är inte i sikte eftersom de tre nya lagar som antogs i november och december 2016 (70) innebär att de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämndes under sejmens 8:e mandatperiod tillträder sina domarämbeten. Därtill kommer att frånvaron av de i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod tre lagenligt utnämnda domarna, sammantaget med de fortsatt höga närvarokraven, vid olika tillfällen har hotat domstolens verkningsfullhet genom bristande domförhet vid antagande av resolutioner av generalförsamlingen eller meddelande av utslag i plenum.

| 2) | I fråga om offentliggörande av utslag har författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 fortfarande inte offentliggjorts i Polens författningssamling. Därtill kommer att den polska regeringen vägrar att offentliggöra utslaget av den 11 augusti 2016 gällande lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen och alla övriga utslag som meddelats efter detta datum, inbegripet utslaget av den 7 november 2016 gällande bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om urval av kandidater till ämbetet som domstolens president. Som en följd av detta fortsätter osäkerheten om vilken rättslig grund som författningsdomstolen ska agera utifrån och om rättsverkningarna av dess utslag. Kommissionen konstaterar att lagen om organisation och förfaranden innehåller en bestämmelse som ger domstolens president befogenhet att besluta om offentliggörande av utslag (71). Genomförandelagen utgör dock fortfarande hinder för ett offentliggörande av vissa utslag som meddelats av domstolen, däribland de utslag som avses ovan (72). |
| --- | --- |

2)

I fråga om offentliggörande av utslag har författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 fortfarande inte offentliggjorts i Polens författningssamling. Därtill kommer att den polska regeringen vägrar att offentliggöra utslaget av den 11 augusti 2016 gällande lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen och alla övriga utslag som meddelats efter detta datum, inbegripet utslaget av den 7 november 2016 gällande bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om urval av kandidater till ämbetet som domstolens president. Som en följd av detta fortsätter osäkerheten om vilken rättslig grund som författningsdomstolen ska agera utifrån och om rättsverkningarna av dess utslag. Kommissionen konstaterar att lagen om organisation och förfaranden innehåller en bestämmelse som ger domstolens president befogenhet att besluta om offentliggörande av utslag (71). Genomförandelagen utgör dock fortfarande hinder för ett offentliggörande av vissa utslag som meddelats av domstolen, däribland de utslag som avses ovan (72).

| 3) | Beträffande författningsprövningens verkningsfullhet anser kommissionen att även om vissa förbättringar kan konstateras i förhållande till lagen av den 22 juli 2016, innehåller de tre nya lagar som antogs i december 2016 ett antal bestämmelser som inte beaktar tidigare utslag från författningsdomstolen och ger upphov till nya farhågor jämte de som påpekades i rekommendationen av den 27 juli 2016. |
| --- | --- |

3)

Beträffande författningsprövningens verkningsfullhet anser kommissionen att även om vissa förbättringar kan konstateras i förhållande till lagen av den 22 juli 2016, innehåller de tre nya lagar som antogs i december 2016 ett antal bestämmelser som inte beaktar tidigare utslag från författningsdomstolen och ger upphov till nya farhågor jämte de som påpekades i rekommendationen av den 27 juli 2016.

| 4) | Dessa nya farhågor gäller särskilt disciplinära förfaranden, möjligheten till förtida pensionering, de nya kraven för domstolens domare, de betydande ändringarna av domstolens interna organisation, förfarandet för urval av kandidater till ämbetet som domstolens president och vice president, och utnämningen av en tillförordnad president. |
| --- | --- |

4)

Dessa nya farhågor gäller särskilt disciplinära förfaranden, möjligheten till förtida pensionering, de nya kraven för domstolens domare, de betydande ändringarna av domstolens interna organisation, förfarandet för urval av kandidater till ämbetet som domstolens president och vice president, och utnämningen av en tillförordnad president.

| 5) | Kommissionen anser i synnerhet att den kombinerade effekten av bestämmelserna om utnämning av tillförordnad president för domstolen, förfarandet för urval av kandidater till ämbetet som president och vägran att motta edsavläggelsen av de domare som valts under sejmens 7:e mandatperiod, samtidigt som de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod tillåtits tillträda sina domarämbeten, utgör ett allvarligt hot för författningsdomstolens legitimitet och därmed författningsprövningens verkningsfullhet. Därtill kommer att så länge de tre domare som i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod lagligen utnämndes inte kan tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen anser kommissionen att förfarandet för val av ny president för domstolen i grunden är felaktigt. |
| --- | --- |

5)

Kommissionen anser i synnerhet att den kombinerade effekten av bestämmelserna om utnämning av tillförordnad president för domstolen, förfarandet för urval av kandidater till ämbetet som president och vägran att motta edsavläggelsen av de domare som valts under sejmens 7:e mandatperiod, samtidigt som de tre domare som utan giltig rättslig grund utnämnts under sejmens 8:e mandatperiod tillåtits tillträda sina domarämbeten, utgör ett allvarligt hot för författningsdomstolens legitimitet och därmed författningsprövningens verkningsfullhet. Därtill kommer att så länge de tre domare som i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod lagligen utnämndes inte kan tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen anser kommissionen att förfarandet för val av ny president för domstolen i grunden är felaktigt.

| 6) | Kommissionen konstaterar även att tidpunkten för antagandet av dessa tre lagar och avsaknaden av vederbörlig vacatio legis för ett antal centrala bestämmelser fråntar författningsdomstolen möjligheten att granska deras författningsenlighet före ikraftträdandet. |
| --- | --- |

6)

Kommissionen konstaterar även att tidpunkten för antagandet av dessa tre lagar och avsaknaden av vederbörlig vacatio legis för ett antal centrala bestämmelser fråntar författningsdomstolen möjligheten att granska deras författningsenlighet före ikraftträdandet.

| 7) | Dessutom fortsätter de polska myndigheterna med åtgärder och offentliga uttalanden att undergräva författningsdomstolens legitimitet och verkningsfullhet, däribland genom att inleda en brottsutredning mot författningsdomstolens president. Kommissionen erinrar om principen om lojalt samarbete mellan statliga organ som, i enlighet med vad som framhålls i yttrandena från Venedigkommissionen, är en nödvändig konstitutionell förutsättning i en demokratisk stat som styrs av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7)

Dessutom fortsätter de polska myndigheterna med åtgärder och offentliga uttalanden att undergräva författningsdomstolens legitimitet och verkningsfullhet, däribland genom att inleda en brottsutredning mot författningsdomstolens president. Kommissionen erinrar om principen om lojalt samarbete mellan statliga organ som, i enlighet med vad som framhålls i yttrandena från Venedigkommissionen, är en nödvändig konstitutionell förutsättning i en demokratisk stat som styrs av rättsstatsprincipen.

| 62. | Kommissionen är särskilt oroad över följderna av detta systemhot mot rättsstatsprincipen:






  1) | Det faktum att författningsdomstolen är förhindrad från att till fullo och verkningsfullt genomföra en författningsprövning inverkar menligt på dess integritet, stabilitet och normala funktionssätt, vilket är av en av de väsentliga garantierna för rättstatsprincipen i Polen. När ett konstitutionellt rättssystem har införs är det av yttersta vikt för rättsstatsprincipen att detta fungerar på ett verkningsfullt sätt. Under nuvarande omständigheter kan den polska lagstiftningens författningsenlighet (73) inte längre garanteras på ett verkningsfullt sätt. |
| --- | --- | --- |

62.

1)

Det faktum att författningsdomstolen är förhindrad från att till fullo och verkningsfullt genomföra en författningsprövning inverkar menligt på dess integritet, stabilitet och normala funktionssätt, vilket är av en av de väsentliga garantierna för rättstatsprincipen i Polen. När ett konstitutionellt rättssystem har införs är det av yttersta vikt för rättsstatsprincipen att detta fungerar på ett verkningsfullt sätt. Under nuvarande omständigheter kan den polska lagstiftningens författningsenlighet (73) inte längre garanteras på ett verkningsfullt sätt.

| 2) | Förtroendet för det polska rättssystemet, för dess integritet och enhetlighet har allvarligt skadats genom den polska regeringens vägran att offentliggöra författningsdomstolens utslag. Detta bekräftas av det faktum att Högsta domstolen har ansett det nödvändigt att utfärda en resolution (74) om att författningsdomstolens utslag är bindande även om de inte offentliggörs. Liknande uttalanden har kommit från Högsta förvaltningsdomstolens högsta råd (75) och andra myndigheter, i synnerhet nationella domstolsrådet (76), det nationella advokatsamfundet (77) och nationella rådet för juridiska rådgivare (78). |
| --- | --- |

2)

Förtroendet för det polska rättssystemet, för dess integritet och enhetlighet har allvarligt skadats genom den polska regeringens vägran att offentliggöra författningsdomstolens utslag. Detta bekräftas av det faktum att Högsta domstolen har ansett det nödvändigt att utfärda en resolution (74) om att författningsdomstolens utslag är bindande även om de inte offentliggörs. Liknande uttalanden har kommit från Högsta förvaltningsdomstolens högsta råd (75) och andra myndigheter, i synnerhet nationella domstolsrådet (76), det nationella advokatsamfundet (77) och nationella rådet för juridiska rådgivare (78).

| 3) | Respekten för rättsstatsprincipen är inte bara en nödvändig förutsättning för skyddet av samtliga grundläggande värden som räknas upp i artikel 2 i fördraget om EU-fördraget. Det är också en förutsättning för att upprätthålla alla rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och internationell rätt, och för att skapa ett ömsesidigt förtroende mellan medborgare, företag och nationella myndigheter i alla övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

3)

Respekten för rättsstatsprincipen är inte bara en nödvändig förutsättning för skyddet av samtliga grundläggande värden som räknas upp i artikel 2 i fördraget om EU-fördraget. Det är också en förutsättning för att upprätthålla alla rättigheter och skyldigheter som följer av fördragen och internationell rätt, och för att skapa ett ömsesidigt förtroende mellan medborgare, företag och nationella myndigheter i alla övriga medlemsstater.

| 63. | Kommissionen påpekar att sex konsekutiva rättsakter har antagits under ett år rörande författningsdomstolen. En sådan lagstiftningsfrekvens utan vederbörligt samråd med alla berörda aktörer och utan den anda av lojalt samarbete som krävs mellan statliga myndigheter är till skada för författningsdomstolens stabilitet och integritet och en korrekt funktion. |
| --- | --- |

63.

7.   REKOMMENDERAD ÅTGÄRD

| 64. | Kommissionen rekommenderar de polska myndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att brådskande komma till rätta med detta systemhot mot rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Kommissionen rekommenderar särskilt de polska myndigheterna att vidta följande åtgärder som redan begärdes i rekommendationen av den 27 juli 2016:






  a) | Att till fullo genomföra utslagen från författningsdomstolen av den 3 och den 9 december 2015, enligt vilka de tre domare som den förra kammaren lagenligt utnämnde i oktober 2015 kan tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen, och att de tre domare som den nyvalda kammaren har utnämnt utan giltig rättslig grund inte tillträder utan att först ha blivit valda på giltigt sätt; detta kräver att Polens president snarast mottar edsavläggelsen av de tre domare som utnämndes den föregående mandatperioden. |
| --- | --- | --- |

65.

a)

Att till fullo genomföra utslagen från författningsdomstolen av den 3 och den 9 december 2015, enligt vilka de tre domare som den förra kammaren lagenligt utnämnde i oktober 2015 kan tillträda sina domarämbeten i författningsdomstolen, och att de tre domare som den nyvalda kammaren har utnämnt utan giltig rättslig grund inte tillträder utan att först ha blivit valda på giltigt sätt; detta kräver att Polens president snarast mottar edsavläggelsen av de tre domare som utnämndes den föregående mandatperioden.

| b) | Att offentliggöra och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 och utslaget av den 11 augusti 2016 avseende lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen samt övriga utslag som meddelats efter detta datum liksom framtida utslag. |
| --- | --- |

b)

Att offentliggöra och till fullo genomföra författningsdomstolens utslag av den 9 mars 2016 och utslaget av den 11 augusti 2016 avseende lagen av den 22 juli 2016 om författningsdomstolen samt övriga utslag som meddelats efter detta datum liksom framtida utslag.

| c) | Att säkerställa att varje reform av lagen om författningsdomstolen respekterar författningsdomstolens utslag, till fullo beaktar Venedigkommissionens yttranden och säkerställer att författningsdomstolens verkningsfullhet som garant för författningen inte undergrävs. |
| --- | --- |

c)

Att säkerställa att varje reform av lagen om författningsdomstolen respekterar författningsdomstolens utslag, till fullo beaktar Venedigkommissionens yttranden och säkerställer att författningsdomstolens verkningsfullhet som garant för författningen inte undergrävs.

| d) | Att avstå från åtgärder och offentliga uttalanden som kan undergräva författningsdomstolens legitimitet och verkningsfullhet. |
| --- | --- |

d)

Att avstå från åtgärder och offentliga uttalanden som kan undergräva författningsdomstolens legitimitet och verkningsfullhet.

| 66. | Förutom detta rekommenderar kommissionen de polska myndigheterna att






  e) | säkerställa att författningsdomstolen skyndsamt och verkningsfullt kan pröva författningsenligheten hos lagen om domares ställning, lagen om organisation och förfaranden och genomförandelagen och att utslagen offentliggörs utan dröjsmål och till fullo genomförs, |
| --- | --- | --- |

66.

e)

säkerställa att författningsdomstolen skyndsamt och verkningsfullt kan pröva författningsenligheten hos lagen om domares ställning, lagen om organisation och förfaranden och genomförandelagen och att utslagen offentliggörs utan dröjsmål och till fullo genomförs,

| f) | säkerställa att någon ny president för författningsdomstolen inte utnämns så länge författningsdomstolens utslag angående författningsenligheten hos de nya lagarna inte har offentliggjorts och till fullo genomförts, och så länge de tre domare som lagligen utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte har tillträtt sina domarämbeten vid domstolen, |
| --- | --- |

f)

säkerställa att någon ny president för författningsdomstolen inte utnämns så länge författningsdomstolens utslag angående författningsenligheten hos de nya lagarna inte har offentliggjorts och till fullo genomförts, och så länge de tre domare som lagligen utnämndes i oktober 2015 under sejmens 7:e mandatperiod inte har tillträtt sina domarämbeten vid domstolen,

| g) | säkerställa att så länge någon ny president för författningsdomstolen inte har utnämnts på lagenligt sätt, ersätts han av domstolens vice president och inte av en tillförordnad president, eller av den person som utsåg till domstolens president den 21 december 2016. |
| --- | --- |

g)

säkerställa att så länge någon ny president för författningsdomstolen inte har utnämnts på lagenligt sätt, ersätts han av domstolens vice president och inte av en tillförordnad president, eller av den person som utsåg till domstolens president den 21 december 2016.

| 67. | Kommissionen betonar att det lojala samarbete som krävs mellan olika statliga institutioner i rättsstatsrelaterade frågor är väsentligt för att en lösning ska kunna nås för den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Kommissionen uppmanar den polska regeringen att lösa de problem som identifieras i denna rekommendation inom två månader från mottagandet av den, och att meddela kommissionen om de mått och steg som vidtagits i detta avseende. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kommissionen erinrar också om att rekommendationer som antagits i enlighet med ramen för rättsstatsprincipen inte hindrar att de mekanismer som anges i artikel 7 i EU-fördraget aktiveras direkt, om en plötslig lägesförsämring i en medlemsstat kräver en starkare reaktion från EU (79). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommissionen står redo att på grundval av denna rekommendation fortsätta den konstruktiva dialogen med den polska regeringen. |
| --- | --- |

70.

Utfärdad i Bryssel den 21 december 2016.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Förste vice ordförande

---

(1)  Kommissionens rekommendation (EU) 2016/1374 av den 27 juli 2016 angående rättsstatsprincipen i Polen (EUT L 217, 12.8.2016, s. 53).

1

(2)  Meddlandet En ny EU-ram för att stärka rättsstaten, COM(2014) 158 final.

2

En ny EU-ram för att stärka rättsstaten

(3)  Se COM(2014) 158 final, avsnitt 2, bilaga I.

3

(4)  K 39/16.

4

(5)  Artiklarna 38.3–38.6, 61.6, 83.2, 84–87 och 89 i lagen av den 22 juli 2016.

5

(6)  Artiklarna 26.1.1 g och 68.5–68.7 i lagen av den 22 juli 2016.

6

(7)  Artiklarna 38.3–38.6, 61.3, 61.6, 68.5–68.7, 83.2 i lagen av den 22 juli 2016.

7

(8)  Europaparlamentets resolution av den 14 september 2016 om den senaste utvecklingen i Polen och dess inverkan på grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2016/2774 [RSP]).

8

(9)  Yttrande nr 860/2016, CDL-AD(2016)026.

9

(10)  K 44/16.

10

(11)  Se beslut av författningsdomstolens president av den 7 november 2016.

11

(12)  Avsnitt 2.

12

(13)  Se även artikel 6.7.

13

(14)  Yttrande nr 860/2016, CDL-AD(2016)026, punkt 106.

14

(15)  Se artikel 5.

15

(16)  Se artiklarna 6.1 och 11.5.

16

(17)  Se artiklarna 18.2 och 21.2.

17

(18)  Yttrande nr 833/2015, CDL-AD(2016)001, punkt 136.

18

(19)  Se fotnoter punkt 7.

19

(20)  Se punkt 23 i rekommendationen.

20

(21)  Yttrande nr 860/2016, punkt 101, yttrande nr 833/2015, punkterna 43, 142 och 143.

21

(22)  Artikel 188 i författningen.

22

(23)  Artikel 189 i författningen.

23

(24)  I artikel 198 i författningen hänvisas till republikens president, premiärministern och regeringens ledamöter, chefen för Polens centralbank, ordföranden för högsta revisionskammaren, ledamöter av det nationella radio- och televisionsrådet, personer som av premiärministern har anförtrotts förvaltningen över ett ministerium samt högste befälhavare för de väpnade styrkorna.

24

(25)  Artikel 126 i författningen.

25

(26)  Se avsnitt 4.2.1 i rekommendationen.

26

(27)  Se avsnitt 4.2.3 i rekommendationen.

27

(28)  Se avsnitt 4.2.7 i rekommendationen.

28

(29)  Se avsnitt 4.2.6 i rekommendationen.

29

(30)  Se avsnitt 4.2.8 i rekommendationen.

30

(31)  Se punkt 43 i rekommendationen.

31

(32)  Se skäl 19 ovan.

32

(33)  I artikel 24.1 föreskrivs följande: ”Domare i domstolen ska bli föremål för disciplinära förfaranden som handhas av domstolen om de överträder lagar, skadar författningsdomarämbetets värdighet, bryter mot de etiska reglerna för domare i författningsdomstolen eller agerar oetiskt på annat sätt som skulle kunna undergräva förtroendet för hans eller hennes opartiskhet eller oberoende”.

33

(34)  I artikel 11.3 i lagen om domares ställning hänvisas till reglerna för författningsdomstolens domares ekonomiska innehav i företag. I artikel 13 hänvisas till den skyldighet som gäller för domstolens domare att redogöra för sin makes/makas ekonomiska verksamhet. I artikel 14 hänvisas till den skyldighet som gäller för domstolens domare att lämna en deklaration rörande sina tillgångar.

34

(35)  Artikel 11.3.

35

(36)  Artikel 14.

36

(37)  Artikel 13.

37

(38)  Se Högsta domstolens yttrande om utkastet till lagen om domares ställning av den 12 oktober 2016.

38

(39)  I artiklarna 16–32 föreskrivs ingående bestämmelser om registeringsenheten och kontoret för domstolens rättstjänst.

39

(40)  Artikel 11.

40

(41)  Artikel 13.

41

(42)  Enligt artikel 23 ska följande artiklar träda i kraft dagen efter det datum de offentliggörs: Artiklarna 1–3, 12 och 16–22. Följande artiklar ska träda i kraft den 1 januari 2018: Artiklarna 4–5 och 8. Övriga artiklar i lagutkastet kommer att träda i kraft 14 dagar efter det datum då de offentliggjordes. Artiklar som ska träda i kraft dagen efter det datum de offentliggjordes gäller bl.a. utnämning av en ”tillförordnad president för författningsdomstolen”, tillträdet av de tre i december olagligen valda domarna och det nya urvalförfarandet för kandidater till ämbetet som president för författningsdomstolen.

42

(43)  Se artikel 1 och 2 i genomförandelagen. Övriga bestämmelser i de två lagarna kommer att träda i kraft 14 dagar efter det datum då de offentliggjordes. Endast artiklarna 16–32 i lagen om organisation och förfaranden kommer att träda i kraft den 1 januari 2018.

43

(44)  Se artiklarna 3 och 23. Endast artiklarna 18.1, 18.4 och 18.5 i lagen av den 22 juli om de organisatoriska och administrativa arbetsförhållandena i författningsdomstolen och författningsdomstolens kansli ska förbli i kraft till och med den 1 januari 2018.

44

(45)  Lag av den 30 december 2015 om ändring av radio- och tv-lagen, offentliggjord i Polens författningssamling den 7 januari 2016, punkt 25.

45

(46)  Lag av den 30 december 2015 om ändring av lagen om offentlig förvaltning och vissa andra lagar, offentliggjord i Polens författningssamling den 8 januari 2016, punkt 34.

46

(47)  Lag av den 15 januari 2016 om ändring av polislagen och andra lagar, offentliggjord i Polens författningssamling den 4 februari 2016, punkt 147.

47

(48)  Lag av den 28 januari 2016 om allmänna åklagarmyndigheten, offentliggjord i Polens författningssamling den 15 februari 2016, punkt 177. Lag av den 28 januari 2016 – förordningar om tillämpning av lagen – lagen om allmänna åklagarmyndigheten, offentliggjord i Polens författningssamling den 15 februari 2016, punkt 178.

48

(49)  Lag av den 18 mars 2016 om ombudsmannen och om ändring av vissa andra lagar. Lagen undertecknades av Polens president den 4 maj 2016.

49

(50)  Lag av den 22 juni 2016 om det nationella medierådet. Lagen undertecknades av Polens president den 27 juni 2016.

50

(51)  Lag av den 10 juni 2016 mot terrorism. Lagen undertecknades av Polens president den 22 juni 2016. Kommissionen är vidare medveten om att justitieministern den 5 maj 2016 överlämnade en ny lag om ändring av lagen om domstolsväsendets nationella råd och vissa andra lagar till det nationella lagstiftningscentrumet.

51

(52)  Lag av den 30 december 2015 om ändring av radio- och tv-lagen, offentliggjord i Polens författningssamling den 7 januari 2016, punkt 25, samt lag av den 22 juni 2016 om nationella medierådet. Lagen undertecknades av Polens president den 27 juni 2016.

52

(53)  K13/16.

53

(54)  Lag av den 30 december 2015 om ändring av lagen om offentlig förvaltning och vissa andra lagar, offentliggjord i Polens författningssamling den 8 januari 2016, punkt 34.

54

(55)  Skrivelse av den 1 februari 2016 från förste vice ordförande Timmermans till justitieminister Ziobro. Skrivelse av den 3 mars 2016 från förste vice ordförande Timmermans till utrikesminister Waszczykowski.

55

(56)  Lag av den 15 januari 2016 om ändring av polislagen och andra lagar, offentliggjord i Polens författningssamling den 4 februari 2016, punkt 147.

56

(57)  Yttrande nr 839/2016. CDL-AD(2016)012.

57

(58)  Lag av den 10 juni 2016 mot terrorism. Lagen undertecknades av Polens president den 22 juni 2016.

58

(59)  Lag av den 13 december 2016 om ändring av lagen om församlingsfrihet, ännu inte undertecknad av Polens president.

59

(60)  Artikel 11.

60

(61)  I sitt utslag av den 7 november 2016 prövade domstolen författningsenligheten hos bestämmelserna i lagen av den 22 juli 2016 om urval av kandidater till ämbetet som president för författningsdomstolen. Se punkt 46.

61

(62)  Se skäl 19.

62

(63)  Artikel 21.

63

(64)  Artikel 11.

64

(65)  Artikel 21.2 i genomförandelagen, artikel 11.5 i lagen om organisation och förfaranden.

65

(66)  Artikel 21.7–21.12 och artikel 22 i genomförandelagen. Artikel 11.7–11.15 i lagen om organisation och förfaranden.

66

(67)  Yttrande nr CDL-AD(2016)026, punkterna 30 och 124.

67

(68)  Artikel 11.15 i lagen om organisation och förfaranden.

68

(69)  I artikel 18 i genomförandelagen föreskrivs att den tillförordnade presidenten ska leda arbetet i författningsdomstolen, företräda författningsdomstolen utåt, fördela målen bland de domare i domstolen som har avlagt ed, agera i arbetsrättsliga ärenden som rör anställda vid domstolens kansli och utöva andra befogenheter och åligganden som tillkommer domstolens president eller tillförordnade president i enlighet med genomförandelagen.

69

(70)  I artikel 5 i lagen om domares ställning, artiklarna 6.1 och 11.5 i lagen om organisation och förfaranden samt artiklarna 18.2 och 21.2 i genomförandelagen.

70

(71)  Artikel 114.2.

71

(72)  Artikel 19.

72

(73)  Enligt artikel 188 i författningen ska författningsdomstolen pröva lagars och internationella avtals förenlighet med författningen, liksom förenligheten hos lagar som ratificerar internationella avtal vilkas ratificering kräver föregående bemyndigande i lag, förenligheten hos rättsbestämmelser som utfärdats av centrala statliga organ, ratificerade internationella avtal och lagar, och även författningsförenligheten för politiska partiers mål och verksamhet med författningen och klagomål om författningsöverträdelser. I enlighet med artikel 189 i författningen ska författningsdomstolen också lösa behörighetstvister mellan centrala konstitutionella statsorgan.

73

(74)  Resolution av den 26 april 2016 från Högsta domstolens generalförsamling.

74

(75)  Resolution av den 27 april 2016 från Högsta förvaltningsdomstolens högsta råd.

75

(76)  Uttalande av den 7 april 2016 av från nationella domstolsrådet.

76

(77)  Resolution av den 12 mars 2016 från det nationella advokatsamfundet.

77

(78)  Uttalande av den 12 mars 2016 från nationella rådet för juridiska rådgivare.

78

(79)  Avsnitt 4.1 i meddelandet En ny EU-ram för att stärka rättsstaten, COM(2014) 158 final.

79

En ny EU-ram för att stärka rättsstaten

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 27.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 22/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 22/82

---

BESLUT nr 1/2016 AV STABILISERINGS- OCH ASSOCIERINGSRÅDET EU–BOSNIEN OCH HERCEGOVINA

av den 9 december 2016

om ersättande av protokoll 2 till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete [2017/147]

STABILISERINGS- OCH ASSOCIERINGSRÅDET EU–BOSNIEN OCH HERCEGOVINA HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan (1), särskilt artikel 42,

med beaktande av protokoll 2 till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 42 i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina å andra sidan (nedan kallat avtalet), hänvisas till protokoll 2 till avtalet (nedan kallat protokoll 2), i vilket det fastställs ursprungsregler och föreskrivs ursprungskumulation mellan Europeiska unionen, Bosnien och Hercegovina, Turkiet och varje land eller territorium som deltar i Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 42 i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina å andra sidan (nedan kallat avtalet), hänvisas till protokoll 2 till avtalet (nedan kallat protokoll 2), i vilket det fastställs ursprungsregler och föreskrivs ursprungskumulation mellan Europeiska unionen, Bosnien och Hercegovina, Turkiet och varje land eller territorium som deltar i Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess.

| (2) | Enligt artikel 39 i protokoll 2 får det stabiliserings- och associeringsråd som inrättades genom artikel 115 i avtalet fatta beslut om ändring av bestämmelserna i protokollet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 39 i protokoll 2 får det stabiliserings- och associeringsråd som inrättades genom artikel 115 i avtalet fatta beslut om ändring av bestämmelserna i protokollet.

| (3) | Tanken med den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2) (nedan kallad konventionen) är att de nu gällande protokollen om ursprungsregler mellan länderna i det Europa–Medelhavstäckande området ska ersättas med en enda rättsakt. Bosnien och Hercegovina och andra deltagare från västra Balkan i stabiliserings- och associeringsprocessen uppmanades i Thessaloniki-agendan, som Europeiska rådet ställde sig bakom vid sitt möte i juni 2003, att ansluta sig till systemet för alleuropeisk diagonal ursprungskumulation. De uppmanades i ett beslut av Europa–Medelhavsministerkonferensen i oktober 2007 att ansluta sig till konventionen. I konventionen har Republiken Moldavien likaså blivit inkluderad i Europa–Medelhavszonen för ursprungskumulation. |
| --- | --- |

(3)

Tanken med den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (2) (nedan kallad konventionen) är att de nu gällande protokollen om ursprungsregler mellan länderna i det Europa–Medelhavstäckande området ska ersättas med en enda rättsakt. Bosnien och Hercegovina och andra deltagare från västra Balkan i stabiliserings- och associeringsprocessen uppmanades i Thessaloniki-agendan, som Europeiska rådet ställde sig bakom vid sitt möte i juni 2003, att ansluta sig till systemet för alleuropeisk diagonal ursprungskumulation. De uppmanades i ett beslut av Europa–Medelhavsministerkonferensen i oktober 2007 att ansluta sig till konventionen. I konventionen har Republiken Moldavien likaså blivit inkluderad i Europa–Medelhavszonen för ursprungskumulation.

| (4) | Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina undertecknade konventionen den 15 juni 2011 respektive den 24 september 2013. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina undertecknade konventionen den 15 juni 2011 respektive den 24 september 2013.

| (5) | Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina deponerade sina godtagandeinstrument hos depositarien för konventionen den 26 mars 2012 respektive den 26 september 2014. Till följd av detta trädde konventionen i enlighet med artikel 10.3 i konventionen i kraft för Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina den 1 maj 2012 respektive den 1 november 2014. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina deponerade sina godtagandeinstrument hos depositarien för konventionen den 26 mars 2012 respektive den 26 september 2014. Till följd av detta trädde konventionen i enlighet med artikel 10.3 i konventionen i kraft för Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina den 1 maj 2012 respektive den 1 november 2014.

| (6) | Protokoll 2 bör därför ersättas med ett nytt protokoll som hänvisar till konventionen. |
| --- | --- |

(6)

Protokoll 2 bör därför ersättas med ett nytt protokoll som hänvisar till konventionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll 2 till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om definition av begreppet ursprungsprodukter och om metoder för administrativt samarbete, ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 9 december 2016.

På stabiliserings- och associeringsrådets vägnar

D. ZVIZDIĆ

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 164, 30.6.2015, s. 2.

1

(2)  
  EUT L 54, 26.2.2013, s. 4.

2

---

BILAGA

PROTOKOLL 2

OM DEFINITION AV BEGREPPET URSPRUNGSPRODUKTER OCH OM METODER FÖR ADMINISTRATIVT SAMARBETE

Artikel 1

Tillämpliga ursprungsregler

1.   Vid tillämpningen av detta avtal ska tillägg I och de relevanta bestämmelserna i tillägg II till den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (1) (nedan kallad konventionen) gälla.

2.   Alla hänvisningar till det relevanta avtalet i tillägg I till konventionen och i de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen ska anses som hänvisningar till det här avtalet.

Artikel 2

Tvistlösning

1.   Om det i samband med kontrollförfaranden enligt artikel 32 i tillägg I till konventionen uppstår tvister som inte kan lösas mellan de tullmyndigheter som begärt en kontroll och de tullmyndigheter som ansvarar för att denna kontroll utförs, ska tvisterna hänskjutas till stabiliserings- och associeringsrådet.

2.   Alla tvister mellan importören och importlandets tullmyndigheter ska lösas enligt lagstiftningen i importlandet.

Artikel 3

Ändringar av protokollet

Stabiliserings- och associeringsrådet får besluta att ändra bestämmelserna i detta protokoll.

Artikel 4

Utträde ur konventionen

1.   Om antingen Europeiska unionen eller Bosnien och Hercegovina i enlighet med artikel 9 i konventionen skriftligen meddelar depositarien för konventionen sin avsikt att träda ut ur konventionen, ska Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina omedelbart inleda förhandlingar om ursprungsregler för tillämpningen av detta avtal.

2.   De vid tidpunkten för utträdet tillämpliga ursprungsreglerna i tillägg I till konventionen och, när så är lämpligt, de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen ska fortsätta att gälla för detta avtal till dess att sådana nyframförhandlade ursprungsregler träder i kraft. Från och med tidpunkten för utträdet ska ursprungsreglerna i tillägg I till konventionen och, när så är lämpligt, de relevanta bestämmelserna i tillägg II till konventionen dock tolkas så att de enbart medger bilateral kumulation mellan Europeiska unionen och Bosnien och Hercegovina.

Artikel 5

Övergångsbestämmelser – kumulation

Utan hinder av vad som sägs i artiklarna 16.5 och 21.3 i tillägg I till konventionen får ursprungsintyget, när kumulation enbart involverar Eftastaterna, Färöarna, Europeiska unionen, Turkiet, deltagarna i stabiliserings- och associeringsprocessen och Republiken Moldavien, utgöras av ett varucertifikat EUR.1 eller en ursprungsdeklaration.

---

(1)  
  EUT L 54, 26.2.2013, s. 4.

1

---