# Europeiska unionens L 18/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 18 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången24 januari 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 18

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången24 januari 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/109 av den 23 januari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/110 av den 23 januari 2017 om ändring av bilagorna IV och X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (
  1
  ) | 42 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/111 av den 23 januari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 45 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/112 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2017 om utnämning av EU:s uppdragschef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) | 47 |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/113 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2017 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/1/2017) | 48 |
| | * | Beslut (Gusp) 2017/114 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2017 om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia/1/2017) | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/115 av den 20 januari 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr C(2017) 165] | 50 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/116 av den 20 januari 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 376]

   (
  1
  ) | 53 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/109 av den 23 januari 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/110 av den 23 januari 2017 om ändring av bilagorna IV och X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (
  1
  )

1

42

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/111 av den 23 januari 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

45

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2017/112 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2017 om utnämning av EU:s uppdragschef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017)

47

*

Beslut (Gusp) 2017/113 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2017 om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/1/2017)

48

*

Beslut (Gusp) 2017/114 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 10 januari 2017 om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia/1/2017)

49

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/115 av den 20 januari 2017 om tillstånd för utsläppande på marknaden av extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr C(2017) 165]

[delgivet med nr C(2017) 165]

50

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/116 av den 20 januari 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2017) 376]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2017) 376]

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/109

av den 23 januari 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

den ursprungliga undersökningen

2

Kina

det berörda landet

| (2) | Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 22,3 % på importer från Kina. |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 22,3 % på importer från Kina.

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande av att giltighetstiden (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle löpa ut, mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot Kina enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (4). |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande av att giltighetstiden (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle löpa ut, mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot Kina enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (4).

3

4

| (4) | Begäran ingavs av Association of European Wheel Manufacturers (EUWA) (nedan kallad sökanden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av vissa aluminiumhjul. |
| --- | --- |

(4)

Begäran ingavs av Association of European Wheel Manufacturers (EUWA) (nedan kallad sökanden), såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av vissa aluminiumhjul.

Association of European Wheel Manufacturers

sökanden

| (5) | Begäran grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 27 oktober 2015 i Europeiska unionens officiella tidning (5) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(6)

Efter att ha fastställt att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång offentliggjorde kommissionen den 27 oktober 2015 i Europeiska unionens officiella tidning (5) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

Europeiska unionens officiella tidning

5

tillkännagivandet om inledande

4.   Undersökning

Undersökning

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (7) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 oktober 2014–30 september 2015 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

ÖP

skadeundersökningsperioden

Parter som berörs av undersökningen

Parter som berörs av undersökningen

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt sökandena, övriga kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna i Kina, kända importörer, berörda användare och handlare, kända intresseorganisationer för unionstillverkare och användare samt företrädare för de exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt sökandena, övriga kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna i Kina, kända importörer, berörda användare och handlare, kända intresseorganisationer för unionstillverkare och användare samt företrädare för de exporterande länderna om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts.

| (9) | Berörda parter, inklusive tillverkare i Turkiet, gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Berörda parter, inklusive tillverkare i Turkiet, gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (10) | Den europeiska bilindustriföreningen (European Automobile Manufacturers Association nedan kallad ACEA) begärde att få höras av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden (nedan kallat förhörsombudet). Utfrågningen hölls den 5 december 2016. |
| --- | --- |

(10)

Den europeiska bilindustriföreningen (European Automobile Manufacturers Association nedan kallad ACEA) begärde att få höras av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden (nedan kallat förhörsombudet). Utfrågningen hölls den 5 december 2016.

ACEA

förhörsombudet

| (11) | Sökandena och de samarbetsvilliga turkiska tillverkarna i det jämförbara landet bad att deras namn skulle hemlighållas eftersom de befarade repressalier från kunder eller konkurrenter. Även kommissionen ansåg att det förelåg en stor risk för repressalier och gick därför med på att namnen på sökandena och de samarbetsvilliga turkiska tillverkarna inte skulle avslöjas. För att vara säker på att anonymiteten bevarades hemlighölls även namnen på de andra unionstillverkarna, så att det inte indirekt skulle gå att sluta sig till namnen på sökandena. |
| --- | --- |

(11)

Sökandena och de samarbetsvilliga turkiska tillverkarna i det jämförbara landet bad att deras namn skulle hemlighållas eftersom de befarade repressalier från kunder eller konkurrenter. Även kommissionen ansåg att det förelåg en stor risk för repressalier och gick därför med på att namnen på sökandena och de samarbetsvilliga turkiska tillverkarna inte skulle avslöjas. För att vara säker på att anonymiteten bevarades hemlighölls även namnen på de andra unionstillverkarna, så att det inte indirekt skulle gå att sluta sig till namnen på sökandena.

Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (13) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(13)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (14) | Tjugoen exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av fyra grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största deklarerade produktions- och försäljningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra grupper av kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet har en årsproduktion på 80 miljoner hjul, vilket utgör cirka 70 % av alla samarbetsvilliga företags/företagsgruppers samlade deklarerade produktion och försäljning. Enligt Eurostat stod de fyra grupper som ingick i urvalet för cirka 40 % av Kinas totala export till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(14)

Tjugoen exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av fyra grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största deklarerade produktions- och försäljningsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra grupper av kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet har en årsproduktion på 80 miljoner hjul, vilket utgör cirka 70 % av alla samarbetsvilliga företags/företagsgruppers samlade deklarerade produktion och försäljning. Enligt Eurostat stod de fyra grupper som ingick i urvalet för cirka 40 % av Kinas totala export till unionen under översynsperioden.

| (15) | I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Två exporterande tillverkare inkom med synpunkter och begärde att få ingå i urvalet. De hävdade att det föreslagna urvalet inte var tillräckligt representativt eftersom de exporterar större mängder till unionen än två av de utvalda grupperna och att det vid urvalet inte hade tagits hänsyn till skillnaderna mellan aluminiumhjul för OEM-marknaden (Original Equipment Manufacturer) (främst biltillverkare) och hjul för eftermarknaden (exempelvis distributörer, återförsäljare, reparationsverkstäder och liknande) (se skäl 28). |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda tillverkare och myndigheterna i det berörda landet. Två exporterande tillverkare inkom med synpunkter och begärde att få ingå i urvalet. De hävdade att det föreslagna urvalet inte var tillräckligt representativt eftersom de exporterar större mängder till unionen än två av de utvalda grupperna och att det vid urvalet inte hade tagits hänsyn till skillnaderna mellan aluminiumhjul för OEM-marknaden (Original Equipment Manufacturer) (främst biltillverkare) och hjul för eftermarknaden (exempelvis distributörer, återförsäljare, reparationsverkstäder och liknande) (se skäl 28).

| (16) | Kommissionen ansåg att stickprovsurvalet var representativt av de skäl som angavs i skäl 14. Skillnaden mellan eftermarknadsförsäljning och OEM-försäljning ingick inte i urvalskriterierna, men i vilket fall som helst säljer tre av de fyra utvalda grupperna både eftermarknadshjul och OEM-hjul till unionen. Mot denna bakgrund behölls det föreslagna stickprovsurvalet och de två kinesiska exporterande tillverkarnas begäran avslogs. Inga ytterligare synpunkter lämnades in. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen ansåg att stickprovsurvalet var representativt av de skäl som angavs i skäl 14. Skillnaden mellan eftermarknadsförsäljning och OEM-försäljning ingick inte i urvalskriterierna, men i vilket fall som helst säljer tre av de fyra utvalda grupperna både eftermarknadshjul och OEM-hjul till unionen. Mot denna bakgrund behölls det föreslagna stickprovsurvalet och de två kinesiska exporterande tillverkarnas begäran avslogs. Inga ytterligare synpunkter lämnades in.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (17) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen, och tog även hänsyn till den geografiska spridningen. Urvalet bestod av sju unionstillverkare som även var sökande. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för mer än 30 % av unionens totala tillverkning och omfattade både tillverkare av OEM-hjul och tillverkare av eftermarknadshjul. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(17)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och produktionsvolymen, och tog även hänsyn till den geografiska spridningen. Urvalet bestod av sju unionstillverkare som även var sökande. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för mer än 30 % av unionens totala tillverkning och omfattade både tillverkare av OEM-hjul och tillverkare av eftermarknadshjul. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin.

| (18) | En part hävdade att unionstillverkarnas anonymitet förhindrade denne från att fullt ut utöva sin rätt att inkomma med synpunkter på det föreslagna urvalet. Som nämns i skäl 11 ansågs begäran om anonymitet berättigad på grund av risken för repressalier från kunder eller konkurrenter. Parten framförde inga argument eller upplysningar som motsade den tillgängliga informationen och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(18)

En part hävdade att unionstillverkarnas anonymitet förhindrade denne från att fullt ut utöva sin rätt att inkomma med synpunkter på det föreslagna urvalet. Som nämns i skäl 11 ansågs begäran om anonymitet berättigad på grund av risken för repressalier från kunder eller konkurrenter. Parten framförde inga argument eller upplysningar som motsade den tillgängliga informationen och påståendet avvisades därför.

| (19) | En av de unionstillverkare som ingick i urvalet meddelade den 27 januari 2016 kommissionen att den inte längre var i stånd att besvara frågeformuläret. Det slutliga urvalet av unionstillverkare bestod därför av sex unionstillverkare. De stod fortfarande för mer än 30 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen. Det slutliga urvalet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(19)

En av de unionstillverkare som ingick i urvalet meddelade den 27 januari 2016 kommissionen att den inte längre var i stånd att besvara frågeformuläret. Det slutliga urvalet av unionstillverkare bestod därför av sex unionstillverkare. De stod fortfarande för mer än 30 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen. Det slutliga urvalet ansågs därför vara representativt för unionsindustrin.

Stickprovsurval av icke-närstående importörer, frågeformulär och samarbete

| (20) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(20)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

| (21) | Åttio kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(21)

Åttio kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande, när så var lämpligt.

| (22) | Elva företag besvarade stickprovsformuläret. Sex av dem uppgav att de importerade aluminiumhjul från Kina och sålde dem vidare i unionen. De betraktades därför inledningsvis som icke-närstående importörer. På grund av det begränsade antal företag som det rörde sig om ansågs ett stickprovsurval inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(22)

Elva företag besvarade stickprovsformuläret. Sex av dem uppgav att de importerade aluminiumhjul från Kina och sålde dem vidare i unionen. De betraktades därför inledningsvis som icke-närstående importörer. På grund av det begränsade antal företag som det rörde sig om ansågs ett stickprovsurval inte nödvändigt.

Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (23) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse.

| (24) | Kommissionen skickade frågeformulär till de fyra kinesiska exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, de två tillverkarna i det jämförbara landet, de sju unionstillverkare som ingick i urvalet, de sex icke-närstående tillverkare som gav sig till känna under urvalsförfarandet, de cirka 70 användarna i unionen och de 28 leverantörerna av råvaror/utrustning till unionsindustrin i unionen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen skickade frågeformulär till de fyra kinesiska exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, de två tillverkarna i det jämförbara landet, de sju unionstillverkare som ingick i urvalet, de sex icke-närstående tillverkare som gav sig till känna under urvalsförfarandet, de cirka 70 användarna i unionen och de 28 leverantörerna av råvaror/utrustning till unionsindustrin i unionen.

| (25) | Svar mottogs från de fyra exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, två tillverkare i det jämförbara landet, sex unionstillverkare som ingick i urvalet, fyra icke-närstående tillverkare, sex användare och två leverantörer i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Svar mottogs från de fyra exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet, två tillverkare i det jämförbara landet, sex unionstillverkare som ingick i urvalet, fyra icke-närstående tillverkare, sex användare och två leverantörer i unionen.

| (26) | Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | Kontrollbesök genomfördes på plats hos de sex unionstillverkare som ingick i urvalet (6). |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

Kontrollbesök genomfördes på plats hos de sex unionstillverkare som ingick i urvalet (6).

6

| b) | Importörer/användare:






  — | Inter Tyre Holland B.V., Moerdijk, Nederländerna. |
| --- | --- | --- |

b)

Importörer/användare:

—

Inter Tyre Holland B.V., Moerdijk, Nederländerna.

| — | Bayerische Motoren Werke AG, München, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Bayerische Motoren Werke AG, München, Tyskland.

| — | FCA ITALY SpA, Turin, Italien. |
| --- | --- |

—

FCA ITALY SpA, Turin, Italien.

| — | Opel Group GmbH, Rüsselsheim, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Opel Group GmbH, Rüsselsheim, Tyskland.

| c) | Exporterande tillverkare i det berörda landet:






  — | Baoding Lizhong-gruppen (nedan kallad Baoding), bestående av






  — | Baoding Lizhong Wheel Manufacturing Co., Ltd, Baoding, Hebeiprovinsen, Kina, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i det berörda landet:

—

Baoding Lizhong-gruppen (nedan kallad Baoding), bestående av

Baoding

—

Baoding Lizhong Wheel Manufacturing Co., Ltd, Baoding, Hebeiprovinsen, Kina,

| — | Tianjin Dicastal Wheel Manufacturing Co., Ltd, Tianjin, Kina. |
| --- | --- |

—

Tianjin Dicastal Wheel Manufacturing Co., Ltd, Tianjin, Kina.

| — | Dicastal-gruppen (nedan kallad Dicastal), bestående av






  — | CITIC Dicastal Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebeiprovinsen, Kina, |
| --- | --- | --- |

—

Dicastal-gruppen (nedan kallad Dicastal), bestående av

Dicastal

—

CITIC Dicastal Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebeiprovinsen, Kina,

| — | Dicastal Xinglong Wheel Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebeiprovinsen, Kina, |
| --- | --- |

—

Dicastal Xinglong Wheel Co., Ltd, Qinhuangdao, Hebeiprovinsen, Kina,

| — | Wuxi Dicastal Wheel Manufacturing Co. Ltd, Wuxi, Jiangsuprovinsen, Kina. |
| --- | --- |

—

Wuxi Dicastal Wheel Manufacturing Co. Ltd, Wuxi, Jiangsuprovinsen, Kina.

| — | Kunshan Lioho Liufeng-gruppen (nedan kallad Lioho) bestående av






  — | Kunshan Liufeng Machinery Industry Co., Ltd, Kunshan, Jiangsuprovinsen, Kina, |
| --- | --- | --- |

—

Kunshan Lioho Liufeng-gruppen (nedan kallad Lioho) bestående av

Lioho

—

Kunshan Liufeng Machinery Industry Co., Ltd, Kunshan, Jiangsuprovinsen, Kina,

| — | Liufeng Precision Machinery Co., Ltd, Kunshan, Jiangsuprovinsen, Kina. |
| --- | --- |

—

Liufeng Precision Machinery Co., Ltd, Kunshan, Jiangsuprovinsen, Kina.

| — | Zhejiang Wanfeng-gruppen (nedan kallad Wanfeng), bestående av






  — | Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd, Xinchang, Zhejiangprovinsen, Kina, |
| --- | --- | --- |

—

Zhejiang Wanfeng-gruppen (nedan kallad Wanfeng), bestående av

Wanfeng

—

Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd, Xinchang, Zhejiangprovinsen, Kina,

| — | Ultra Wheel Ningbo Co. Ltd, Ningbo, Zhejiangprovinsen, Kina. |
| --- | --- |

—

Ultra Wheel Ningbo Co. Ltd, Ningbo, Zhejiangprovinsen, Kina.

| d) | Tillverkare i landet med marknadsekonomi:






  — | Kontrollbesök genomfördes på plats hos två av de samarbetsvilliga tillverkare i det jämförbara landet (Turkiet) som ingick i urvalet. |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i landet med marknadsekonomi:

—

Kontrollbesök genomfördes på plats hos två av de samarbetsvilliga tillverkare i det jämförbara landet (Turkiet) som ingick i urvalet.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (27) | Den berörda produkten är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten eller aluminiumhjul), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701010 och 8708705010). |
| --- | --- |

(27)

Den berörda produkten är aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten eller aluminiumhjul), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701010 och 8708705010).

den berörda produkten

aluminiumhjul

| (28) | Den berörda produkten säljs i unionen via två distributionskanaler, dvs. till OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Inom OEM-segmentet anordnar biltillverkare anbudsförfaranden för aluminiumhjul och utvecklar ofta nya hjul som har anknytning till deras märken. Både unionstillverkare och kinesiska exportörer kan konkurrera i samma anbud. Inom eftermarknadssektorn utformar och utvecklar tillverkarna vanligtvis aluminiumhjul som förses med varumärke för att därefter säljas till grossister, återförsäljare, tuningföretag, bilverkstäder osv. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten säljs i unionen via två distributionskanaler, dvs. till OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Inom OEM-segmentet anordnar biltillverkare anbudsförfaranden för aluminiumhjul och utvecklar ofta nya hjul som har anknytning till deras märken. Både unionstillverkare och kinesiska exportörer kan konkurrera i samma anbud. Inom eftermarknadssektorn utformar och utvecklar tillverkarna vanligtvis aluminiumhjul som förses med varumärke för att därefter säljas till grossister, återförsäljare, tuningföretag, bilverkstäder osv.

| (29) | Precis som i den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att även om OEM-aluminiumhjul och eftermarknadsaluminiumhjul har olika distributionskanaler har de samma fysiska och tekniska egenskaper och är utbytbara mot varandra. De anses därför utgöra en enda produkt. |
| --- | --- |

(29)

Precis som i den ursprungliga undersökningen konstaterade kommissionen att även om OEM-aluminiumhjul och eftermarknadsaluminiumhjul har olika distributionskanaler har de samma fysiska och tekniska egenskaper och är utbytbara mot varandra. De anses därför utgöra en enda produkt.

2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (30) | Den berörda produkten och de aluminiumhjul som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Turkiet, som användes som jämförbart land, liksom de aluminiumhjul som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. |
| --- | --- |

(30)

Den berörda produkten och de aluminiumhjul som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina och på hemmamarknaden i Turkiet, som användes som jämförbart land, liksom de aluminiumhjul som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden.

| (31) | Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen drog därför slutsatsen att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (32) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

1.   Kinas samarbetsvilja

Kinas samarbetsvilja

| (33) | Tjugoen företag/grupper av företag besvarade frågeformuläret. De samarbetsvilliga företagens deklarerade exportvolym av aluminiumhjul till unionen var 1 601 591 enheter (17 473 ton) (7) under översynsperioden, vilket motsvarar 72 % av den totala importvolym av den berörda produkten från Kina som Eurostat registrerat under samma period. De samarbetsvilliga företagens/företagsgruppernas totala deklarerade produktionskapacitet uppgick till 91,8 miljoner enheter (1 001 538 ton), vilket motsvarar ungefär 43 % av den totala uppskattade kinesiska produktionskapaciteten (212 miljoner enheter). För närmare detaljer om produktionskapaciteten i Kina se avsnitt 3.1 nedan. |
| --- | --- |

(33)

Tjugoen företag/grupper av företag besvarade frågeformuläret. De samarbetsvilliga företagens deklarerade exportvolym av aluminiumhjul till unionen var 1 601 591 enheter (17 473 ton) (7) under översynsperioden, vilket motsvarar 72 % av den totala importvolym av den berörda produkten från Kina som Eurostat registrerat under samma period. De samarbetsvilliga företagens/företagsgruppernas totala deklarerade produktionskapacitet uppgick till 91,8 miljoner enheter (1 001 538 ton), vilket motsvarar ungefär 43 % av den totala uppskattade kinesiska produktionskapaciteten (212 miljoner enheter). För närmare detaljer om produktionskapaciteten i Kina se avsnitt 3.1 nedan.

7

2.   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

a)   Jämförbart land

| (34) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(34)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

det jämförbara landet

| (35) | I den ursprungliga undersökningen användes Turkiet som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande upplyste kommissionen berörda parter om att den planerade att använda Turkiet som jämförbart land och uppmanade parterna att inkomma med synpunkter på detta. I tillkännagivandet om inledande angavs även att andra länder, framför allt Thailand och Indonesien, också skulle undersökas. |
| --- | --- |

(35)

I den ursprungliga undersökningen användes Turkiet som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. I tillkännagivandet om inledande upplyste kommissionen berörda parter om att den planerade att använda Turkiet som jämförbart land och uppmanade parterna att inkomma med synpunkter på detta. I tillkännagivandet om inledande angavs även att andra länder, framför allt Thailand och Indonesien, också skulle undersökas.

| (36) | En berörd part riktade kritik mot valet av Turkiet som jämförbart land, eftersom Turkiet har ingått bilaterala avtal med vissa länder i Mellanöstern från vilka Turkiet därför tullfritt kan importera aluminium, medan europeiska företag måste betala 7 % i importtullar på import av aluminium. |
| --- | --- |

(36)

En berörd part riktade kritik mot valet av Turkiet som jämförbart land, eftersom Turkiet har ingått bilaterala avtal med vissa länder i Mellanöstern från vilka Turkiet därför tullfritt kan importera aluminium, medan europeiska företag måste betala 7 % i importtullar på import av aluminium.

| (37) | Normalvärdet, som fastställs på grundval av de inhemska priserna och/eller kostnaderna för tillverkarna i det jämförbara landet, måste jämföras med de kinesiska tillverkarnas exportpriser och inte med unionsindustrins kostnader. Den skillnad som eventuellt finns mellan de tullar på råvaror som tas ut i det jämförande landet och i Europeiska unionen saknar därför relevans. I alla händelser fann kommissionen att det inte finns någon betydande skillnad mellan Turkiet och Kina i fråga om importtullar på aluminium. Den framförda kritiken måste följaktligen avvisas. |
| --- | --- |

(37)

Normalvärdet, som fastställs på grundval av de inhemska priserna och/eller kostnaderna för tillverkarna i det jämförbara landet, måste jämföras med de kinesiska tillverkarnas exportpriser och inte med unionsindustrins kostnader. Den skillnad som eventuellt finns mellan de tullar på råvaror som tas ut i det jämförande landet och i Europeiska unionen saknar därför relevans. I alla händelser fann kommissionen att det inte finns någon betydande skillnad mellan Turkiet och Kina i fråga om importtullar på aluminium. Den framförda kritiken måste följaktligen avvisas.

| (38) | För att undersöka alla tänkbara möjligheter vid valet av jämförbart land underrättade kommissionen Turkiets, Thailands, Indonesiens, Taiwans, Sydkoreas och Malaysias officiella representationer (8) om att den hade inlett översynen vid giltighetstidens utgång och begärde att de skulle upplysa kommissionen om kända tillverkare av aluminiumhjul i sina länder. En begäran om samarbete skickades till alla kända tillverkare i dessa länder. Med undantag av två turkiska exporterande tillverkare var emellertid inget av företagen samarbetsvilligt. |
| --- | --- |

(38)

För att undersöka alla tänkbara möjligheter vid valet av jämförbart land underrättade kommissionen Turkiets, Thailands, Indonesiens, Taiwans, Sydkoreas och Malaysias officiella representationer (8) om att den hade inlett översynen vid giltighetstidens utgång och begärde att de skulle upplysa kommissionen om kända tillverkare av aluminiumhjul i sina länder. En begäran om samarbete skickades till alla kända tillverkare i dessa länder. Med undantag av två turkiska exporterande tillverkare var emellertid inget av företagen samarbetsvilligt.

8

| (39) | Av den tillgängliga informationen framgår att Turkiet har den näst största produktionsvolymen av aluminiumhjul bland de tänkbara jämförbara länderna och att landet har en godtagbar grad av konkurrens på sin hemmamarknad (9). Två samarbetsvilliga turkiska tillverkare hade en produktionsmetod som liknande den som används av de exporterande tillverkarna i Kina. Dessutom var deras produktsortiment på den turkiska hemmamarknaden jämförbart med det produktsortiment som de kinesiska exporterande tillverkarna sålde till unionen. |
| --- | --- |

(39)

Av den tillgängliga informationen framgår att Turkiet har den näst största produktionsvolymen av aluminiumhjul bland de tänkbara jämförbara länderna och att landet har en godtagbar grad av konkurrens på sin hemmamarknad (9). Två samarbetsvilliga turkiska tillverkare hade en produktionsmetod som liknande den som används av de exporterande tillverkarna i Kina. Dessutom var deras produktsortiment på den turkiska hemmamarknaden jämförbart med det produktsortiment som de kinesiska exporterande tillverkarna sålde till unionen.

9

| (40) | Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av ytterligare synpunkter konstaterade kommissionen att Turkiet är ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av ytterligare synpunkter konstaterade kommissionen att Turkiet är ett lämpligt jämförbart land i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

b)   Normalvärde

| (41) | Uppgifterna från de två samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(41)

Uppgifterna från de två samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet låg till grund för fastställandet av normalvärdet.

| (42) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den sammanlagda försäljningsvolym på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder som tillverkarna i det jämförbara landet stod för under översynsperioden var representativ. Dessa tillverkares sammanlagda försäljningsvolym jämfördes därför med den sammanlagda mängden av den berörda produkten som exporterades till unionen av var och en av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. På grundval av denna jämförelse fann kommissionen att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den turkiska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den sammanlagda försäljningsvolym på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder som tillverkarna i det jämförbara landet stod för under översynsperioden var representativ. Dessa tillverkares sammanlagda försäljningsvolym jämfördes därför med den sammanlagda mängden av den berörda produkten som exporterades till unionen av var och en av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. På grundval av denna jämförelse fann kommissionen att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den turkiska hemmamarknaden.

| (43) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkarna i det jämförbara landet och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. För varje produkttyp jämfördes försäljningsvolymen på den turkiska marknaden med exportvolymerna till unionen för var och en av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Jämförelsen visade att de allra flesta produkttyperna såldes i representativa mängder i Turkiet (10). |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av tillverkarna i det jämförbara landet och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. För varje produkttyp jämfördes försäljningsvolymen på den turkiska marknaden med exportvolymerna till unionen för var och en av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Jämförelsen visade att de allra flesta produkttyperna såldes i representativa mängder i Turkiet (10).

10

| (44) | Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om försäljningen är lönsam eller inte, om den volym som sålts till ett nettopris som motsvarar eller överstiger den beräknade tillverkningskostnaden utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den produkttypen motsvarar eller överstiger tillverkningskostnaden per enhet. Testet visade att praktiskt taget all försäljning var lönsam, med undantag av sex produkttyper som utgör mindre än 0,01 % av den sammanlagda turkiska försäljningsvolymen. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen undersökte sedan huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om försäljningen är lönsam eller inte, om den volym som sålts till ett nettopris som motsvarar eller överstiger den beräknade tillverkningskostnaden utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, och där det vägda genomsnittliga försäljningspriset för den produkttypen motsvarar eller överstiger tillverkningskostnaden per enhet. Testet visade att praktiskt taget all försäljning var lönsam, med undantag av sex produkttyper som utgör mindre än 0,01 % av den sammanlagda turkiska försäljningsvolymen.

| (45) | Kommissionen identifierade slutligen de produkttyper som exporteras från Kina till unionen, men som inte säljs på den turkiska hemmamarknaden, och konstruerade ett normalvärde med stöd av artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. För att konstruera normalvärdet för dessa produkttyper använde kommissionen den genomsnittliga tillverkningskostnaden för de produkttyper som ligger närmast, och som tillverkades av tillverkaren i det jämförbara landet, och lade sedan till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst, vilket motsvarar det vägda genomsnittet av de belopp som tillverkarna i det jämförbara landet fick för försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen identifierade slutligen de produkttyper som exporteras från Kina till unionen, men som inte säljs på den turkiska hemmamarknaden, och konstruerade ett normalvärde med stöd av artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. För att konstruera normalvärdet för dessa produkttyper använde kommissionen den genomsnittliga tillverkningskostnaden för de produkttyper som ligger närmast, och som tillverkades av tillverkaren i det jämförbara landet, och lade sedan till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt vinst, vilket motsvarar det vägda genomsnittet av de belopp som tillverkarna i det jämförbara landet fick för försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

c)   Exportpris

| (46) | Exportförsäljningen till unionen från de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag som fungerar som handlare. |
| --- | --- |

(46)

Exportförsäljningen till unionen från de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet skedde antingen direkt till oberoende kunder eller via närstående företag som fungerar som handlare.

| (47) | Om de exporterande tillverkarna (11) exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Om de exporterande tillverkarna (11) exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

11

| (48) | I de fall de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag (12), konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar av priset gjordes följaktligen genom att dra av det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(48)

I de fall de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag (12), konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Justeringar av priset gjordes följaktligen genom att dra av det närstående företagets försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

12

d)   Jämförelse

| (49) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (50) | När det gäller priset på det jämförbara landets hemmamarknad gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, kreditkostnader, handläggningskostnader, förpackningskostnader och provisioner. När det gäller exportpriserna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet gjordes justeringar för transport, försäkring, handläggning, kreditkostnader, bankavgifter, förpackningskostnader, importavgifter, tullar och provisioner. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller priset på det jämförbara landets hemmamarknad gjordes justeringar för inhemska transportkostnader, kreditkostnader, handläggningskostnader, förpackningskostnader och provisioner. När det gäller exportpriserna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet gjordes justeringar för transport, försäkring, handläggning, kreditkostnader, bankavgifter, förpackningskostnader, importavgifter, tullar och provisioner.

e)   Dumpningsmarginal

| (51) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten från den utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten i det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten från den utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (52) | På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Dumpningsmarginal (%) |
| --- | --- | --- |
| Baoding-gruppen | 21,1 |
| Dicastal-gruppen | 8,9 |
| Lioho-gruppen | 25,9 |
| Wanfeng-gruppen | 23,2 |

(52)

På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Dumpningsmarginal (%)

Baoding-gruppen

21,1

Dicastal-gruppen

8,9

Lioho-gruppen

25,9

Wanfeng-gruppen

23,2

f)   Slutsats beträffande dumpning under översynsperioden

| (53) | Kommissionen fann att kinesiska exporterande tillverkare (om än med lägre volymer än i den ursprungliga undersökningen) fortsatte att exportera aluminiumhjul till unionen till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen fann att kinesiska exporterande tillverkare (om än med lägre volymer än i den ursprungliga undersökningen) fortsatte att exportera aluminiumhjul till unionen till dumpade priser under översynsperioden.

3.   Bevis för sannolikheten för fortsatt dumpning

Bevis för sannolikheten för fortsatt dumpning

| (54) | Kommissionen undersökte dessutom om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen undersökte dessutom om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och hur attraktiv unionsmarknaden är.

3.1   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

| (55) | I Global China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 uppskattades den totala tillgängliga aluminiumhjulskapaciteten i Kina till 180 miljoner enheter och försäljningen till endast 120 miljoner enheter, vilket gav en outnyttjad kapacitet på 60 miljoner hjul (13) i slutet av 2012. |
| --- | --- |

(55)

I Global China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 uppskattades den totala tillgängliga aluminiumhjulskapaciteten i Kina till 180 miljoner enheter och försäljningen till endast 120 miljoner enheter, vilket gav en outnyttjad kapacitet på 60 miljoner hjul (13) i slutet av 2012.

Global China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

13

| (56) | Den totala deklarerade produktionskapaciteten för de 21 samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna uppgår till 91 804 845 enheter och deras genomsnittligt deklarerade kapacitetsutnyttjande är 87 %, vilket innebär ungefär 12 miljoner enheter i outnyttjad kapacitet. |
| --- | --- |

(56)

Den totala deklarerade produktionskapaciteten för de 21 samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna uppgår till 91 804 845 enheter och deras genomsnittligt deklarerade kapacitetsutnyttjande är 87 %, vilket innebär ungefär 12 miljoner enheter i outnyttjad kapacitet.

| (57) | De angivna mängderna utgör emellertid endast en del av Kinas totala produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet. Utöver de 21 samarbetsvilliga företagen identifierade undersökningen ytterligare minst 67 (14) – men enligt vissa källor troligen några hundra (15) – tillverkare av aluminiumhjul som bedriver verksamhet i Kina. För 28 av dessa företag hittade kommissionen en del offentligt tillgänglig information om deras produktionskapacitet (16). För de återstående 39 företagen saknas offentligt tillgänglig information, men slutsatserna i undersökningen tyder på att deras kapacitet varierar mellan 300 000 och 6 miljoner enheter per år (17). |
| --- | --- |

(57)

De angivna mängderna utgör emellertid endast en del av Kinas totala produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet. Utöver de 21 samarbetsvilliga företagen identifierade undersökningen ytterligare minst 67 (14) – men enligt vissa källor troligen några hundra (15) – tillverkare av aluminiumhjul som bedriver verksamhet i Kina. För 28 av dessa företag hittade kommissionen en del offentligt tillgänglig information om deras produktionskapacitet (16). För de återstående 39 företagen saknas offentligt tillgänglig information, men slutsatserna i undersökningen tyder på att deras kapacitet varierar mellan 300 000 och 6 miljoner enheter per år (17).

14

15

16

17

| (58) | Den genomsnittliga produktionskapaciteten för de 21 samarbetsvilliga företagen är över 4,3 miljoner enheter om året. Den genomsnittliga produktionskapaciteten för de övriga 28 företagen där det finns offentligt tillgänglig information är 1,8 miljoner enheter per år. Genom att använda detta genomsnitt på 1,8 miljoner enheter per år för de återstående 39 företagen fick kommissionen fram 121 miljoner enheter i ytterligare produktionskapacitet. Eftersom dessa företag inte samarbetade i undersökningen är deras outnyttjade kapacitet inte känd. Med hjälp av bästa tillgängliga fakta och det kapacitetsutnyttjande på 70 % som angavs i Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 (18) fick kommissionen fram ytterligare 36 miljoner i outnyttjad kapacitet. Genom att lägga till 12 miljoner respektive 36 miljoner enheter fann kommissionen att Kina har en årlig outnyttjad kapacitet för att tillverka aluminiumhjul på minst 48 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(58)

Den genomsnittliga produktionskapaciteten för de 21 samarbetsvilliga företagen är över 4,3 miljoner enheter om året. Den genomsnittliga produktionskapaciteten för de övriga 28 företagen där det finns offentligt tillgänglig information är 1,8 miljoner enheter per år. Genom att använda detta genomsnitt på 1,8 miljoner enheter per år för de återstående 39 företagen fick kommissionen fram 121 miljoner enheter i ytterligare produktionskapacitet. Eftersom dessa företag inte samarbetade i undersökningen är deras outnyttjade kapacitet inte känd. Med hjälp av bästa tillgängliga fakta och det kapacitetsutnyttjande på 70 % som angavs i Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 (18) fick kommissionen fram ytterligare 36 miljoner i outnyttjad kapacitet. Genom att lägga till 12 miljoner respektive 36 miljoner enheter fann kommissionen att Kina har en årlig outnyttjad kapacitet för att tillverka aluminiumhjul på minst 48 miljoner enheter.

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

18

| (59) | En berörd part hävdade att den kinesiska produktionskapaciteten utnyttjas till fullo. I sin inlaga hänvisade parterna till svaren på frågeformulären från de tre grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet för undersökningen samt en framställning från den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME). Enligt de berörda parterna visar dessa uppgifter att det inte finns någon outnyttjad kapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(59)

En berörd part hävdade att den kinesiska produktionskapaciteten utnyttjas till fullo. I sin inlaga hänvisade parterna till svaren på frågeformulären från de tre grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet för undersökningen samt en framställning från den kinesiska handelskammaren för import och export av maskiner och elektroniska produkter (nedan kallad CCCME). Enligt de berörda parterna visar dessa uppgifter att det inte finns någon outnyttjad kapacitet i Kina.

CCCME

| (60) | Som svar på detta påstående påpekar kommissionen att uppgifterna i svaren på frågeformuläret (i dess ändrade version efter kontrollen) vederbörligen beaktades vid fastställandet av tillgänglig outnyttjad kapacitet. Såsom redan förklarats i skäl 57 representerar uppgifterna från de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet endast en del av den landsomfattande produktionskapaciteten. Den totala kapaciteten och det totala kapacitetsutnyttjandet för hela Kina fastställdes därför på grundval av tillgängliga uppgifter, enligt beskrivningen i skäl 57. Siffrorna i CCCME:s framställning är obestyrkta, eftersom endast den ”kinesiska sammanslutningen av biltillverkare” citeras som källa, utan någon särskild hänvisning till allmänt tillgänglig information. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(60)

Som svar på detta påstående påpekar kommissionen att uppgifterna i svaren på frågeformuläret (i dess ändrade version efter kontrollen) vederbörligen beaktades vid fastställandet av tillgänglig outnyttjad kapacitet. Såsom redan förklarats i skäl 57 representerar uppgifterna från de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet endast en del av den landsomfattande produktionskapaciteten. Den totala kapaciteten och det totala kapacitetsutnyttjandet för hela Kina fastställdes därför på grundval av tillgängliga uppgifter, enligt beskrivningen i skäl 57. Siffrorna i CCCME:s framställning är obestyrkta, eftersom endast den ”kinesiska sammanslutningen av biltillverkare” citeras som källa, utan någon särskild hänvisning till allmänt tillgänglig information. Påståendet avvisades därför.

| (61) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade denna berörda part att kommissionen kraftigt överskattade den kinesiska kapaciteten för aluminiumhjul, samtidigt som den underskattade kapacitetsutnyttjandet. Den berörda parten hävdade särskilt att kommissionen, med tanke på den höga samarbetsviljan från den kinesiska industrins sida och det urval som tillämpats på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, endast skulle ha förlitat sig till de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och CCCME när den fastställde produktionsvolymerna och den outnyttjade kapaciteten i Kina. Kommissionen borde dessutom ha extrapolerat resultaten för de företag som ingick i urvalet, och borde således ha använt ett kapacitetsutnyttjande på 99 % för OEM-segmentet och 90 % för den kinesiska aluminiumhjulindustrin överlag. Dessutom begärde en annan berörd part att kommissionen skulle klargöra specifikt hur den bedömt den outnyttjade kapaciteten i OEM-segmentet. |
| --- | --- |

(61)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade denna berörda part att kommissionen kraftigt överskattade den kinesiska kapaciteten för aluminiumhjul, samtidigt som den underskattade kapacitetsutnyttjandet. Den berörda parten hävdade särskilt att kommissionen, med tanke på den höga samarbetsviljan från den kinesiska industrins sida och det urval som tillämpats på de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, endast skulle ha förlitat sig till de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och CCCME när den fastställde produktionsvolymerna och den outnyttjade kapaciteten i Kina. Kommissionen borde dessutom ha extrapolerat resultaten för de företag som ingick i urvalet, och borde således ha använt ett kapacitetsutnyttjande på 99 % för OEM-segmentet och 90 % för den kinesiska aluminiumhjulindustrin överlag. Dessutom begärde en annan berörd part att kommissionen skulle klargöra specifikt hur den bedömt den outnyttjade kapaciteten i OEM-segmentet.

| (62) | En berörd part hävdade vidare att kommissionen för att fastställa den landsomfattande aluminiumhjulproduktionen i Kina borde ha förlitat sig till de uppgifter som lämnats av CCCME (175 miljoner enheter), vilket är i linje med uppskattningen 180 miljoner enheter i den industrirapport som nämns i skäl 55. Denna berörda part hävdade dessutom att kommissionen aldrig har bett CCCME att lämna ytterligare klargöranden av de uppgifter som CCCME lämnat om produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande. |
| --- | --- |

(62)

En berörd part hävdade vidare att kommissionen för att fastställa den landsomfattande aluminiumhjulproduktionen i Kina borde ha förlitat sig till de uppgifter som lämnats av CCCME (175 miljoner enheter), vilket är i linje med uppskattningen 180 miljoner enheter i den industrirapport som nämns i skäl 55. Denna berörda part hävdade dessutom att kommissionen aldrig har bett CCCME att lämna ytterligare klargöranden av de uppgifter som CCCME lämnat om produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande.

| (63) | Samma berörda part hävdade också att de allmänt tillgängliga uppgifterna om outnyttjad kapacitet för en del av de icke samarbetsvilliga företag som identifierats av kommissionen inte var tillförlitliga. Den berörda parten ifrågasatte även grunden för uppskattningen av kapaciteten på 1,8 miljoner enheter för de icke samarbetsvilliga företag som det inte fanns några tillgängliga uppgifter för. Samma berörda part hävdade dessutom att den siffra på 70 % i kapacitetsutnyttjande som använts för att uppskatta deras outnyttjade kapacitet är ogrundad och för bred för att vara relevant för unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(63)

Samma berörda part hävdade också att de allmänt tillgängliga uppgifterna om outnyttjad kapacitet för en del av de icke samarbetsvilliga företag som identifierats av kommissionen inte var tillförlitliga. Den berörda parten ifrågasatte även grunden för uppskattningen av kapaciteten på 1,8 miljoner enheter för de icke samarbetsvilliga företag som det inte fanns några tillgängliga uppgifter för. Samma berörda part hävdade dessutom att den siffra på 70 % i kapacitetsutnyttjande som använts för att uppskatta deras outnyttjade kapacitet är ogrundad och för bred för att vara relevant för unionsmarknaden.

| (64) | Som svar på dessa påståenden påpekade kommissionen att den förlitat sig på kontrollerade uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet samt de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga företagen. Som anges i skäl 56 beräknade kommissionen den outnyttjade kapaciteten för de samarbetsvilliga företagen på grundval av de uppgifter som lämnats av dem, och kom fram till att den outnyttjade kapaciteten uppgick till 12 miljoner enheter och kapacitetsutnyttjandet till 87 % (19). Dessutom användes den produktionsvolym som uppgetts av de samarbetsvilliga företagen, dvs. 91 804 845 enheter. |
| --- | --- |

(64)

Som svar på dessa påståenden påpekade kommissionen att den förlitat sig på kontrollerade uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet samt de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga företagen. Som anges i skäl 56 beräknade kommissionen den outnyttjade kapaciteten för de samarbetsvilliga företagen på grundval av de uppgifter som lämnats av dem, och kom fram till att den outnyttjade kapaciteten uppgick till 12 miljoner enheter och kapacitetsutnyttjandet till 87 % (19). Dessutom användes den produktionsvolym som uppgetts av de samarbetsvilliga företagen, dvs. 91 804 845 enheter.

19

| (65) | Samtidigt anges också i skäl 57 att dessa siffror endast utgör en del av Kinas totala produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet. Den sammanlagda produktionsvolymen för de fyra grupper som ingick i urvalet utgör endast 33 % av den totala uppskattade produktionsvolymen i Kina (20). Av detta skäl och för att få en heltäckande bild måste kommissionen undersöka tillgängliga uppgifter som rörde hela Kina. I detta avseende konstaterar kommissionen att CCCME, tvärtemot vad den berörda parten hävdar, informerades om att dess uppgifter om Kinas kapacitet och kapacitetsutnyttjande inte kunde beaktas eftersom de inte styrktes med bevis. CCCME gavs möjlighet att lämna styrkande uppgifter, vilket man emellertid inte gjorde. Slutsatsen att de uppgifter om Kinas kapacitet och kapacitetsutnyttjande som lämnats av CCCME inte kan användas kvarstår därför. |
| --- | --- |

(65)

Samtidigt anges också i skäl 57 att dessa siffror endast utgör en del av Kinas totala produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet. Den sammanlagda produktionsvolymen för de fyra grupper som ingick i urvalet utgör endast 33 % av den totala uppskattade produktionsvolymen i Kina (20). Av detta skäl och för att få en heltäckande bild måste kommissionen undersöka tillgängliga uppgifter som rörde hela Kina. I detta avseende konstaterar kommissionen att CCCME, tvärtemot vad den berörda parten hävdar, informerades om att dess uppgifter om Kinas kapacitet och kapacitetsutnyttjande inte kunde beaktas eftersom de inte styrktes med bevis. CCCME gavs möjlighet att lämna styrkande uppgifter, vilket man emellertid inte gjorde. Slutsatsen att de uppgifter om Kinas kapacitet och kapacitetsutnyttjande som lämnats av CCCME inte kan användas kvarstår därför.

20

| (66) | Kravet att använda de nivåer för kapacitetsutnyttjande som konstaterats för de fyra grupper som ingick i urvalet för de många icke samarbetsvilliga företagen kan inte heller godtas. För det första är det rimligt att anta att de större producentgrupperna (som urvalet består av) har ett avsevärt större kapacitetsutnyttjande än de mindre tillverkarna, där de flesta av de icke samarbetsvilliga företagen återfinns (21). För det andra översteg de nivåer för kapacitetsutnyttjande som konstaterades 2012 för de fyra grupper som ingick i urvalet (89 %) avsevärt den landsomfattande uppskattningen i Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 för samma period (dvs. 70 %). Skillnaden mellan de två siffrorna visar att uppgifterna för de fyra grupper som ingick i urvalet – även om de godtogs och användes för slutsatserna på företagsnivå – inte kan anses vara representativa för resten av Kina. |
| --- | --- |

(66)

Kravet att använda de nivåer för kapacitetsutnyttjande som konstaterats för de fyra grupper som ingick i urvalet för de många icke samarbetsvilliga företagen kan inte heller godtas. För det första är det rimligt att anta att de större producentgrupperna (som urvalet består av) har ett avsevärt större kapacitetsutnyttjande än de mindre tillverkarna, där de flesta av de icke samarbetsvilliga företagen återfinns (21). För det andra översteg de nivåer för kapacitetsutnyttjande som konstaterades 2012 för de fyra grupper som ingick i urvalet (89 %) avsevärt den landsomfattande uppskattningen i Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 för samma period (dvs. 70 %). Skillnaden mellan de två siffrorna visar att uppgifterna för de fyra grupper som ingick i urvalet – även om de godtogs och användes för slutsatserna på företagsnivå – inte kan anses vara representativa för resten av Kina.

21

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

| (67) | Som svar på påståendet i skäl 61 förtydligar kommissionen att produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet inte kan fastställas separat för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Hjul för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet produceras ofta av samma tillverkare och med samma maskiner, vilket gör det omöjligt att skilja mellan de relevanta siffrorna. Detta bekräftades även i den ursprungliga undersökningen, där produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet fastställdes utan att göra åtskillnad mellan de två segmenten (22). |
| --- | --- |

(67)

Som svar på påståendet i skäl 61 förtydligar kommissionen att produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet inte kan fastställas separat för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Hjul för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet produceras ofta av samma tillverkare och med samma maskiner, vilket gör det omöjligt att skilja mellan de relevanta siffrorna. Detta bekräftades även i den ursprungliga undersökningen, där produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet fastställdes utan att göra åtskillnad mellan de två segmenten (22).

22

| (68) | Kommissionen analyserade noggrant påståendena och de styrkande handlingar som lämnats med avseende på de allmänt tillgängliga uppgifterna om de identifierade icke samarbetsvilliga företagens kapacitet. Till följd av detta godtogs den berörda partens påståenden för elva företag (23). Till följd av detta är den genomsnittliga årliga produktionskapaciteten för de nu 31 företagen där det finns offentligt tillgänglig information 1,67 miljoner enheter. En extrapolering av detta genomsnitt för de återstående 28 företagen gav en uppskattad total kapacitet för de identifierade icke samarbetsvilliga företagen på 98,4 miljoner enheter. När produktionskapaciteten för de samarbetsvilliga företagen (91,8 miljoner enheter) läggs till detta uppgår den årliga kinesiska produktionen till minst 190 miljoner enheter. Resultaten återges i tabellen nedan.

  Tabell 1









  Typ av företag | Antal berörda företag | Produktionskapacitet (enheter) | Outnyttjad kapacitet (enheter) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Samarbetsvilliga | 21 | 91 804 845 | 12 355 052 |
| (av dem som ingick i urvalet) | 4 | 62 589 289 |
| Identifierade som icke samarbetsvilliga där det finns offentligt tillgänglig information om kapacitet | 31 | 51 700 000 | 15 510 000 |
| Identifierade som icke samarbetsvilliga där det inte finns offentligt tillgänglig information om kapacitet | 28 | 46 696 776 | 14 009 033 |
| Totalt | | 190 201 621 | 41 874 085 |

(68)

Kommissionen analyserade noggrant påståendena och de styrkande handlingar som lämnats med avseende på de allmänt tillgängliga uppgifterna om de identifierade icke samarbetsvilliga företagens kapacitet. Till följd av detta godtogs den berörda partens påståenden för elva företag (23). Till följd av detta är den genomsnittliga årliga produktionskapaciteten för de nu 31 företagen där det finns offentligt tillgänglig information 1,67 miljoner enheter. En extrapolering av detta genomsnitt för de återstående 28 företagen gav en uppskattad total kapacitet för de identifierade icke samarbetsvilliga företagen på 98,4 miljoner enheter. När produktionskapaciteten för de samarbetsvilliga företagen (91,8 miljoner enheter) läggs till detta uppgår den årliga kinesiska produktionen till minst 190 miljoner enheter. Resultaten återges i tabellen nedan.

23

Tabell 1

Tabell 1

Typ av företag

Antal berörda företag

Produktionskapacitet (enheter)

Outnyttjad kapacitet (enheter)

Samarbetsvilliga

21

91 804 845

12 355 052

(av dem som ingick i urvalet)

(av dem som ingick i urvalet)

4

4

62 589 289

62 589 289

Identifierade som icke samarbetsvilliga där det finns offentligt tillgänglig information om kapacitet

31

51 700 000

15 510 000

Identifierade som icke samarbetsvilliga där det inte finns offentligt tillgänglig information om kapacitet

28

46 696 776

14 009 033

Totalt

190 201 621

41 874 085

| (69) | Det är emellertid viktigt att uppmärksamma att förteckningen över icke samarbetsvilliga företag inte kan anses vara uttömmande. Som nämns i skäl 57 finns det enligt offentliga källor omkring 110 hjultillverkande små och medelstora företag som är exportinriktade, vilket innebär att det finns ytterligare företag som endast levererar till den inhemska marknaden. En del av dem är visserligen små företag som tillverkar i liten skala och därmed svåra att identifiera. Trots detta står det klart att siffran 190,2 miljoner enheter endast är den lägsta uppskattningen av den årliga produktionskapaciteten i Kina för närvarande. |
| --- | --- |

(69)

Det är emellertid viktigt att uppmärksamma att förteckningen över icke samarbetsvilliga företag inte kan anses vara uttömmande. Som nämns i skäl 57 finns det enligt offentliga källor omkring 110 hjultillverkande små och medelstora företag som är exportinriktade, vilket innebär att det finns ytterligare företag som endast levererar till den inhemska marknaden. En del av dem är visserligen små företag som tillverkar i liten skala och därmed svåra att identifiera. Trots detta står det klart att siffran 190,2 miljoner enheter endast är den lägsta uppskattningen av den årliga produktionskapaciteten i Kina för närvarande.

| (70) | Vad gäller det andra påståendet i skäl 63 konstaterar kommissionen att synpunkten på tillförlitligheten hos den källa som kommissionen tidigare använt har föregripits eftersom den genomsnittliga produktionen har ändrats baserat på uppgifter som lämnats av den berörda parten. Det är dessutom viktigt att påpeka att kommissionen antog ett konservativt synsätt genom att använda den genomsnittliga kapacitet som konstaterats för de 31 företagen för att uppskatta dessa företags sannolika produktionskapacitet, utan allmänt tillgängliga uppgifter, i stället för att extrapolera de 21 samarbetsvilliga företagens genomsnittliga produktionskapacitet (4,3 miljoner) eller den genomsnittliga kapaciteten för de fyra grupper som ingick i urvalet (över 15 miljoner). |
| --- | --- |

(70)

Vad gäller det andra påståendet i skäl 63 konstaterar kommissionen att synpunkten på tillförlitligheten hos den källa som kommissionen tidigare använt har föregripits eftersom den genomsnittliga produktionen har ändrats baserat på uppgifter som lämnats av den berörda parten. Det är dessutom viktigt att påpeka att kommissionen antog ett konservativt synsätt genom att använda den genomsnittliga kapacitet som konstaterats för de 31 företagen för att uppskatta dessa företags sannolika produktionskapacitet, utan allmänt tillgängliga uppgifter, i stället för att extrapolera de 21 samarbetsvilliga företagens genomsnittliga produktionskapacitet (4,3 miljoner) eller den genomsnittliga kapaciteten för de fyra grupper som ingick i urvalet (över 15 miljoner).

| (71) | Slutligen har den berörda partens synpunkt på tillförlitligheten hos uppskattningen av kapacitetsutnyttjandet på 70 % för de icke samarbetsvilliga företagen redan behandlats i skälen 66 och 67. När det gäller källan till uppgiften om ett kapacitetsutnyttjande på 70 %, dvs. Global and China Automotive Industry Report 2012/2013, konstaterar kommissionen därtill att den visserligen inte har tillgång till hela rapporten men att rapportens sammanfattning, som innehåller den nödvändiga informationen, finns allmänt tillgänglig. Rapporten publicerades av en forskningsorganisation vid namn ”Research in China” (24). Partens påstående avvisas. |
| --- | --- |

(71)

Slutligen har den berörda partens synpunkt på tillförlitligheten hos uppskattningen av kapacitetsutnyttjandet på 70 % för de icke samarbetsvilliga företagen redan behandlats i skälen 66 och 67. När det gäller källan till uppgiften om ett kapacitetsutnyttjande på 70 %, dvs. Global and China Automotive Industry Report 2012/2013, konstaterar kommissionen därtill att den visserligen inte har tillgång till hela rapporten men att rapportens sammanfattning, som innehåller den nödvändiga informationen, finns allmänt tillgänglig. Rapporten publicerades av en forskningsorganisation vid namn ”Research in China” (24). Partens påstående avvisas.

Global and China Automotive Industry Report 2012/2013

24

| (72) | Enligt den metod som beskrivs i skäl 58 uppskattas den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina därför till omkring 42 miljoner enheter per år. |
| --- | --- |

(72)

Enligt den metod som beskrivs i skäl 58 uppskattas den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina därför till omkring 42 miljoner enheter per år.

| (73) | Med ett annat tillvägagångssätt får man ännu högre outnyttjad kapacitet. Om man från den totala uppskattade kinesiska produktionen (190 miljoner enheter (25)) under översynsperioden drar av den uppskattade försäljningsvolymen på hemmamarknaden 2015 (cirka 57 miljoner enheter (26)) och Kinas globala export (som uppskattas till 73,5 miljoner enheter (27)) under översynsperioden återstår det ungefär 60 miljoner enheter i outnyttjad kapacitet och i lager (28). |
| --- | --- |

(73)

Med ett annat tillvägagångssätt får man ännu högre outnyttjad kapacitet. Om man från den totala uppskattade kinesiska produktionen (190 miljoner enheter (25)) under översynsperioden drar av den uppskattade försäljningsvolymen på hemmamarknaden 2015 (cirka 57 miljoner enheter (26)) och Kinas globala export (som uppskattas till 73,5 miljoner enheter (27)) under översynsperioden återstår det ungefär 60 miljoner enheter i outnyttjad kapacitet och i lager (28).

25

26

27

28

| (74) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit konstaterade kommissionen att Kina har en årlig outnyttjad kapacitet på 42–60 miljoner enheter. Även den lägre siffran motsvarar 84 % av hela unionens produktion (50,5 miljoner enheter under översynsperioden) och utgör 60 % av unionens förbrukning (70 miljoner enheter under översynsperioden), som anses betydande. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit konstaterade kommissionen att Kina har en årlig outnyttjad kapacitet på 42–60 miljoner enheter. Även den lägre siffran motsvarar 84 % av hela unionens produktion (50,5 miljoner enheter under översynsperioden) och utgör 60 % av unionens förbrukning (70 miljoner enheter under översynsperioden), som anses betydande.

3.2   Kinesisk försäljning till tredjeländer och unionsmarknadens attraktivitet

Kinesisk försäljning till tredjeländer och unionsmarknadens attraktivitet

| (75) | Kina exporterar stora mängder aluminiumhjul till andra tredjeländer än till unionen, framför allt till Förenta staterna, Japan, Mexiko, Kanada och Indien (29). Detsamma gäller för de fyra samarbetsvilliga grupperna. Deras exportvolymer till dessa marknader utgör nästan 89 % av deras totala exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Kina exporterar stora mängder aluminiumhjul till andra tredjeländer än till unionen, framför allt till Förenta staterna, Japan, Mexiko, Kanada och Indien (29). Detsamma gäller för de fyra samarbetsvilliga grupperna. Deras exportvolymer till dessa marknader utgör nästan 89 % av deras totala exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden.

29

| (76) | Kommissionen jämförde de fyra samarbetsvilliga gruppernas genomsnittliga pris till tredjelandsmarknader under översynsperioden med exportpriserna till unionsmarknaden under samma period för varje produkttyp och drog samtidigt av antidumpningstullar som annars skulle betalas. Jämförelsen visade att det fanns stora skillnader mellan de undersökta marknaderna. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen jämförde de fyra samarbetsvilliga gruppernas genomsnittliga pris till tredjelandsmarknader under översynsperioden med exportpriserna till unionsmarknaden under samma period för varje produkttyp och drog samtidigt av antidumpningstullar som annars skulle betalas. Jämförelsen visade att det fanns stora skillnader mellan de undersökta marknaderna.

| (77) | Situationen på den amerikanska marknaden (som omfattar nästan 51 % av de fyra utvalda gruppernas totala exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden) visar att ungefär hälften av produkttyperna, vilket utgör omkring 25 % av deras försäljning till Förenta staterna, var dyrare på den amerikanska marknaden och den andra hälften dyrare på unionsmarknaden (30). Detta visar att vissa exportvolymer som för närvarande är avsedda för Förenta staterna (31) (vars priser är lägre än priserna till unionsmarknaden) sannolikt kommer att ställas om till unionen om åtgärderna skulle tillåtas löpa ut. |
| --- | --- |

(77)

Situationen på den amerikanska marknaden (som omfattar nästan 51 % av de fyra utvalda gruppernas totala exportförsäljning till tredjeländer under översynsperioden) visar att ungefär hälften av produkttyperna, vilket utgör omkring 25 % av deras försäljning till Förenta staterna, var dyrare på den amerikanska marknaden och den andra hälften dyrare på unionsmarknaden (30). Detta visar att vissa exportvolymer som för närvarande är avsedda för Förenta staterna (31) (vars priser är lägre än priserna till unionsmarknaden) sannolikt kommer att ställas om till unionen om åtgärderna skulle tillåtas löpa ut.

30

31

| (78) | När det gäller exportpriserna från Kina till Kanada, Indien, Japan och Mexiko (som tillsammans utgör ungefär 40 % av de fyra utvalda kinesiska gruppernas samlade export under översynsperioden) var de genomsnittliga försäljningspriserna lägre för produkttyper som utgör omkring 22 % av den totala exporterade mängden till dessa länder än deras försäljningspriser till unionen (32). Även detta tyder på en sannolik omställning av den kinesiska exporten till unionen om åtgärderna skulle upphöra. En omställning från Indiens sida är extra sannolik sedan landet i maj 2015 införde slutgiltiga antidumpningsåtgärder, dvs. mitt i översynsperioden. |
| --- | --- |

(78)

När det gäller exportpriserna från Kina till Kanada, Indien, Japan och Mexiko (som tillsammans utgör ungefär 40 % av de fyra utvalda kinesiska gruppernas samlade export under översynsperioden) var de genomsnittliga försäljningspriserna lägre för produkttyper som utgör omkring 22 % av den totala exporterade mängden till dessa länder än deras försäljningspriser till unionen (32). Även detta tyder på en sannolik omställning av den kinesiska exporten till unionen om åtgärderna skulle upphöra. En omställning från Indiens sida är extra sannolik sedan landet i maj 2015 införde slutgiltiga antidumpningsåtgärder, dvs. mitt i översynsperioden.

32

| (79) | En berörd part hävdade att unionsmarknadens begränsade attraktionskraft inte stöder antagandet att den kinesiska importen sannolikt ställs om i den händelse åtgärderna upphävs. Den berörda parten lämnade en jämförelse mellan de genomsnittliga priserna för exportförsäljning till unionen och de genomsnittliga exportpriserna till resten av världen för två av de grupper som ingick i urvalet, vilka visade att priserna är högre i resten av världen. För en av de grupper som ingick i urvalet lämnade den berörda parten dessutom en prisjämförelse mellan priserna för EU-export och exportpriserna till resten av världen för 15 produkttyper. |
| --- | --- |

(79)

En berörd part hävdade att unionsmarknadens begränsade attraktionskraft inte stöder antagandet att den kinesiska importen sannolikt ställs om i den händelse åtgärderna upphävs. Den berörda parten lämnade en jämförelse mellan de genomsnittliga priserna för exportförsäljning till unionen och de genomsnittliga exportpriserna till resten av världen för två av de grupper som ingick i urvalet, vilka visade att priserna är högre i resten av världen. För en av de grupper som ingick i urvalet lämnade den berörda parten dessutom en prisjämförelse mellan priserna för EU-export och exportpriserna till resten av världen för 15 produkttyper.

| (80) | Som svar på detta påstående är det viktigt att uppmärksamma att jämförelsen mellan de genomsnittliga prisnivåerna inte beaktar prisskillnader mellan produkttyperna. Kina exporterar obestridligen större hjul till sin största exportdestination, Förenta staterna. Att slå ihop resten av världsförsäljningen är också fel, eftersom resultaten för olika exportdestinationer blandas. Samma sak gäller för den jämförelse mellan specifika produkttyper som gjorts för en av de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(80)

Som svar på detta påstående är det viktigt att uppmärksamma att jämförelsen mellan de genomsnittliga prisnivåerna inte beaktar prisskillnader mellan produkttyperna. Kina exporterar obestridligen större hjul till sin största exportdestination, Förenta staterna. Att slå ihop resten av världsförsäljningen är också fel, eftersom resultaten för olika exportdestinationer blandas. Samma sak gäller för den jämförelse mellan specifika produkttyper som gjorts för en av de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (81) | Kommissionens jämförelse grundar sig å andra sidan på kontrollerade uppgifter för samtliga fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Jämförelsen har gjorts på produkttypnivå och separat för de olika marknadsdestinationerna. Därför anses den metod som använts av kommissionen enligt förklaringen i skälen 76–78 vara mer tillförlitlig och exakt. De berörda parternas påstående avvisas följaktligen. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionens jämförelse grundar sig å andra sidan på kontrollerade uppgifter för samtliga fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Jämförelsen har gjorts på produkttypnivå och separat för de olika marknadsdestinationerna. Därför anses den metod som använts av kommissionen enligt förklaringen i skälen 76–78 vara mer tillförlitlig och exakt. De berörda parternas påstående avvisas följaktligen.

| (82) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen utan skäl betonade unionsmarknadens attraktionskraft jämfört med andra exportdestinationer. Den berörda parten hävdade närmare bestämt att den jämförelse per produkttyp som gjorts av kommissionen döljer det faktum att endast omkring 25 % av försäljningen för de grupper som ingick i urvalet till Förenta staterna faktiskt är billigare än försäljningspriset till unionen för samma produkttyper. Den berörda parten hävdade vidare att exportförsäljningen till Förenta staterna (eller vilket annat land som helst) ska analyseras som en helhet, dvs. genom att samla alla produkttyper. Detta beror på att kinesiska tillverkare erbjuder ett urval av olika typer av aluminiumhjul för att säkerställa kundlojalitet. Enligt den berörda partens resonemang skulle detta innebära att om en viss typ av aluminiumhjul transporteras från Kina till Förenta staterna till ett lägre pris än priset till unionen, innebär detta i sin tur inte att exporten skulle läggas om, i den mån att kinesiska tillverkare måste tillhandahålla ”ett komplett produktsortiment till alla sina exportdestinationer”, och att en sådan omläggning därför skulle störa tillförlitliga leveranskedjor. |
| --- | --- |

(82)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen utan skäl betonade unionsmarknadens attraktionskraft jämfört med andra exportdestinationer. Den berörda parten hävdade närmare bestämt att den jämförelse per produkttyp som gjorts av kommissionen döljer det faktum att endast omkring 25 % av försäljningen för de grupper som ingick i urvalet till Förenta staterna faktiskt är billigare än försäljningspriset till unionen för samma produkttyper. Den berörda parten hävdade vidare att exportförsäljningen till Förenta staterna (eller vilket annat land som helst) ska analyseras som en helhet, dvs. genom att samla alla produkttyper. Detta beror på att kinesiska tillverkare erbjuder ett urval av olika typer av aluminiumhjul för att säkerställa kundlojalitet. Enligt den berörda partens resonemang skulle detta innebära att om en viss typ av aluminiumhjul transporteras från Kina till Förenta staterna till ett lägre pris än priset till unionen, innebär detta i sin tur inte att exporten skulle läggas om, i den mån att kinesiska tillverkare måste tillhandahålla ”ett komplett produktsortiment till alla sina exportdestinationer”, och att en sådan omläggning därför skulle störa tillförlitliga leveranskedjor.

| (83) | Den berörda parten lämnade dessutom prisjämförelser genom att samla all försäljning per destination, vilken visade negativa belopp (dvs. att priserna till andra tredjelandsmarknader var högre än priserna till unionsmarknaden) för alla marknader med undantag för Japan. Den berörda parten hävdade också att kommissionen för analysen av Kanadas, Indiens, Japans och Mexikos marknader använde ett annat tillvägagångssätt genom att slå ihop försäljningsvolymerna för de fyra destinationerna, utan förklaring. Till följd av detta hävdade den berörda parten att utlämnandet av de omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen hade för avsikt att införa antidumpningsåtgärderna inte gjorde det möjligt för de berörda parterna att förstå kommissionens grundläggande resonemang i jämförelsen mellan partens exportpriser till unionen och till andra tredjelandsmarknader, vilket utgör en överträdelse av artikel 20 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Den berörda parten lämnade dessutom prisjämförelser genom att samla all försäljning per destination, vilken visade negativa belopp (dvs. att priserna till andra tredjelandsmarknader var högre än priserna till unionsmarknaden) för alla marknader med undantag för Japan. Den berörda parten hävdade också att kommissionen för analysen av Kanadas, Indiens, Japans och Mexikos marknader använde ett annat tillvägagångssätt genom att slå ihop försäljningsvolymerna för de fyra destinationerna, utan förklaring. Till följd av detta hävdade den berörda parten att utlämnandet av de omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen hade för avsikt att införa antidumpningsåtgärderna inte gjorde det möjligt för de berörda parterna att förstå kommissionens grundläggande resonemang i jämförelsen mellan partens exportpriser till unionen och till andra tredjelandsmarknader, vilket utgör en överträdelse av artikel 20 i grundförordningen.

| (84) | Som svar på detta påstående konstaterar kommissionen att den jämförelse per produkttyp som tillämpats inte dolde volymerna för de berörda transaktionerna. Procentandelen för de berörda försäljningsvolymerna till Förenta staterna utlämnades dessutom till parterna, och användes för att kvantifiera den sannolika volymen för omläggningen från Kinas totala export till Förenta staterna. Den berörda partens påstående om att jämförelsen per produkttyp döljer och/eller inte beaktar volymeffekten av försäljningen avvisas därför. Den berörda partens andra påstående, dvs. att det är den sammanlagda vinsten för alla transaktioner till en exportmarknad som är avgörande, och inte en prisjämförelse per produkttyp, varken underbyggs eller bekräftas av undersökningens slutsatser. Under undersökningen kunde kommissionen konstatera att både de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna i regel utarbetar anbud och ingår avtal per specifik produkttyp, och inte för en grupp av produkter. På grundval av ovanstående vidhåller kommissionen att jämförelsen per produkttyp av de kinesiska försäljningspriserna till tredjeländers exportmarknader jämfört med den kinesiska försäljningen till unionsmarknaden är en tillförlitlig indikation på unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(84)

Som svar på detta påstående konstaterar kommissionen att den jämförelse per produkttyp som tillämpats inte dolde volymerna för de berörda transaktionerna. Procentandelen för de berörda försäljningsvolymerna till Förenta staterna utlämnades dessutom till parterna, och användes för att kvantifiera den sannolika volymen för omläggningen från Kinas totala export till Förenta staterna. Den berörda partens påstående om att jämförelsen per produkttyp döljer och/eller inte beaktar volymeffekten av försäljningen avvisas därför. Den berörda partens andra påstående, dvs. att det är den sammanlagda vinsten för alla transaktioner till en exportmarknad som är avgörande, och inte en prisjämförelse per produkttyp, varken underbyggs eller bekräftas av undersökningens slutsatser. Under undersökningen kunde kommissionen konstatera att både de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna i regel utarbetar anbud och ingår avtal per specifik produkttyp, och inte för en grupp av produkter. På grundval av ovanstående vidhåller kommissionen att jämförelsen per produkttyp av de kinesiska försäljningspriserna till tredjeländers exportmarknader jämfört med den kinesiska försäljningen till unionsmarknaden är en tillförlitlig indikation på unionsmarknadens attraktionskraft.

| (85) | Tvärtemot vad den berörda parten hävdar slog kommissionen inte ihop de fyra exportdestinationerna Kanada, Indien, Japan och Mexiko i analysen. Samtliga exportdestinationer analyserades separat, och det var endast den volym som sannolikt fanns tillgänglig för omläggning från varje land som summerades (33). Den berörda partens påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(85)

Tvärtemot vad den berörda parten hävdar slog kommissionen inte ihop de fyra exportdestinationerna Kanada, Indien, Japan och Mexiko i analysen. Samtliga exportdestinationer analyserades separat, och det var endast den volym som sannolikt fanns tillgänglig för omläggning från varje land som summerades (33). Den berörda partens påstående avvisas därför.

33

| (86) | En berörd part hävdade att OEM-hjul är betydligt dyrare än eftermarknadshjul, och att kommissionen därför gjorde fel i att förlita sig på eftermarknadspriser för att visa att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle lägga om aluminiumhjul till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(86)

En berörd part hävdade att OEM-hjul är betydligt dyrare än eftermarknadshjul, och att kommissionen därför gjorde fel i att förlita sig på eftermarknadspriser för att visa att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle lägga om aluminiumhjul till unionsmarknaden.

| (87) | Kommissionen vill klargöra att den, tvärtemot partens påstående, inte bara förlitade sig till eftermarknadsförsäljning för prisjämförelsen, utan använde all rapporterad försäljning, varav eftermarknadssegmentet endast utgjorde omkring 20 %. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen vill klargöra att den, tvärtemot partens påstående, inte bara förlitade sig till eftermarknadsförsäljning för prisjämförelsen, utan använde all rapporterad försäljning, varav eftermarknadssegmentet endast utgjorde omkring 20 %. Påståendet avvisas därför.

| (88) | Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit kvarstår slutsatserna om analysen av tredjelandsexport för de fyra grupper som ingick i urvalet enligt förklaringen i skälen 75–78. Till följd av detta bekräftas den sannolika omställningen till unionsmarknaden av en del av den kinesiska export som för närvarande går till Förenta staterna, Kanada, Mexiko, Japan och Indien (som uppskattas till 13,7 miljoner enheter) (34). |
| --- | --- |

(88)

Eftersom inga ytterligare synpunkter inkommit kvarstår slutsatserna om analysen av tredjelandsexport för de fyra grupper som ingick i urvalet enligt förklaringen i skälen 75–78. Till följd av detta bekräftas den sannolika omställningen till unionsmarknaden av en del av den kinesiska export som för närvarande går till Förenta staterna, Kanada, Mexiko, Japan och Indien (som uppskattas till 13,7 miljoner enheter) (34).

34

3.3   Försäljningen på den kinesiska hemmamarknaden och unionsmarknadens attraktivitet

Försäljningen på den kinesiska hemmamarknaden och unionsmarknadens attraktivitet

| (89) | Med tanke på att försäljningen på hemmamarknaden är så stor analyserades även den kinesiska hemmamarknaden. Tillgänglig information tyder på att den kinesiska bilmarknaden har växt och förväntas fortsätta att växa med 8 % om året fram till 2020 (35). Med tanke på att bil- och bilhjulsmarknaderna är så nära kopplade till varandra kan den sistnämnda marknaden förväntas växa i samma takt. Denna tillväxt ökar absorptionsförmågan på den kinesiska hemmamarknaden. Den ökade efterfrågan kommer dock troligen inte att kunna absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten. Den senaste tiden har Kina gjort stora investeringar på hjulproduktionsområdet. Enbart de fyra grupper som ingår i urvalet har ökat sin totala kapacitet med ungefär 16 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden, vilket ligger i linje med den ökade efterfrågan. |
| --- | --- |

(89)

Med tanke på att försäljningen på hemmamarknaden är så stor analyserades även den kinesiska hemmamarknaden. Tillgänglig information tyder på att den kinesiska bilmarknaden har växt och förväntas fortsätta att växa med 8 % om året fram till 2020 (35). Med tanke på att bil- och bilhjulsmarknaderna är så nära kopplade till varandra kan den sistnämnda marknaden förväntas växa i samma takt. Denna tillväxt ökar absorptionsförmågan på den kinesiska hemmamarknaden. Den ökade efterfrågan kommer dock troligen inte att kunna absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten. Den senaste tiden har Kina gjort stora investeringar på hjulproduktionsområdet. Enbart de fyra grupper som ingår i urvalet har ökat sin totala kapacitet med ungefär 16 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden, vilket ligger i linje med den ökade efterfrågan.

35

| (90) | Det genomsnittliga pris som de fyra grupper som ingick i urvalet tar ut på den kinesiska hemmamarknaden (ungefär 35 euro) är betydligt lägre än det genomsnittliga försäljningspriset till unionen (46,2 euro). Även om en del av prisskillnaden kan förklaras med olika produkttyper och produktkrav innebär den stora prisskillnaden att unionsmarknaden skulle bli ännu attraktivare jämfört med den kinesiska hemmamarknaden om åtgärderna skulle upphävas. Det är också viktigt att notera att de viktigaste exportörerna redan har etablerat affärsförbindelser i unionen, vilket medför att exportvolymerna snabbt kan ökas om de nuvarande tullnivåerna ändras. |
| --- | --- |

(90)

Det genomsnittliga pris som de fyra grupper som ingick i urvalet tar ut på den kinesiska hemmamarknaden (ungefär 35 euro) är betydligt lägre än det genomsnittliga försäljningspriset till unionen (46,2 euro). Även om en del av prisskillnaden kan förklaras med olika produkttyper och produktkrav innebär den stora prisskillnaden att unionsmarknaden skulle bli ännu attraktivare jämfört med den kinesiska hemmamarknaden om åtgärderna skulle upphävas. Det är också viktigt att notera att de viktigaste exportörerna redan har etablerat affärsförbindelser i unionen, vilket medför att exportvolymerna snabbt kan ökas om de nuvarande tullnivåerna ändras.

| (91) | Slutsatsen av analysen av försäljningen på hemmamarknaden och marknadsförhållandena i Kina är därför för det första att hemmamarknaden inte kan absorbera den outnyttjade kapaciteten och för det andra att betydande prisskillnader gör det troligt att försäljningen på hemmamarknaden kommer att ställas om till unionen. |
| --- | --- |

(91)

Slutsatsen av analysen av försäljningen på hemmamarknaden och marknadsförhållandena i Kina är därför för det första att hemmamarknaden inte kan absorbera den outnyttjade kapaciteten och för det andra att betydande prisskillnader gör det troligt att försäljningen på hemmamarknaden kommer att ställas om till unionen.

| (92) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle tillåtas upphöra finns det en reell risk för att stora volymer som går på export och säljs på hemmamarknaden ställs om till unionen till dumpade priser. |
| --- | --- |

(92)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att om åtgärderna skulle tillåtas upphöra finns det en reell risk för att stora volymer som går på export och säljs på hemmamarknaden ställs om till unionen till dumpade priser.

| (93) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att eftersom uppgifterna om uppskattad produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande är felaktiga, är slutsatsen att den uppskattade ökningen av efterfrågan på aluminiumhjul på den kinesiska hemmamarknaden sannolikt inte kan absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten inte heller korrekt. Den berörda parten ifrågasatte också tillförlitligheten hos jämförelsen av genomsnittliga priser, eftersom kommissionen själv ansåg att en jämförelse av genomsnittspriser inte beaktar prisskillnader mellan produkttyper. |
| --- | --- |

(93)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att eftersom uppgifterna om uppskattad produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande är felaktiga, är slutsatsen att den uppskattade ökningen av efterfrågan på aluminiumhjul på den kinesiska hemmamarknaden sannolikt inte kan absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten inte heller korrekt. Den berörda parten ifrågasatte också tillförlitligheten hos jämförelsen av genomsnittliga priser, eftersom kommissionen själv ansåg att en jämförelse av genomsnittspriser inte beaktar prisskillnader mellan produkttyper.

| (94) | Synpunkterna om produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande behandlas i avsnitten 3.1 och 3.2 ovan. Siffrorna, som bekräftats efter analysen av synpunkterna, ändrades inte i en sådan utsträckning att den slutsats som dras i skäl 89 ändras. |
| --- | --- |

(94)

Synpunkterna om produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande behandlas i avsnitten 3.1 och 3.2 ovan. Siffrorna, som bekräftats efter analysen av synpunkterna, ändrades inte i en sådan utsträckning att den slutsats som dras i skäl 89 ändras.

| (95) | Det faktum att en jämförelse av genomsnittliga priser är mindre tillförlitlig än en jämförelse mellan produkttyper ändrar inte slutsatsen att skillnaden mellan prisnivåerna fortfarande är avsevärd. Detta, i kombination med hemmamarknadens avsevärda storlek, tyder i själva verket på att det är sannolikt att viss försäljning kommer att ställas om till unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, även om denna försäljning inte kan kvantifieras exakt utifrån tillgängliga uppgifter. Detta innebär att dessa synpunkter inte motsäger slutsatserna, som därför bekräftas. |
| --- | --- |

(95)

Det faktum att en jämförelse av genomsnittliga priser är mindre tillförlitlig än en jämförelse mellan produkttyper ändrar inte slutsatsen att skillnaden mellan prisnivåerna fortfarande är avsevärd. Detta, i kombination med hemmamarknadens avsevärda storlek, tyder i själva verket på att det är sannolikt att viss försäljning kommer att ställas om till unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, även om denna försäljning inte kan kvantifieras exakt utifrån tillgängliga uppgifter. Detta innebär att dessa synpunkter inte motsäger slutsatserna, som därför bekräftas.

4.   Slutsats om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om dumpning och sannolikheten för fortsatt dumpning

| (96) | Alla fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet befanns ha gjort sig skyldiga till dumpning under undersökningsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktivitet jämfört med vissa tredjelandsmarknader och hemmamarknaden är det dessutom troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle återinträda på unionsmarknaden med stora mängder aluminiumhjul till dumpade priser om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(96)

Alla fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet befanns ha gjort sig skyldiga till dumpning under undersökningsperioden. Med tanke på den stora outnyttjade kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktivitet jämfört med vissa tredjelandsmarknader och hemmamarknaden är det dessutom troligt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle återinträda på unionsmarknaden med stora mängder aluminiumhjul till dumpade priser om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (97) | Unionsindustrin har inte genomgått betydande strukturförändringar sedan den ursprungliga undersökningen. Den likadana produkten tillverkades av cirka 50 kända unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(97)

Unionsindustrin har inte genomgått betydande strukturförändringar sedan den ursprungliga undersökningen. Den likadana produkten tillverkades av cirka 50 kända unionstillverkare under översynsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (98) | Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden uppskattades till 50,5 miljoner enheter. De företag som stödde begäran om översyn stod för mer än 85 % av unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden. Såsom anges i skäl 17 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(98)

Unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden uppskattades till 50,5 miljoner enheter. De företag som stödde begäran om översyn stod för mer än 85 % av unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden. Såsom anges i skäl 17 svarade de unionstillverkare som ingick i urvalet för mer än 30 % av unionens samlade produktion av den likadana produkten.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (99) | Unionens samlade produktion har fastställts på grundval av all tillgänglig information, däribland information i begäran om översyn, uppgifter som inhämtats från kända unionstillverkare före och efter inledandet av undersökningen och information från de tillverkare som ingick i urvalet. Genom denna information kunde även den produktion, och de produktionsnivåer, som de tillverkare som inte samarbetade i undersökningen stod för bekräftas. |
| --- | --- |

(99)

Unionens samlade produktion har fastställts på grundval av all tillgänglig information, däribland information i begäran om översyn, uppgifter som inhämtats från kända unionstillverkare före och efter inledandet av undersökningen och information från de tillverkare som ingick i urvalet. Genom denna information kunde även den produktion, och de produktionsnivåer, som de tillverkare som inte samarbetade i undersökningen stod för bekräftas.

| (100) | Precis som i den ursprungliga undersökningen, och såsom nämns i skäl 28, såldes produkten via två distributionskanaler, dvs. till OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. |
| --- | --- |

(100)

Precis som i den ursprungliga undersökningen, och såsom nämns i skäl 28, såldes produkten via två distributionskanaler, dvs. till OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet.

| (101) | Vissa berörda parter upprepade de argument som framfördes under den ursprungliga undersökningen om att man vid analysen av dumpning och skada bör skilja mellan aluminiumhjul för OEM-segmentet och aluminiumhjul för eftermarknadssegmentet. Dessa argument grundades på det faktum att den kinesiska importen vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen främst gick till eftermarknadssegmentet, medan unionsindustrin främst var dominerande inom OEM-segmentet. |
| --- | --- |

(101)

Vissa berörda parter upprepade de argument som framfördes under den ursprungliga undersökningen om att man vid analysen av dumpning och skada bör skilja mellan aluminiumhjul för OEM-segmentet och aluminiumhjul för eftermarknadssegmentet. Dessa argument grundades på det faktum att den kinesiska importen vid tidpunkten för den ursprungliga undersökningen främst gick till eftermarknadssegmentet, medan unionsindustrin främst var dominerande inom OEM-segmentet.

| (102) | Såsom förklaras i skälen 113 och 114 framgick det av undersökningen att de kinesiska exporterande tillverkarna verkar ha gått över från eftermarknadssegmentet till OEM-segmentet efter den ursprungliga undersökningen. Därför var en separat analys av den kinesiska importens verkan på unionsindustrins situation per segment inte längre nödvändig. |
| --- | --- |

(102)

Såsom förklaras i skälen 113 och 114 framgick det av undersökningen att de kinesiska exporterande tillverkarna verkar ha gått över från eftermarknadssegmentet till OEM-segmentet efter den ursprungliga undersökningen. Därför var en separat analys av den kinesiska importens verkan på unionsindustrins situation per segment inte längre nödvändig.

| (103) | I linje med den ursprungliga undersökningen, och för att få en så heltäckande bild som möjligt av unionsindustrins situation under översynsperioden, analyserades emellertid även vissa skadeindikatorer separat utifrån tillgänglig information. De olika segmenten beaktades också i analysen av sannolikheten för att skadan återkommer. |
| --- | --- |

(103)

I linje med den ursprungliga undersökningen, och för att få en så heltäckande bild som möjligt av unionsindustrins situation under översynsperioden, analyserades emellertid även vissa skadeindikatorer separat utifrån tillgänglig information. De olika segmenten beaktades också i analysen av sannolikheten för att skadan återkommer.

| (104) | När det gäller påståendet i skäl 101 tillade en berörd part att det borde göras en åtskillnad mellan segmenten utifrån typen av kund, och hävdade att kunder i OEM-segmentet köper en annan typ av produkt, nämligen så kallade bilmärkeshjul, än kunderna i eftermarknadssegmentet, som köper så kallade hjulmärkeshjul. Enligt denna part spelar det mindre roll huruvida hjulen används för montering i nya fordon (OEM-hjul) eller säljs separat för ett ersätta originalhjul (eftermarknadshjul). |
| --- | --- |

(104)

När det gäller påståendet i skäl 101 tillade en berörd part att det borde göras en åtskillnad mellan segmenten utifrån typen av kund, och hävdade att kunder i OEM-segmentet köper en annan typ av produkt, nämligen så kallade bilmärkeshjul, än kunderna i eftermarknadssegmentet, som köper så kallade hjulmärkeshjul. Enligt denna part spelar det mindre roll huruvida hjulen används för montering i nya fordon (OEM-hjul) eller säljs separat för ett ersätta originalhjul (eftermarknadshjul).

| (105) | Denna parts begäran grundades på det felaktiga antagandet att kommissionen skulle klassificera bilmärkeshjul som säljs via biltillverkarnas eller deras auktoriserade återförsäljares distributionskanaler som försäljning inom eftermarknadssegmentet. Kommissionen beaktade emellertid alla bilmärkeshjul, oavsett om de användes för montering i nya fordon eller såldes separat som försäljning inom OEM-segmentet, vilket överensstämmer med partens påstående. |
| --- | --- |

(105)

Denna parts begäran grundades på det felaktiga antagandet att kommissionen skulle klassificera bilmärkeshjul som säljs via biltillverkarnas eller deras auktoriserade återförsäljares distributionskanaler som försäljning inom eftermarknadssegmentet. Kommissionen beaktade emellertid alla bilmärkeshjul, oavsett om de användes för montering i nya fordon eller såldes separat som försäljning inom OEM-segmentet, vilket överensstämmer med partens påstående.

2.   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (106) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukning i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning (enheter i tusental) | 59 361 | 60 528 | 66 457 | 70 047 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 112 | 118 |
| Källa: Begäran om översyn, Eurostat, kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(106)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2012

2013

2014

ÖP

Total förbrukning (enheter i tusental)

59 361

60 528

66 457

70 047

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

112

112

118

118

Källa: Begäran om översyn, Eurostat, kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (107) | Förbrukningen i unionen har fastställts genom att lägga till Eurostats uppgifter om import från Kina och andra tredjeländer till unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden. Uppgifterna om unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden har hämtats från begäran om översyn och bygger på de uppgifter som gavs i de svar som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade för översynsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Förbrukningen i unionen har fastställts genom att lägga till Eurostats uppgifter om import från Kina och andra tredjeländer till unionstillverkares försäljning på unionsmarknaden. Uppgifterna om unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden har hämtats från begäran om översyn och bygger på de uppgifter som gavs i de svar som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnade för översynsperioden.

| (108) | Förbrukningen i unionen ökade kontinuerligt under skadeundersökningsperioden och totalt sett med 18 %, dvs. från 59,3 miljoner enheter 2012 till 70,0 miljoner enheter under översynsperioden. Den ökade förbrukningen speglar den ökade biltillverkningen i unionen och den ökade användningen av aluminiumhjul i nya bilar. Den ökande förbrukningstrenden utgör en betydande skillnad jämfört med den trend som observerades under den ursprungliga undersökningen, då förbrukningen minskade med 16 % från 2006 till den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, dvs. från 58,6 miljoner enheter till 49,5 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(108)

Förbrukningen i unionen ökade kontinuerligt under skadeundersökningsperioden och totalt sett med 18 %, dvs. från 59,3 miljoner enheter 2012 till 70,0 miljoner enheter under översynsperioden. Den ökade förbrukningen speglar den ökade biltillverkningen i unionen och den ökade användningen av aluminiumhjul i nya bilar. Den ökande förbrukningstrenden utgör en betydande skillnad jämfört med den trend som observerades under den ursprungliga undersökningen, då förbrukningen minskade med 16 % från 2006 till den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, dvs. från 58,6 miljoner enheter till 49,5 miljoner enheter.

| (109) | Förbrukningen i unionen analyserades också med en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Volymerna och marknadsandelarna uppskattades utifrån uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, de samarbetsvilliga tillverkarna i det motsvarande landet, de unionstillverkare som ingick i urvalet och i begäran. Tabellen nedan visar utvecklingen av förbrukningen per segment under översynsperioden jämfört med undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen.

  Tabell 3


  Förbrukning per eftermarknadssegment och OEM-segment








  Enheter (i tusental) | Undersökningsperiod, den ursprungliga undersökningen | ÖP |
| --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning av OEM-hjul | 34 915 | 65 168 |
| Index (UP = 100) | 100 | 188 |
| Andel av total förbrukning för OEM-segmentet (%) | 71 | 93 |
| Förbrukning av eftermarknadshjul | 14 592 | 4 879 |
| Index (UP = 100) | 100 | 33 |
| Andel av total förbrukning för eftermarknadssegmentet (%) | 29 | 7 |
| Total förbrukning | 49 508 | 70 047 |
| Index (UP = 100) | 100 | 141 |
| Källa: Begäran, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar, genomförandeförordning (EU) nr 964/2010. |

(109)

Förbrukningen i unionen analyserades också med en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Volymerna och marknadsandelarna uppskattades utifrån uppgifter som lämnats av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, de samarbetsvilliga tillverkarna i det motsvarande landet, de unionstillverkare som ingick i urvalet och i begäran. Tabellen nedan visar utvecklingen av förbrukningen per segment under översynsperioden jämfört med undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen.

Tabell 3

Tabell 3

Förbrukning per eftermarknadssegment och OEM-segment

Förbrukning per eftermarknadssegment och OEM-segment

Enheter (i tusental)

Undersökningsperiod, den ursprungliga undersökningen

ÖP

Förbrukning av OEM-hjul

34 915

65 168

Index (UP = 100)

Index (UP = 100)

100

100

188

188

Andel av total förbrukning för OEM-segmentet (%)

71

93

Förbrukning av eftermarknadshjul

14 592

4 879

Index (UP = 100)

Index (UP = 100)

100

100

33

33

Andel av total förbrukning för eftermarknadssegmentet (%)

29

7

Total förbrukning

49 508

70 047

Index (UP = 100)

Index (UP = 100)

100

100

141

141

Källa: Begäran, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar, genomförandeförordning (EU) nr 964/2010.

Källa:

| (110) | Sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod ökade förbrukningen inom OEM-segmentet med 88 %, dvs. från omkring 35 miljoner enheter till omkring 65 miljoner enheter, samtidigt som förbrukningen inom eftermarknadssegmentet minskade med nästan 70 %, från omkring 15 miljoner enheter till omkring 5 miljoner enheter under översynsperioden. Detta visar att den totala ökningen av förbrukningen sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod helt och hållet beror på den ökade förbrukningen inom OEM-segmentet, samtidigt som förbrukningen inom eftermarknadssegmentet minskade betydligt efter den ursprungliga undersökningsperioden. OEM-segmentet dominerade alltså redan under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Därefter växte den ytterligare och utgjorde 93 % av den totala förbrukningen under översynsperioden, medan eftermarknadssegmentet utgjorde 7 % av den totala förbrukningen jämfört med 29 % under den ursprungliga undersökningens översynsperiod. |
| --- | --- |

(110)

Sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod ökade förbrukningen inom OEM-segmentet med 88 %, dvs. från omkring 35 miljoner enheter till omkring 65 miljoner enheter, samtidigt som förbrukningen inom eftermarknadssegmentet minskade med nästan 70 %, från omkring 15 miljoner enheter till omkring 5 miljoner enheter under översynsperioden. Detta visar att den totala ökningen av förbrukningen sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod helt och hållet beror på den ökade förbrukningen inom OEM-segmentet, samtidigt som förbrukningen inom eftermarknadssegmentet minskade betydligt efter den ursprungliga undersökningsperioden. OEM-segmentet dominerade alltså redan under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Därefter växte den ytterligare och utgjorde 93 % av den totala förbrukningen under översynsperioden, medan eftermarknadssegmentet utgjorde 7 % av den totala förbrukningen jämfört med 29 % under den ursprungliga undersökningens översynsperiod.

| (111) | Det bör noteras att OEM-segmentet generellt sett är mer konkurrenskraftigt, eftersom försäljningen sker på en större marknad med fler aktörer och ett större antal leverantörer som konkurrerar med varandra. Närvaron inom detta segment är också av en mer varaktig karaktär. Undersökningen visade att aktörer som har kunnat flytta över till OEM-segmentet tenderar att stanna kvar inom detta segment och inte gärna går över till eftermarknadssegmentet. Detta beror på de exakta och strikta kraven som kunderna inom OEM-segmentet har, inte bara när det gäller aluminiumhjulens kvalitet och utformning, utan även kvaliteten på processer och kvalifikationer för att kunna bedriva verksamhet som tillförlitliga leverantörer. Produkterna köps vanligtvis först efter en fas med provningar och processkontroller, och därefter kan avtalsförhållandet mellan köpare och säljare vara i flera år. Samtidigt bör det noteras att varje OEM-användare vanligen har flera leverantörer som den har godkänt, och det är därför relativt enkelt för användarna att växla mellan leverantörerna om en av dem blir mer konkurrenskraftig i sin prissättning. |
| --- | --- |

(111)

Det bör noteras att OEM-segmentet generellt sett är mer konkurrenskraftigt, eftersom försäljningen sker på en större marknad med fler aktörer och ett större antal leverantörer som konkurrerar med varandra. Närvaron inom detta segment är också av en mer varaktig karaktär. Undersökningen visade att aktörer som har kunnat flytta över till OEM-segmentet tenderar att stanna kvar inom detta segment och inte gärna går över till eftermarknadssegmentet. Detta beror på de exakta och strikta kraven som kunderna inom OEM-segmentet har, inte bara när det gäller aluminiumhjulens kvalitet och utformning, utan även kvaliteten på processer och kvalifikationer för att kunna bedriva verksamhet som tillförlitliga leverantörer. Produkterna köps vanligtvis först efter en fas med provningar och processkontroller, och därefter kan avtalsförhållandet mellan köpare och säljare vara i flera år. Samtidigt bör det noteras att varje OEM-användare vanligen har flera leverantörer som den har godkänt, och det är därför relativt enkelt för användarna att växla mellan leverantörerna om en av dem blir mer konkurrenskraftig i sin prissättning.

3.   Den kinesiska importens volym, priser och marknadsandel

Den kinesiska importens volym, priser och marknadsandel

3.1   Volym och marknadsandel för importen från Kina

Volym och marknadsandel för importen från Kina

Tabell 4

Tabell 4

Volym och marknadsandel för importen från Kina

Volym och marknadsandel för importen från Kina

| | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (enheter i tusental) | 3 371 | 2 436 | 2 439 | 2 237 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 72 | 72 | 66 |
| Marknadsandel (%) | 5,7 | 4,1 | 3,7 | 3,2 |
| Källa: Eurostat. |

2012

2013

2014

ÖP

Importvolym (enheter i tusental)

3 371

2 436

2 439

2 237

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

72

72

72

72

66

66

Marknadsandel (%)

5,7

4,1

3,7

3,2

Källa: Eurostat.

Källa:

| (112) | Importvolymerna från Kina minskade från 3,3 miljoner enheter 2012 till 2,2 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 34 %, med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 5,7 % till 3,2 %, dvs. en minskning med 2,5 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som importvolymerna från Kina och Kinas marknadsandel minskade lyckades de exporterande tillverkarna ändå behålla en inte försumbar marknadsandel, trots de gällande åtgärderna. Kommissionen noterar att en del av importen från Kina (som under skadeundersökningsperioden varierade mellan 21 och 28 %) gynnades av förfarandet för aktiv förädling och inte omfattades av antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(112)

Importvolymerna från Kina minskade från 3,3 miljoner enheter 2012 till 2,2 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 34 %, med en motsvarande minskning av marknadsandelen från 5,7 % till 3,2 %, dvs. en minskning med 2,5 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som importvolymerna från Kina och Kinas marknadsandel minskade lyckades de exporterande tillverkarna ändå behålla en inte försumbar marknadsandel, trots de gällande åtgärderna. Kommissionen noterar att en del av importen från Kina (som under skadeundersökningsperioden varierade mellan 21 och 28 %) gynnades av förfarandet för aktiv förädling och inte omfattades av antidumpningstullar.

| (113) | Utvecklingen för Kinas importvolym och marknadsandel uppskattades dessutom genom en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet för översynsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningsperiodens översynsperiod, vilket visas i nedanstående tabell.

  Tabell 5


  Import från Kina och marknadsandelar, uppdelade mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet | Undersökningsperiod, den ursprungliga undersökningen | ÖP |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM-segmentet | | |
| Total import från Kina i OEM-segmentet (i tusental enheter) | 1 183 | 1 606 |
| Index (UP = 100) | 100 | 136 |
| Andel av total import (%) | 19 | 72 |
| Marknadsandel av förbrukning för OEM-segmentet (%) | 3,4 | 2,5 |
| Marknadsandel av total förbrukning (%) | 2,3 | 2,3 |
| Eftermarknadssegmentet | | |
| Total import från Kina i eftermarknadssegmentet (i tusental enheter) | 4 954 | 631 |
| Index (UP = 100) | 100 | 13 |
| Andel av total import (%) | 81 | 28 |
| Marknadsandel av förbrukningen inom eftermarknadssegmentet (%) | 33,9 | 12,9 |
| Marknadsandel av total förbrukning (%) | 10,0 | 0,9 |
| Källa: Begäran, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar, genomförandeförordning (EU) nr 964/2010. |

(113)

Utvecklingen för Kinas importvolym och marknadsandel uppskattades dessutom genom en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet för översynsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningsperiodens översynsperiod, vilket visas i nedanstående tabell.

Tabell 5

Tabell 5

Import från Kina och marknadsandelar, uppdelade mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet

Import från Kina och marknadsandelar, uppdelade mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet

Undersökningsperiod, den ursprungliga undersökningen

ÖP

OEM-segmentet

OEM-segmentet

Total import från Kina i OEM-segmentet (i tusental enheter)

1 183

1 606

Index (UP = 100)

Index (UP = 100)

100

100

136

136

Andel av total import (%)

19

72

Marknadsandel av förbrukning för OEM-segmentet (%)

3,4

2,5

Marknadsandel av total förbrukning (%)

2,3

2,3

Eftermarknadssegmentet

Eftermarknadssegmentet

Total import från Kina i eftermarknadssegmentet (i tusental enheter)

4 954

631

Index (UP = 100)

Index (UP = 100)

100

100

13

13

Andel av total import (%)

81

28

Marknadsandel av förbrukningen inom eftermarknadssegmentet (%)

33,9

12,9

Marknadsandel av total förbrukning (%)

10,0

0,9

Källa: Begäran, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar, genomförandeförordning (EU) nr 964/2010.

Källa:

| (114) | Utvecklingen för importvolymerna från Kina uppdelade per segment följde den allmänna trenden mot en betydligt ökad förbrukning inom OEM-segmentet, såsom framgår av skälen 109–111. Trots den totala minskningen av importen av aluminiumhjul från Kina (se tabell 3) har de kinesiska exporterande tillverkarna ökat sina importvolymer inom OEM-segmentet. Importvolymen inom OEM-segmentet ökade närmare bestämt från 1,183 miljoner enheter under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 1,606 miljoner enheter under översynsperioden. Det innebär att de kinesiska exporterande tillverkarna lyckades öka sin import med 0,4 miljoner enheter, vilket motsvarar en ökning med 63 % i jämförelse med den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Utvecklingen för importvolymerna från Kina uppdelade per segment följde den allmänna trenden mot en betydligt ökad förbrukning inom OEM-segmentet, såsom framgår av skälen 109–111. Trots den totala minskningen av importen av aluminiumhjul från Kina (se tabell 3) har de kinesiska exporterande tillverkarna ökat sina importvolymer inom OEM-segmentet. Importvolymen inom OEM-segmentet ökade närmare bestämt från 1,183 miljoner enheter under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 1,606 miljoner enheter under översynsperioden. Det innebär att de kinesiska exporterande tillverkarna lyckades öka sin import med 0,4 miljoner enheter, vilket motsvarar en ökning med 63 % i jämförelse med den ursprungliga undersökningsperioden.

| (115) | Totalt utgjorde Kinas import till OEM-segmentet 72 % av all import under översynsperioden, medan situationen var den motsatta under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, då den kinesiska importen till OEM-segmentet endast stod för 19 % av den totala importen till unionen. |
| --- | --- |

(115)

Totalt utgjorde Kinas import till OEM-segmentet 72 % av all import under översynsperioden, medan situationen var den motsatta under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, då den kinesiska importen till OEM-segmentet endast stod för 19 % av den totala importen till unionen.

| (116) | Trots den ökade försäljningsvolymen till OEM-segmentet minskade marknadsandelen inom detta segment med 0,9 procentenheter, vilket beror på den större ökningen av förbrukningen inom segmentet. Den kinesiska importens marknadsandel av den totala förbrukningen förblev stabil, vilket också det beror på den högre ökningen av den totala förbrukningen. |
| --- | --- |

(116)

Trots den ökade försäljningsvolymen till OEM-segmentet minskade marknadsandelen inom detta segment med 0,9 procentenheter, vilket beror på den större ökningen av förbrukningen inom segmentet. Den kinesiska importens marknadsandel av den totala förbrukningen förblev stabil, vilket också det beror på den högre ökningen av den totala förbrukningen.

| (117) | Av det ovanstående följer att den totala minskningen av de kinesiska importvolymerna enbart beror på minskad import till eftermarknadssegmentet. Den kinesiska importen inom detta segment minskade faktiskt betydligt, dvs. med nästan 90 %, vilket ledde till en minskad marknadsandel av förbrukningen inom eftermarknadssegmentet, från 34 % under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 13 % under den aktuella översynens översynsperiod. Totalt sett minskade andelen för importen till eftermarknadssegmentet i förhållande till den totala förbrukningen från 10,0 % under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 0,9 % under den aktuella översynens översynsperiod. |
| --- | --- |

(117)

Av det ovanstående följer att den totala minskningen av de kinesiska importvolymerna enbart beror på minskad import till eftermarknadssegmentet. Den kinesiska importen inom detta segment minskade faktiskt betydligt, dvs. med nästan 90 %, vilket ledde till en minskad marknadsandel av förbrukningen inom eftermarknadssegmentet, från 34 % under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 13 % under den aktuella översynens översynsperiod. Totalt sett minskade andelen för importen till eftermarknadssegmentet i förhållande till den totala förbrukningen från 10,0 % under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 0,9 % under den aktuella översynens översynsperiod.

| (118) | De kinesiska exporterande tillverkarna började gå över från eftermarknadssegmentet till OEM-segmentet redan under de sista två åren av den ursprungliga undersökningen (dvs. 2008 och undersökningsperioden, se skäl 89 i genomförandeförordning (EU) nr 964/2010). Trots de minskade marknadsandelarna har de kinesiska exporterande tillverkarna bibehållit sina försäljningsvolymer och kundbaser inom OEM-segmentet efter den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(118)

De kinesiska exporterande tillverkarna började gå över från eftermarknadssegmentet till OEM-segmentet redan under de sista två åren av den ursprungliga undersökningen (dvs. 2008 och undersökningsperioden, se skäl 89 i genomförandeförordning (EU) nr 964/2010). Trots de minskade marknadsandelarna har de kinesiska exporterande tillverkarna bibehållit sina försäljningsvolymer och kundbaser inom OEM-segmentet efter den ursprungliga undersökningen.

3.2   Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

Tabell 6

Tabell 6

Genomsnittspris på import från Kina

Genomsnittspris på import från Kina

| | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 40,68 | 36,16 | 39,74 | 46,24 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 89 | 98 | 114 |
| Källa: Eurostat. |

2012

2013

2014

ÖP

Genomsnittspris (euro/enhet)

40,68

36,16

39,74

46,24

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

89

89

98

98

114

114

Källa: Eurostat.

Källa:

| (119) | Genomsnittspriserna på importerade produkter från Kina sjönk först från 40,68 euro per enhet under 2012 till 36,16 euro per enhet under 2013, för att sedan stiga till 39,74 euro per enhet under 2014. Genomsnittspriserna steg ytterligare under översynsperioden och uppgick till sist till 46,24 euro per enhet. Totalt sett låg prisökningen mellan 2012 och översynsperioden på 14 %. Den samlade prisökningen ligger i linje med de globala pristrenderna och en allmän trend mot större och mer sofistikerade hjul. |
| --- | --- |

(119)

Genomsnittspriserna på importerade produkter från Kina sjönk först från 40,68 euro per enhet under 2012 till 36,16 euro per enhet under 2013, för att sedan stiga till 39,74 euro per enhet under 2014. Genomsnittspriserna steg ytterligare under översynsperioden och uppgick till sist till 46,24 euro per enhet. Totalt sett låg prisökningen mellan 2012 och översynsperioden på 14 %. Den samlade prisökningen ligger i linje med de globala pristrenderna och en allmän trend mot större och mer sofistikerade hjul.

| (120) | En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden mellan de priser som tillämpades av de tillverkare i unionen som ingick i urvalet och priserna på importen från det berörda landet som gjordes av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Man använde sig därvid av unionsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(120)

En jämförelse av försäljningspriserna på unionsmarknaden mellan de priser som tillämpades av de tillverkare i unionen som ingick i urvalet och priserna på importen från det berörda landet som gjordes av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Man använde sig därvid av unionsindustrins försäljningspriser till oberoende kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i unionen och efter avräkning för rabatter och avdrag.

| (121) | Dessa priser jämfördes med de priser som de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med en lämplig justering för kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(121)

Dessa priser jämfördes med de priser som de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet hade efter rabatter och andra avdrag, vid behov justerade till nivån cif vid unionens gräns, med en lämplig justering för kostnader efter importen.

| (122) | Om man lägger till den tillämpliga importtullen och antidumpningstullen till cif-importpriserna var priserna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i genomsnitt högre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Samma resultat kunde tillämpas på importen från de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(122)

Om man lägger till den tillämpliga importtullen och antidumpningstullen till cif-importpriserna var priserna för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet i genomsnitt högre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden. Samma resultat kunde tillämpas på importen från de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet.

| (123) | När man emellertid tar hänsyn till de kinesiska exporterande tillverkarnas importpriser utan antidumpningstullar skulle de underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 8 %. Resultatet blir ännu tydligare vid en separat analys av OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet, där de prisunderskridningsmarginaler som konstaterades för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppgick till 8,7 % i OEM-segmentet och 12,4 % i eftermarknadssegmentet. När det gäller de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet skulle resultatet, baserat på uppgifter från Eurostat, bli en genomsnittlig prisunderskridningsmarginal på 7,5 %. Denna jämförelse görs på grundval av ett genomsnitt, eftersom Eurostat inte skiljer mellan olika produkttyper. |
| --- | --- |

(123)

När man emellertid tar hänsyn till de kinesiska exporterande tillverkarnas importpriser utan antidumpningstullar skulle de underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 8 %. Resultatet blir ännu tydligare vid en separat analys av OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet, där de prisunderskridningsmarginaler som konstaterades för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet uppgick till 8,7 % i OEM-segmentet och 12,4 % i eftermarknadssegmentet. När det gäller de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet skulle resultatet, baserat på uppgifter från Eurostat, bli en genomsnittlig prisunderskridningsmarginal på 7,5 %. Denna jämförelse görs på grundval av ett genomsnitt, eftersom Eurostat inte skiljer mellan olika produkttyper.

| (124) | Slutligen gjordes en prisjämförelse av den kinesiska importen enligt förfarandet för aktiv förädling, som utgjorde 20,6 % av all kinesisk import under översynsperioden. Prisjämförelsen gjordes mellan de genomsnittliga kinesiska importpriserna enligt förfarandet för aktiv förädling (baserat på uppgifter från Eurostat eftersom de exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte rapporterade någon försäljning till unionen enligt förfarandet för aktiv förädling) och genomsnittspriserna under översynsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Resultatet blev en prisunderskridningsmarginal på 7,6 %. Jämförelsen gjordes på grundval av ett genomsnitt, eftersom Eurostat inte skiljer mellan olika produkttyper i sina uppgifter, vilket nämns i skäl 123. Dessutom var den totala importvolymen enligt förfarandet för aktiv förädling mycket låg, och utgjorde endast 0,6 % av unionens totala förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Slutligen gjordes en prisjämförelse av den kinesiska importen enligt förfarandet för aktiv förädling, som utgjorde 20,6 % av all kinesisk import under översynsperioden. Prisjämförelsen gjordes mellan de genomsnittliga kinesiska importpriserna enligt förfarandet för aktiv förädling (baserat på uppgifter från Eurostat eftersom de exporterande tillverkare som ingick i urvalet inte rapporterade någon försäljning till unionen enligt förfarandet för aktiv förädling) och genomsnittspriserna under översynsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Resultatet blev en prisunderskridningsmarginal på 7,6 %. Jämförelsen gjordes på grundval av ett genomsnitt, eftersom Eurostat inte skiljer mellan olika produkttyper i sina uppgifter, vilket nämns i skäl 123. Dessutom var den totala importvolymen enligt förfarandet för aktiv förädling mycket låg, och utgjorde endast 0,6 % av unionens totala förbrukning under översynsperioden.

| (125) | En berörd part hävdade att priserna för aluminiumhjul som såldes till eftermarknadssegmentet i allmänhet var betydligt lägre än de priser som togs ut för aluminiumhjul som såldes till OEM-segmentet. Denna part hävdade dessutom att en korrekt prisjämförelse inom OEM-segmentet endast kan göras på ”anbudsnivå”, där det enligt partens förmenande normalt inte förekommer prisunderskridande, inte ens efter avdraget för antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(125)

En berörd part hävdade att priserna för aluminiumhjul som såldes till eftermarknadssegmentet i allmänhet var betydligt lägre än de priser som togs ut för aluminiumhjul som såldes till OEM-segmentet. Denna part hävdade dessutom att en korrekt prisjämförelse inom OEM-segmentet endast kan göras på ”anbudsnivå”, där det enligt partens förmenande normalt inte förekommer prisunderskridande, inte ens efter avdraget för antidumpningstullen.

| (126) | Ett urval av uppgifter från individuella anbud kan inte ersätta den analys som kommissionen gjort på grundval av de fullständiga uppgifterna, dvs. förteckningar över försäljningstransaktioner och prisjämförelser per typ. En sådan jämförelse avspeglar den största möjliga uppgiftsmängden för faktiska transaktioner som har ägt rum. Som förklaras i skäl 123 visade analysen på grundval av fullständiga uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och unionstillverkarna ett prisunderskridande på 8,7 % i OEM-segmentet och 12,4 % i eftermarknadssegmentet, vilket bekräftar att prisunderskridande förekommer inom båda segmenten när priserna beaktas utan antidumpningstullar. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(126)

Ett urval av uppgifter från individuella anbud kan inte ersätta den analys som kommissionen gjort på grundval av de fullständiga uppgifterna, dvs. förteckningar över försäljningstransaktioner och prisjämförelser per typ. En sådan jämförelse avspeglar den största möjliga uppgiftsmängden för faktiska transaktioner som har ägt rum. Som förklaras i skäl 123 visade analysen på grundval av fullständiga uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och unionstillverkarna ett prisunderskridande på 8,7 % i OEM-segmentet och 12,4 % i eftermarknadssegmentet, vilket bekräftar att prisunderskridande förekommer inom båda segmenten när priserna beaktas utan antidumpningstullar. Detta argument avvisas därför.

| (127) | Efter utlämnandet av uppgifter begärde samma part även att kommissionen skulle klargöra hur den försäkrade sig om att priserna för den kinesiska inhemska försäljningen, exporten till unionen och exporten till tredjeländer var jämförbara. Metoden förklaras i skälen 123 och 126. |
| --- | --- |

(127)

Efter utlämnandet av uppgifter begärde samma part även att kommissionen skulle klargöra hur den försäkrade sig om att priserna för den kinesiska inhemska försäljningen, exporten till unionen och exporten till tredjeländer var jämförbara. Metoden förklaras i skälen 123 och 126.

4.   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Tabell 7

Tabell 7

Import från övriga tredjeländer

Import från övriga tredjeländer

| | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turkiet | 6 189 | 6 879 | 8 316 | 9 218 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 111 | 134 | 149 |
| Marknadsandel (%) | 10,4 | 11,4 | 12,5 | 13,2 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 45,57 | 45,32 | 43,89 | 48,50 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 96 | 106 |
| Övriga tredjeländer (exklusive Turkiet) | 7 104 | 6 778 | 8 177 | 8 696 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 95 | 115 | 122 |
| Marknadsandel (%) | 12,0 | 11,2 | 12,3 | 12,4 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 51,27 | 51,23 | 52,66 | 58,88 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 115 |
| Övriga tredjeländer totalt | 13 294 | 13 657 | 16 493 | 17 914 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 124 | 135 |
| Marknadsandel (%) | 22,4 | 22,6 | 24,8 | 25,6 |
| Genomsnittspris (euro/enhet) | 48,62 | 48,25 | 48,24 | 53,54 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 99 | 110 |
| Källa: Eurostat. |

2012

2013

2014

ÖP

Turkiet

6 189

6 879

8 316

9 218

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

111

111

134

134

149

149

Marknadsandel (%)

10,4

11,4

12,5

13,2

Genomsnittspris (euro/enhet)

45,57

45,32

43,89

48,50

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

96

96

106

106

Övriga tredjeländer (exklusive Turkiet)

7 104

6 778

8 177

8 696

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

95

95

115

115

122

122

Marknadsandel (%)

12,0

11,2

12,3

12,4

Genomsnittspris (euro/enhet)

51,27

51,23

52,66

58,88

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

115

115

Övriga tredjeländer totalt

13 294

13 657

16 493

17 914

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

124

124

135

135

Marknadsandel (%)

22,4

22,6

24,8

25,6

Genomsnittspris (euro/enhet)

48,62

48,25

48,24

53,54

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

99

99

110

110

Källa: Eurostat.

Källa:

| (128) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen från tredjeländer till unionen kontinuerligt, från ungefär 13,2 miljoner enheter år 2012 till ungefär 17,9 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 35 %. Eftersom förbrukningen i unionen bara ökade med 18 % under samma period (se skäl 107, tabell 1) ökade den motsvarande marknadsandelen för övriga tredjeländer i mindre grad, dvs. från 22,4 % år 2012 till 25,6 % under översynsperioden eller med 3,2 procentenheter. |
| --- | --- |

(128)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen från tredjeländer till unionen kontinuerligt, från ungefär 13,2 miljoner enheter år 2012 till ungefär 17,9 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 35 %. Eftersom förbrukningen i unionen bara ökade med 18 % under samma period (se skäl 107, tabell 1) ökade den motsvarande marknadsandelen för övriga tredjeländer i mindre grad, dvs. från 22,4 % år 2012 till 25,6 % under översynsperioden eller med 3,2 procentenheter.

| (129) | I genomsnitt var importpriserna från andra tredjeländer än Kina högre än de kinesiska importpriserna och dessa priser ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

I genomsnitt var importpriserna från andra tredjeländer än Kina högre än de kinesiska importpriserna och dessa priser ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden.

| (130) | Efter Kina sker den största importen till unionen från Turkiet. Importvolymen från Turkiet ökade med ungefär 6,1 miljoner enheter under 2012 till ungefär 9,2 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden, dvs. med 49 %. Denna ökning medförde att Turkiets marknadsandel ökade från 10,4 % år 2012 till 13,2 % under översynsperioden, dvs. med 2,8 procentenheter. De genomsnittliga importpriserna från Turkiet var högre än de genomsnittliga importpriserna från Kina under hela skadeundersökningsperioden. De steg från 45,57 euro per enhet år 2012 till 48,50 euro per enhet under översynsperioden, vilket motsvarar en ökning på 6 %. |
| --- | --- |

(130)

Efter Kina sker den största importen till unionen från Turkiet. Importvolymen från Turkiet ökade med ungefär 6,1 miljoner enheter under 2012 till ungefär 9,2 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden, dvs. med 49 %. Denna ökning medförde att Turkiets marknadsandel ökade från 10,4 % år 2012 till 13,2 % under översynsperioden, dvs. med 2,8 procentenheter. De genomsnittliga importpriserna från Turkiet var högre än de genomsnittliga importpriserna från Kina under hela skadeundersökningsperioden. De steg från 45,57 euro per enhet år 2012 till 48,50 euro per enhet under översynsperioden, vilket motsvarar en ökning på 6 %.

| (131) | Marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Turkiet ökade bara något, från 12,0 % år 2012 till 12,4 % under översynsperioden. Importpriserna från tredjeländer var högre än importpriserna från Kina under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

Marknadsandelen för import från andra tredjeländer än Turkiet ökade bara något, från 12,0 % år 2012 till 12,4 % under översynsperioden. Importpriserna från tredjeländer var högre än importpriserna från Kina under hela skadeundersökningsperioden.

5.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (132) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(132)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (133) | Såsom nämns i skäl 17 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit. |
| --- | --- |

(133)

Såsom nämns i skäl 17 tillämpades ett stickprovsförfarande för fastställandet av den skada som unionsindustrin eventuellt lidit.

| (134) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna för hela unionsindustrin på grundval av den information som sökanden tillhandahöll i begäran om översyn och de uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet som justerats på grundval av uppgifterna i dessa unionstillverkares svar för översynsperioden. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna för de företag som ingick i urvalet på grundval av svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(134)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna för hela unionsindustrin på grundval av den information som sökanden tillhandahöll i begäran om översyn och de uppgifter om de unionstillverkare som ingick i urvalet som justerats på grundval av uppgifterna i dessa unionstillverkares svar för översynsperioden. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna för de företag som ingick i urvalet på grundval av svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (135) | De makroekonomiska indikatorerna är produktionsvolym, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storhet. |
| --- | --- |

(135)

De makroekonomiska indikatorerna är produktionsvolym, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storhet.

| (136) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(136)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspris per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnad, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

Tabell 8

Tabell 8

Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (enheter i tusental) | 44 124 | 45 516 | 49 638 | 50 571 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 112 | 115 |
| Produktionskapacitet (enheter i tusental) | 49 808 | 51 644 | 53 510 | 55 178 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 107 | 111 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 89 | 88 | 93 | 92 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 105 | 103 |
| Källa: Begäran om översyn, kontrollerade svar på frågeformuläret. |

2012

2013

2014

ÖP

Produktionsvolym (enheter i tusental)

44 124

45 516

49 638

50 571

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

112

112

115

115

Produktionskapacitet (enheter i tusental)

49 808

51 644

53 510

55 178

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

107

107

111

111

Kapacitetsutnyttjande (%)

89

88

93

92

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

105

105

103

103

Källa: Begäran om översyn, kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (137) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: |
| --- | --- |

(137)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

| (138) | Produktionen ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionsvolymen från 44,1 miljoner enheter 2012 till 50,5 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 15 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen speglar den ökade biltillverkningen i unionen och den ökade användningen av aluminiumhjul i nya bilar. |
| --- | --- |

(138)

Produktionen ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionsvolymen från 44,1 miljoner enheter 2012 till 50,5 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 15 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen speglar den ökade biltillverkningen i unionen och den ökade användningen av aluminiumhjul i nya bilar.

| (139) | Produktionskapaciteten ökade från ungefär 49,8 miljoner enheter 2012 till ungefär 55,1 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 11 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Produktionskapaciteten ökade från ungefär 49,8 miljoner enheter 2012 till ungefär 55,1 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 11 % under skadeundersökningsperioden.

| (140) | Eftersom produktionsvolymen ökade något mer än produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet från 89 % år 2012 till 92 % under översynsperioden, dvs. med tre procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Eftersom produktionsvolymen ökade något mer än produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet från 89 % år 2012 till 92 % under översynsperioden, dvs. med tre procentenheter under skadeundersökningsperioden.

5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (141) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (enheter i tusental) | 42 697 | 44 435 | 47 525 | 49 895 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 111 | 117 |
| Marknadsandel (%) | 71,9 | 73,4 | 71,5 | 71,2 |
| Källa: Begäran om översyn, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar. |

(141)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

ÖP

Försäljningsvolym (enheter i tusental)

42 697

44 435

47 525

49 895

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

111

111

117

117

Marknadsandel (%)

71,9

73,4

71,5

71,2

Källa: Begäran om översyn, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar.

Källa:

| (142) | Försäljningsvolymen ökade under skadeundersökningsperioden, från 42,6 miljoner enheter 2012 till ungefär 49,8 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 17 %, vilket är något mindre än den ökning av förbrukningen på 18 % som beskrivs i skäl 107. Ökningen av försäljningsvolymen, och om hänsyn även tas till den parallella ökningen av import från andra tredjeländer som beskrivs i skäl 128, ledde emellertid därför till att unionsindustrins marknadsandel minskade något, från 71,9 % år 2012 till 71,2 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Försäljningsvolymen ökade under skadeundersökningsperioden, från 42,6 miljoner enheter 2012 till ungefär 49,8 miljoner enheter under översynsperioden, dvs. med 17 %, vilket är något mindre än den ökning av förbrukningen på 18 % som beskrivs i skäl 107. Ökningen av försäljningsvolymen, och om hänsyn även tas till den parallella ökningen av import från andra tredjeländer som beskrivs i skäl 128, ledde emellertid därför till att unionsindustrins marknadsandel minskade något, från 71,9 % år 2012 till 71,2 % under översynsperioden, dvs. en minskning med 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (143) | Utvecklingen för försäljningsvolymerna och marknadsandelarna uppskattades dessutom genom en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet för översynsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningsperiodens översynsperiod, vilket visas i nedanstående tabell.

  Tabell 10


  Försäljningsvolymer och marknadsandelar per OEM-segment och eftermarknadssegment








  Enheter (i tusental) | Den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod | ÖP |
| --- | --- | --- | --- |
| OEM-segmentet | | |
| Försäljningsvolym för OEM-segmentet | 28 719 | 46 627 |
| Index | 100 | 162 |
| Marknadsandel för OEM-segmentet (EU-tillverkarnas andel av den totala OEM-förbrukningen) (%) | 82,3 | 71,6 |
| Marknadsandel av total förbrukning för OEM-segmentet (%) | 58,0 | 66,6 |
| Eftermarknadssegmentet | | |
| Försäljningsvolym för eftermarknadssegmentet | 7 075 | 3 268 |
| Index | 100 | 46 |
| Marknadsandel för eftermarknadssegmentet (EU-tillverkarnas andel av den totala eftermarknadsförbrukningen) (%) | 48,5 | 67,0 |
| Marknadsandel av total förbrukning för eftermarknadssegmentet (%) | 14,3 | 4,7 |
| Källa: Begäran, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar, genomförandeförordning (EU) nr 964/2010. |

(143)

Utvecklingen för försäljningsvolymerna och marknadsandelarna uppskattades dessutom genom en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet för översynsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningsperiodens översynsperiod, vilket visas i nedanstående tabell.

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningsvolymer och marknadsandelar per OEM-segment och eftermarknadssegment

Försäljningsvolymer och marknadsandelar per OEM-segment och eftermarknadssegment

Enheter (i tusental)

Den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod

ÖP

OEM-segmentet

OEM-segmentet

Försäljningsvolym för OEM-segmentet

28 719

46 627

Index

Index

100

100

162

162

Marknadsandel för OEM-segmentet (EU-tillverkarnas andel av den totala OEM-förbrukningen) (%)

82,3

71,6

Marknadsandel av total förbrukning för OEM-segmentet (%)

58,0

66,6

Eftermarknadssegmentet

Eftermarknadssegmentet

Försäljningsvolym för eftermarknadssegmentet

7 075

3 268

Index

Index

100

100

46

46

Marknadsandel för eftermarknadssegmentet (EU-tillverkarnas andel av den totala eftermarknadsförbrukningen) (%)

48,5

67,0

Marknadsandel av total förbrukning för eftermarknadssegmentet (%)

14,3

4,7

Källa: Begäran, Eurostat, kontrollerade frågeformulärsvar, genomförandeförordning (EU) nr 964/2010.

Källa:

| (144) | Försäljningsvolymerna till OEM-segmentet ökade med 62 % under översynsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, medan försäljningen till eftermarknadssegmentet mer än halverades jämfört med den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Unionstillverkarnas marknadsandel hade minskat med 10,9 procentenheter inom OEM-segmentet, från 82,3 % till 71,6 %, på grund av den större ökningen av förbrukningen inom detta segment. I eftermarknadssegmentet hade marknadsandelen ökat från 48,5 % till 67,0 %, beroende på en krympande marknad inom detta segment. Totalt sett minskade unionsindustrins marknadsandel inom eftermarknadssegmentet räknat i total förbrukning från 14,3 % under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 4,7 % under den aktuella översynens översynsperiod, medan unionsindustrins marknadsandel inom OEM-segmentet räknat i total förbrukning ökade från 58,0 % till 66,6 % under samma period. Utvecklingen i de två segmenten motsvarar den allmänna trenden på unionsmarknaden, som avspeglar den ökade biltillverkningen i unionen och den ökade användningen av aluminiumhjul i nya bilar, vilket nämns i skäl 108. |
| --- | --- |

(144)

Försäljningsvolymerna till OEM-segmentet ökade med 62 % under översynsperioden jämfört med den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, medan försäljningen till eftermarknadssegmentet mer än halverades jämfört med den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Unionstillverkarnas marknadsandel hade minskat med 10,9 procentenheter inom OEM-segmentet, från 82,3 % till 71,6 %, på grund av den större ökningen av förbrukningen inom detta segment. I eftermarknadssegmentet hade marknadsandelen ökat från 48,5 % till 67,0 %, beroende på en krympande marknad inom detta segment. Totalt sett minskade unionsindustrins marknadsandel inom eftermarknadssegmentet räknat i total förbrukning från 14,3 % under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod till 4,7 % under den aktuella översynens översynsperiod, medan unionsindustrins marknadsandel inom OEM-segmentet räknat i total förbrukning ökade från 58,0 % till 66,6 % under samma period. Utvecklingen i de två segmenten motsvarar den allmänna trenden på unionsmarknaden, som avspeglar den ökade biltillverkningen i unionen och den ökade användningen av aluminiumhjul i nya bilar, vilket nämns i skäl 108.

5.2.3   Tillväxt

| (145) | Förbrukningen i unionen ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym ökade något mindre, nämligen med 17 %, vilket innebär att marknadsandelen minskade något med 0,7 procentenheter. |
| --- | --- |

(145)

Förbrukningen i unionen ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym ökade något mindre, nämligen med 17 %, vilket innebär att marknadsandelen minskade något med 0,7 procentenheter.

5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (146) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 12 227 | 12 673 | 13 689 | 14 265 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 112 | 117 |
| Produktivitet (enheter i tusental/anställd) | 3 609 | 3 592 | 3 626 | 3 545 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 98 |
| Källa: Begäran om översyn. |

(146)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

ÖP

Antal anställda

12 227

12 673

13 689

14 265

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

112

112

117

117

Produktivitet (enheter i tusental/anställd)

3 609

3 592

3 626

3 545

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

98

98

Källa: Begäran om översyn.

Källa:

| (147) | Sysselsättningen i hela unionsindustrin ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Detta ligger i linje med att produktionsvolymen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Sysselsättningen i hela unionsindustrin ökade med 17 % under skadeundersökningsperioden. Detta ligger i linje med att produktionsvolymen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden.

| (148) | Under skadeundersökningsperioden låg produktiviteten mätt i antalet tillverkade enheter per anställd på en stabil nivå, och minskade endast med 2 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(148)

Under skadeundersökningsperioden låg produktiviteten mätt i antalet tillverkade enheter per anställd på en stabil nivå, och minskade endast med 2 % under översynsperioden.

5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (149) | Under översynsperioden konstaterades att de samarbetsvilliga grupper som ingick i urvalet fortfarande hade stora dumpningsmarginaler, som varierade mellan 8,9 och 25,9 % (se skäl 52). Trots det minskade importvolymerna från Kina med 44 %, vilket innebär att Kinas marknadsandel minskade med 3,2 % under översynsperioden. Såsom fastställs i skäl 122 underskred de kinesiska importpriserna inte unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden under översynsperioden och importen från Kina ledde därför endast till en begränsad prispress. De gällande antidumpningsåtgärderna visade sig därför ha en positiv effekt på unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(149)

Under översynsperioden konstaterades att de samarbetsvilliga grupper som ingick i urvalet fortfarande hade stora dumpningsmarginaler, som varierade mellan 8,9 och 25,9 % (se skäl 52). Trots det minskade importvolymerna från Kina med 44 %, vilket innebär att Kinas marknadsandel minskade med 3,2 % under översynsperioden. Såsom fastställs i skäl 122 underskred de kinesiska importpriserna inte unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden under översynsperioden och importen från Kina ledde därför endast till en begränsad prispress. De gällande antidumpningsåtgärderna visade sig därför ha en positiv effekt på unionsindustrins situation.

5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (150) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/enhet) | 46,24 | 46,40 | 47,16 | 51,91 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 112 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet) | 43,10 | 43,13 | 42,82 | 46,76 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 99 | 109 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(150)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

2012

2013

2014

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (euro/enhet)

46,24

46,40

47,16

51,91

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

112

112

Tillverkningskostnad per enhet (euro/enhet)

43,10

43,13

42,82

46,76

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

99

99

109

109

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (151) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen avspeglar den trend mot större och mer sofistikerade hjul som beskrivs närmare i skäl 153. |
| --- | --- |

(151)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen avspeglar den trend mot större och mer sofistikerade hjul som beskrivs närmare i skäl 153.

| (152) | Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningskostnaden per enhet med 9 %. |
| --- | --- |

(152)

Under skadeundersökningsperioden ökade tillverkningskostnaden per enhet med 9 %.

| (153) | Undersökningen har visat att kostnadsökningen främst berodde på den tekniska utvecklingen av aluminiumhjul där trenden alltmer går mot att tillverka stora och så kallade blanka hjul, som kräver ytterligare tillverkningssteg. Undersökningen har dessutom visat att även om prisvariationer i huvudråvaran (aluminium) kan påverka kostnaden per enhet mildras prisvariationernas effekt på lönsamheten av att aluminiumpriserna oftast var indexerade i avtalen med OEM–kunderna. |
| --- | --- |

(153)

Undersökningen har visat att kostnadsökningen främst berodde på den tekniska utvecklingen av aluminiumhjul där trenden alltmer går mot att tillverka stora och så kallade blanka hjul, som kräver ytterligare tillverkningssteg. Undersökningen har dessutom visat att även om prisvariationer i huvudråvaran (aluminium) kan påverka kostnaden per enhet mildras prisvariationernas effekt på lönsamheten av att aluminiumpriserna oftast var indexerade i avtalen med OEM–kunderna.

5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (154) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Arbetskraftskostnad | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 31 285 | 31 624 | 31 021 | 32 096 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 99 | 103 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(154)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Arbetskraftskostnad

Arbetskraftskostnad

2012

2013

2014

ÖP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

31 285

31 624

31 021

32 096

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

99

99

103

103

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (155) | Mellan 2012 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionstillverkarna i stickprovet något med 3 %. |
| --- | --- |

(155)

Mellan 2012 och översynsperioden ökade de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionstillverkarna i stickprovet något med 3 %.

5.3.3   Lagerhållning

| (156) | Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Lagerhållning | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (enheter i tusental) | 851 | 842 | 986 | 866 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 116 | 102 |
| Utgående lager som procentandel av produktionen (%) | 4,5 | 4,2 | 4,6 | 3,9 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 101 | 87 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(156)

Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Tabell 14

Lagerhållning

Lagerhållning

2012

2013

2014

ÖP

Utgående lager (enheter i tusental)

851

842

986

866

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

116

116

102

102

Utgående lager som procentandel av produktionen (%)

4,5

4,2

4,6

3,9

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

101

101

87

87

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (157) | Lagerhållning kan inte anses vara en relevant skadeindikator, eftersom tillverkning av aluminiumhjul i stor utsträckning sker på beställning. Lagret vid en viss tidpunkt är därför främst resultatet av varor som sålts men ännu inte levererats. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis. |
| --- | --- |

(157)

Lagerhållning kan inte anses vara en relevant skadeindikator, eftersom tillverkning av aluminiumhjul i stor utsträckning sker på beställning. Lagret vid en viss tidpunkt är därför främst resultatet av varor som sålts men ännu inte levererats. Utvecklingstendenserna när det gäller lagerhållning nämns därför endast upplysningsvis.

| (158) | Totalt sett ökade det utgående lagret med 2 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som en procentandel av produktionen ökade något, från 4,5 % år 2012 till 3,9 % under översynsperioden, dvs. med 0,6 %. |
| --- | --- |

(158)

Totalt sett ökade det utgående lagret med 2 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som en procentandel av produktionen ökade något, från 4,5 % år 2012 till 3,9 % under översynsperioden, dvs. med 0,6 %.

5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 15

Tabell 15

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

| | 2012 | 2013 | 2014 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 6,8 | 7,0 | 9,2 | 9,9 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 135 | 146 |
| Kassaflöde (i tusentals euro) | 102 147 | 111 918 | 129 833 | 155 044 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 110 | 127 | 152 |
| Investeringar (i tusentals euro) | 64 110 | 38 643 | 65 749 | 71 338 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 60 | 103 | 111 |
| Räntabilitet (%) | 18,6 | 20,1 | 27,4 | 31,6 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 108 | 147 | 170 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

2012

2013

2014

ÖP

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

6,8

7,0

9,2

9,9

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

135

135

146

146

Kassaflöde (i tusentals euro)

102 147

111 918

129 833

155 044

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

110

110

127

127

152

152

Investeringar (i tusentals euro)

64 110

38 643

65 749

71 338

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

60

60

103

103

111

111

Räntabilitet (%)

18,6

20,1

27,4

31,6

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

108

108

147

147

170

170

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (159) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet stadigt. Som visas i tabell 12, skäl 150, berodde detta på att priserna ökade mer än produktionskostnaderna. Lönsamheten ökade således från 6,8 % år 2012 till 9,9 % under översynsperioden, dvs. med 3,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lönsamhet stadigt. Som visas i tabell 12, skäl 150, berodde detta på att priserna ökade mer än produktionskostnaderna. Lönsamheten ökade således från 6,8 % år 2012 till 9,9 % under översynsperioden, dvs. med 3,1 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (160) | Dessutom analyserades lönsamheten genom en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Utifrån detta uppskattades lönsamheten för försäljningen inom eftermarknadssegmentet till 13,6 % och inom OEM-segmentet till 9,6 %. Det bör också noteras att försäljningsvolymen inom eftermarknadssegmentet var mycket låg jämfört med försäljningsvolymen inom OEM-segmentet under översynsperioden, och den hade därför endast en obetydlig inverkan på den totala lönsamheten. |
| --- | --- |

(160)

Dessutom analyserades lönsamheten genom en uppdelning mellan OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Utifrån detta uppskattades lönsamheten för försäljningen inom eftermarknadssegmentet till 13,6 % och inom OEM-segmentet till 9,6 %. Det bör också noteras att försäljningsvolymen inom eftermarknadssegmentet var mycket låg jämfört med försäljningsvolymen inom OEM-segmentet under översynsperioden, och den hade därför endast en obetydlig inverkan på den totala lönsamheten.

| (161) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet ökade under hela skadeundersökningsperioden. Det totala nettokassaflödet ökade med 52 % under skadeundersökningsperioden, vilket ligger i linje med de ökade vinsterna. |
| --- | --- |

(161)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet ökade under hela skadeundersökningsperioden. Det totala nettokassaflödet ökade med 52 % under skadeundersökningsperioden, vilket ligger i linje med de ökade vinsterna.

| (162) | Investeringarna ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden. De totala investeringarna gick ned något mellan 2012 och 2013, vilket kan kopplas till att vissa investeringar slutfördes under 2012. Därefter ökade de totala investeringarna med 43 % från 2013 och fram till 2014, och med ytterligare 8 % från 2014 fram till översynsperioden. I vissa fall innebar investeringarna bara att en del gamla maskiner ersattes. Det gjordes även betydande investeringar i ny kapacitet för att möta den ökade efterfrågan och den ökning av efterfrågan som förväntades under de kommande åren. Investeringar gjordes slutligen även för att möta den ökade efterfrågan på de tekniskt mer sofistikerade blanka hjulen, som kräver ytterligare maskiner och lackeringskapacitet. |
| --- | --- |

(162)

Investeringarna ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden. De totala investeringarna gick ned något mellan 2012 och 2013, vilket kan kopplas till att vissa investeringar slutfördes under 2012. Därefter ökade de totala investeringarna med 43 % från 2013 och fram till 2014, och med ytterligare 8 % från 2014 fram till översynsperioden. I vissa fall innebar investeringarna bara att en del gamla maskiner ersattes. Det gjordes även betydande investeringar i ny kapacitet för att möta den ökade efterfrågan och den ökning av efterfrågan som förväntades under de kommande åren. Investeringar gjordes slutligen även för att möta den ökade efterfrågan på de tekniskt mer sofistikerade blanka hjulen, som kräver ytterligare maskiner och lackeringskapacitet.

| (163) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av fasta tillgångar. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten positiv, vilket återspeglar lönsamhetstrenden. Totalt sett ökade räntabiliteten med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(163)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av fasta tillgångar. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var räntabiliteten för tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten positiv, vilket återspeglar lönsamhetstrenden. Totalt sett ökade räntabiliteten med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (164) | När det gäller kapitalanskaffningsförmågan förbättrade återhämtningen från tidigare dumpning förmågan hos de unionstillverkare som ingick i urvalet att generera likvida medel för den likadana produkten och stärka sin ekonomiska situation genom att öka de internt genererade medlen. Det framgick av undersökningen att kapitalanskaffningsförmågan totalt sett förbättrades under skadeundersökningsperioden. Det har i sin tur gjort det möjligt för företagen att göra de ersättningsinvesteringar och investeringar i ökad produktionskapacitet som beskrevs i skäl 162. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller kapitalanskaffningsförmågan förbättrade återhämtningen från tidigare dumpning förmågan hos de unionstillverkare som ingick i urvalet att generera likvida medel för den likadana produkten och stärka sin ekonomiska situation genom att öka de internt genererade medlen. Det framgick av undersökningen att kapitalanskaffningsförmågan totalt sett förbättrades under skadeundersökningsperioden. Det har i sin tur gjort det möjligt för företagen att göra de ersättningsinvesteringar och investeringar i ökad produktionskapacitet som beskrevs i skäl 162.

6.   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (165) | I och med den ökade förbrukningen kunde unionsindustrin tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna återhämta sig från den tidigare dumpningen, och visade en sund ekonomisk situation under översynsperioden. Kommissionen påminner om att unionsindustrin under den ursprungliga undersökningen led väsentlig skada i form av minskad produktion och minskade försäljningsvolymer till följd av prispressen från den kinesiska importen, vilket främst återspeglades av den sjunkande lönsamheten. |
| --- | --- |

(165)

I och med den ökade förbrukningen kunde unionsindustrin tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna återhämta sig från den tidigare dumpningen, och visade en sund ekonomisk situation under översynsperioden. Kommissionen påminner om att unionsindustrin under den ursprungliga undersökningen led väsentlig skada i form av minskad produktion och minskade försäljningsvolymer till följd av prispressen från den kinesiska importen, vilket främst återspeglades av den sjunkande lönsamheten.

| (166) | Nästan alla skadeindikatorer visade en positiv trend under översynsperioden för denna undersökning. Unionsindustrin ökade sina försäljnings- och produktionsvolymer. Den höjde också sina försäljningspriser i linje med den allmänna prisökningen på unionsmarknaden och i en större utsträckning än kostnadsökningarna. Den positiva utvecklingen för både volymer (försäljning och produktion) och priser hade en positiv inverkan på unionsindustrins lönsamhet. Detta skedde med nästan stabila marknadsandelar, eftersom importen från andra tredjeländer också gynnades av den ökade förbrukningen, främst Turkiet, men till högre priser än de kinesiska importpriserna. Unionsindustrin ökade dessutom sina investeringar, bland annat investeringar i ny kapacitet och investeringar till följd av den ökade efterfrågan på så kallade blanka hjul. |
| --- | --- |

(166)

Nästan alla skadeindikatorer visade en positiv trend under översynsperioden för denna undersökning. Unionsindustrin ökade sina försäljnings- och produktionsvolymer. Den höjde också sina försäljningspriser i linje med den allmänna prisökningen på unionsmarknaden och i en större utsträckning än kostnadsökningarna. Den positiva utvecklingen för både volymer (försäljning och produktion) och priser hade en positiv inverkan på unionsindustrins lönsamhet. Detta skedde med nästan stabila marknadsandelar, eftersom importen från andra tredjeländer också gynnades av den ökade förbrukningen, främst Turkiet, men till högre priser än de kinesiska importpriserna. Unionsindustrin ökade dessutom sina investeringar, bland annat investeringar i ny kapacitet och investeringar till följd av den ökade efterfrågan på så kallade blanka hjul.

| (167) | Lönsamheten ökade från 6,8 % år 2012 till 9,9 % under översynsperioden. Försäljningspriserna ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden medan kostnaden per enhet ökade något mindre, nämligen med 9 %, och förblev lägre än det genomsnittliga försäljningspriset under hela skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 15 %, produktionskapaciteten med 11 % och försäljningsvolymen med 17 %. Eftersom ökningen av förbrukningen var högre, nämligen 18 % under skadeundersökningsperioden, minskade emellertid unionsindustrins marknadsandel något med 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen utvecklades från 71,9 % år 2012 till 71,2 % under översynsperioden. Investeringarna ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden och räntabiliteten från 18,6 % år 2012 till 31,6 % under översynsperioden. Medan produktiviteten var konstant ökade sysselsättningen i linje med produktions- och försäljningsvolymen, nämligen med 17 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(167)

Lönsamheten ökade från 6,8 % år 2012 till 9,9 % under översynsperioden. Försäljningspriserna ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden medan kostnaden per enhet ökade något mindre, nämligen med 9 %, och förblev lägre än det genomsnittliga försäljningspriset under hela skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 15 %, produktionskapaciteten med 11 % och försäljningsvolymen med 17 %. Eftersom ökningen av förbrukningen var högre, nämligen 18 % under skadeundersökningsperioden, minskade emellertid unionsindustrins marknadsandel något med 0,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen utvecklades från 71,9 % år 2012 till 71,2 % under översynsperioden. Investeringarna ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden och räntabiliteten från 18,6 % år 2012 till 31,6 % under översynsperioden. Medan produktiviteten var konstant ökade sysselsättningen i linje med produktions- och försäljningsvolymen, nämligen med 17 % under skadeundersökningsperioden.

| (168) | Vissa skadeindikatorer har analyserats separat för OEM- och eftermarknadssegmenten. Undersökningen visade att unionsindustrin, i linje med den allmänna utvecklingen för unionsmarknaden, avsevärt ökade försäljningen inom OEM-segmentet och minskade försäljningen inom eftermarknadssegmentet. Lönsamheten ansågs vara positiv inom både OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet, trots de minskade försäljningsvolymerna i det sistnämnda segmentet. |
| --- | --- |

(168)

Vissa skadeindikatorer har analyserats separat för OEM- och eftermarknadssegmenten. Undersökningen visade att unionsindustrin, i linje med den allmänna utvecklingen för unionsmarknaden, avsevärt ökade försäljningen inom OEM-segmentet och minskade försäljningen inom eftermarknadssegmentet. Lönsamheten ansågs vara positiv inom både OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet, trots de minskade försäljningsvolymerna i det sistnämnda segmentet.

| (169) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(169)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

| (170) | Undersökningen har visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(170)

Undersökningen har visat att den kinesiska importen skedde till dumpade priser under översynsperioden och att dumpningen sannolikt skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (171) | Eftersom unionsindustrin inte led väsentlig skada gjordes en bedömning av huruvida det fanns en sannolikhet för att skadan skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(171)

Eftersom unionsindustrin inte led väsentlig skada gjordes en bedömning av huruvida det fanns en sannolikhet för att skadan skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra att gälla i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (172) | Följande faktorer analyserades för att fastställa sannolikheten för att skadan återkommer: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, de kinesiska exporterande tillverkarnas exportbeteende i andra tredjeländer, inbegripet förekomsten av antidumpnings- eller utjämningsåtgärder för aluminiumhjul i andra tredjeländer, försäljning på den kinesiska hemmamarknaden samt kinesiska importvolymer och priser på unionsmarknaden, även enligt förfarandet för aktiv förädling. Den ökade förbrukningen i unionen och unionsindustrins lönsamhetssituation under översynsperioden beaktades också i analysen. |
| --- | --- |

(172)

Följande faktorer analyserades för att fastställa sannolikheten för att skadan återkommer: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft, de kinesiska exporterande tillverkarnas exportbeteende i andra tredjeländer, inbegripet förekomsten av antidumpnings- eller utjämningsåtgärder för aluminiumhjul i andra tredjeländer, försäljning på den kinesiska hemmamarknaden samt kinesiska importvolymer och priser på unionsmarknaden, även enligt förfarandet för aktiv förädling. Den ökade förbrukningen i unionen och unionsindustrins lönsamhetssituation under översynsperioden beaktades också i analysen.

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (173) | Analysen i skälen 55–74 visade att Kina hade en avsevärd outnyttjad kapacitet. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades till mellan 42 och 60 miljoner enheter. Redan det lägre intervallet för en sådan outnyttjad kapacitet täcker över 80 % av unionens tillverkning, som uppgick till 50,5 miljoner enheter under översynsperioden. Den motsvarar dessutom omkring 60 % av hela unionens förbrukning under översynsperioden, som uppgick till 70 miljoner enheter. |
| --- | --- |

(173)

Analysen i skälen 55–74 visade att Kina hade en avsevärd outnyttjad kapacitet. Den outnyttjade kapaciteten uppskattades till mellan 42 och 60 miljoner enheter. Redan det lägre intervallet för en sådan outnyttjad kapacitet täcker över 80 % av unionens tillverkning, som uppgick till 50,5 miljoner enheter under översynsperioden. Den motsvarar dessutom omkring 60 % av hela unionens förbrukning under översynsperioden, som uppgick till 70 miljoner enheter.

Unionsindustrins attraktionskraft

Unionsindustrins attraktionskraft

| (174) | Såsom visas i skälen 77–78 exporterades även avsevärda volymer från Kina till bland annat Förenta staterna, Kanada, Indien, Japan och Mexiko. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas prisnivåer på de största exportmarknaderna var delvis lägre än prisnivån för samma exporterande tillverkares export till unionen. Unionsmarknaden är därför jämförelsevis attraktiv, eftersom kinesiska exporterande tillverkare har möjlighet att göra större vinster. På denna grundval fanns det ett stort incitament att lägga om denna export till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De berörda mängderna motsvarade uppskattningsvis 14 miljoner enheter under översynsperioden (36), eller 20 % av unionens förbrukning, och omkring 28 % av unionsindustrins produktion och försäljningsvolymer. |
| --- | --- |

(174)

Såsom visas i skälen 77–78 exporterades även avsevärda volymer från Kina till bland annat Förenta staterna, Kanada, Indien, Japan och Mexiko. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas prisnivåer på de största exportmarknaderna var delvis lägre än prisnivån för samma exporterande tillverkares export till unionen. Unionsmarknaden är därför jämförelsevis attraktiv, eftersom kinesiska exporterande tillverkare har möjlighet att göra större vinster. På denna grundval fanns det ett stort incitament att lägga om denna export till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. De berörda mängderna motsvarade uppskattningsvis 14 miljoner enheter under översynsperioden (36), eller 20 % av unionens förbrukning, och omkring 28 % av unionsindustrins produktion och försäljningsvolymer.

36

| (175) | Vad gäller försäljningen på den kinesiska hemmamarknaden fann kommissionen, vilket beskrivs i skälen 89–92, att denna marknad för det första inte kan absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, och för det andra att en omläggning av den inhemska försäljningen till unionen är sannolik på grund av de avsevärda prisskillnader som konstaterats. |
| --- | --- |

(175)

Vad gäller försäljningen på den kinesiska hemmamarknaden fann kommissionen, vilket beskrivs i skälen 89–92, att denna marknad för det första inte kan absorbera den tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, och för det andra att en omläggning av den inhemska försäljningen till unionen är sannolik på grund av de avsevärda prisskillnader som konstaterats.

| (176) | Unionens bilindustri köpte redan från kinesiska exporterande tillverkare under översynsperioden och hade etablerat nära affärsförbindelser. Såsom nämns i skäl 111 måste kinesiska leverantörer i själva verket tillverka produkter med de specifika tekniska standarder som krävs av kunderna i unionen. De fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade nästan uteslutande till OEM-segmentet och var därför redan väl etablerade inom detta segment som fullständigt certifierade leverantörer. |
| --- | --- |

(176)

Unionens bilindustri köpte redan från kinesiska exporterande tillverkare under översynsperioden och hade etablerat nära affärsförbindelser. Såsom nämns i skäl 111 måste kinesiska leverantörer i själva verket tillverka produkter med de specifika tekniska standarder som krävs av kunderna i unionen. De fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet exporterade nästan uteslutande till OEM-segmentet och var därför redan väl etablerade inom detta segment som fullständigt certifierade leverantörer.

| (177) | Såsom framgår av skäl 113 uppgick den totala importen från de kinesiska exporterande tillverkarna inom OEM-segmentet till omkring 1,6 miljoner enheter under översynsperioden. Med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet stod för omkring 40 % av den totala kinesiska importen under översynsperioden (dvs. cirka 880 000 enheter), vilket fastställs i skäl 14, och att dessa exportörer var OEM-certifierade, kan det konstateras att endast omkring hälften av den totala importen inom OEM-sektorn kom från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, medan den andra hälften kom från exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte var samarbetsvilliga. En stor del av de andra kinesiska exporterande tillverkare som det inte fanns någon information om är således certifierade tillverkare som för närvarande exporterar till OEM-segmentet i unionen. |
| --- | --- |

(177)

Såsom framgår av skäl 113 uppgick den totala importen från de kinesiska exporterande tillverkarna inom OEM-segmentet till omkring 1,6 miljoner enheter under översynsperioden. Med tanke på att de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet stod för omkring 40 % av den totala kinesiska importen under översynsperioden (dvs. cirka 880 000 enheter), vilket fastställs i skäl 14, och att dessa exportörer var OEM-certifierade, kan det konstateras att endast omkring hälften av den totala importen inom OEM-sektorn kom från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, medan den andra hälften kom från exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte var samarbetsvilliga. En stor del av de andra kinesiska exporterande tillverkare som det inte fanns någon information om är således certifierade tillverkare som för närvarande exporterar till OEM-segmentet i unionen.

| (178) | Utifrån detta är det rimligt att dra slutsatsen att åtminstone en del av den kinesiska outnyttjade kapaciteten redan på kort sikt kommer att finnas tillgänglig för export till unionen. |
| --- | --- |

(178)

Utifrån detta är det rimligt att dra slutsatsen att åtminstone en del av den kinesiska outnyttjade kapaciteten redan på kort sikt kommer att finnas tillgänglig för export till unionen.

Prisbeteende på andra tredjelandsmarknader

Prisbeteende på andra tredjelandsmarknader

| (179) | Prisnivån för den kinesiska exporten till andra tredjelandsmarknader analyserades även för att få en indikation på de sannolika prisnivåerna på unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Prisbeteendet gentemot andra tredjelandsmarknader ansågs vara en rimlig indikator för det framtida prisbeteendet gentemot unionen, med tanke på de stora och representativa mängder som exporteras till dessa marknader, dit tillträdet var obegränsat under den aktuella översynens översynsperiod. Dessutom fanns uppgifter per produkttyp tillgängliga från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Exportpriserna till andra tredjelandsmarknader för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes med unionsindustrins försäljningspriser för de motsvarande produkttyperna. Denna detaljerade prisjämförelse visade att de kinesiska priserna till andra tredjelandsmarknader i genomsnitt var 30 % lägre för 7,4 miljoner enheter under översynsperioden än unionsindustrins priser på unionsmarknaden. Denna avsevärda prisskillnad, i kombination med den stora outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina, utgör ett starkt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att snabbt (om)rikta exporten till unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(179)

Prisnivån för den kinesiska exporten till andra tredjelandsmarknader analyserades även för att få en indikation på de sannolika prisnivåerna på unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Prisbeteendet gentemot andra tredjelandsmarknader ansågs vara en rimlig indikator för det framtida prisbeteendet gentemot unionen, med tanke på de stora och representativa mängder som exporteras till dessa marknader, dit tillträdet var obegränsat under den aktuella översynens översynsperiod. Dessutom fanns uppgifter per produkttyp tillgängliga från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Exportpriserna till andra tredjelandsmarknader för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet jämfördes med unionsindustrins försäljningspriser för de motsvarande produkttyperna. Denna detaljerade prisjämförelse visade att de kinesiska priserna till andra tredjelandsmarknader i genomsnitt var 30 % lägre för 7,4 miljoner enheter under översynsperioden än unionsindustrins priser på unionsmarknaden. Denna avsevärda prisskillnad, i kombination med den stora outnyttjade kapacitet som finns tillgänglig i Kina, utgör ett starkt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att snabbt (om)rikta exporten till unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (180) | Handelspolitiska skyddsåtgärder mot kinesisk import av aluminiumhjul hade redan införts på andra viktiga marknader, nämligen Australien (antidumpnings- och utjämningsåtgärder) och nyligen även i Indien (antidumpningsåtgärder), vilket även innebär att de kinesiska exporterande tillverkarnas tillträde till dessa marknader är begränsat. Under den aktuella undersökningen fastställdes dessutom att dumpningen fortsatte i avsevärd utsträckning under översynsperioden. Med hänsyn till liknande prisbeteende på andra tredjelandsmarknader finns det därför ingen orsak att anta att det kinesiska prissättningsmönstret kommer att ändras om åtgärderna i unionen upphör att gälla. |
| --- | --- |

(180)

Handelspolitiska skyddsåtgärder mot kinesisk import av aluminiumhjul hade redan införts på andra viktiga marknader, nämligen Australien (antidumpnings- och utjämningsåtgärder) och nyligen även i Indien (antidumpningsåtgärder), vilket även innebär att de kinesiska exporterande tillverkarnas tillträde till dessa marknader är begränsat. Under den aktuella undersökningen fastställdes dessutom att dumpningen fortsatte i avsevärd utsträckning under översynsperioden. Med hänsyn till liknande prisbeteende på andra tredjelandsmarknader finns det därför ingen orsak att anta att det kinesiska prissättningsmönstret kommer att ändras om åtgärderna i unionen upphör att gälla.

| (181) | Enligt den information som lämnats i översynsbegäran kan den sannolika utvecklingen av marknadssituationen i unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra även påvisas av utvecklingen av situationen i Förenta staterna, där det inte finns några antidumpningsåtgärder. I Förenta staterna vann de kinesiska exporterande tillverkarna över 50 % av marknadsandelen, vilket ledde till att över 20 inhemska tillverkare tvingades stänga. Det bör noteras att de största biltillverkarna har produktionsanläggningar och inköpsorganisationer både i Förenta staterna och i unionen, dvs. samma företagsgrupper är verksamma på båda marknaderna. De kommer därför sannolikt att tillämpa samma strategier när de ställs inför stora volymer av lågprisimport från Kina. |
| --- | --- |

(181)

Enligt den information som lämnats i översynsbegäran kan den sannolika utvecklingen av marknadssituationen i unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra även påvisas av utvecklingen av situationen i Förenta staterna, där det inte finns några antidumpningsåtgärder. I Förenta staterna vann de kinesiska exporterande tillverkarna över 50 % av marknadsandelen, vilket ledde till att över 20 inhemska tillverkare tvingades stänga. Det bör noteras att de största biltillverkarna har produktionsanläggningar och inköpsorganisationer både i Förenta staterna och i unionen, dvs. samma företagsgrupper är verksamma på båda marknaderna. De kommer därför sannolikt att tillämpa samma strategier när de ställs inför stora volymer av lågprisimport från Kina.

| (182) | En berörd part hävdade att den outnyttjade kapaciteten i Kina endast berör aluminiumhjul för eftermarknadssegmentet och att det inte finns någon outnyttjad kapacitet för OEM-hjul, där efterfrågan har ökat. Volymerna av kinesiska OEM-hjul skulle därför vara begränsade, och det är inte sannolikt att stora volymer kan säljas på unionsmarknaden, där OEM-segmentet dominerar. Samma part undrade också hur den kinesiska outnyttjade kapaciteten inom OEM-segmentet har fastställts, och vilka kinesiska tillverkare som ansågs vara certifierade. |
| --- | --- |

(182)

En berörd part hävdade att den outnyttjade kapaciteten i Kina endast berör aluminiumhjul för eftermarknadssegmentet och att det inte finns någon outnyttjad kapacitet för OEM-hjul, där efterfrågan har ökat. Volymerna av kinesiska OEM-hjul skulle därför vara begränsade, och det är inte sannolikt att stora volymer kan säljas på unionsmarknaden, där OEM-segmentet dominerar. Samma part undrade också hur den kinesiska outnyttjade kapaciteten inom OEM-segmentet har fastställts, och vilka kinesiska tillverkare som ansågs vara certifierade.

| (183) | Såsom förklaras i skäl 177 kom omkring 50 % av den kinesiska exporten till OEM-segmentet i unionen från exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte var samarbetsvilliga. En stor del av de kinesiska exporterande tillverkare som det inte fanns information om är således certifierade tillverkare som för närvarande exporterar till OEM-segmentet i unionen. Utifrån detta drogs slutsatsen att åtminstone en del av den kinesiska outnyttjade kapaciteten redan på kort sikt kommer att finnas tillgänglig för export till unionens OEM-segment. |
| --- | --- |

(183)

Såsom förklaras i skäl 177 kom omkring 50 % av den kinesiska exporten till OEM-segmentet i unionen från exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet eller som inte var samarbetsvilliga. En stor del av de kinesiska exporterande tillverkare som det inte fanns information om är således certifierade tillverkare som för närvarande exporterar till OEM-segmentet i unionen. Utifrån detta drogs slutsatsen att åtminstone en del av den kinesiska outnyttjade kapaciteten redan på kort sikt kommer att finnas tillgänglig för export till unionens OEM-segment.

| (184) | Flera kinesiska exporterande tillverkare hävdade att det faktum att vissa produkttyper har lägre priser på andra exportmarknader inte kan betraktas som ett incitament för dem att (om)rikta denna export till unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. De hävdade vidare att kommissionen i sin analys av det kinesiska prisbeteendet felaktigt bortsåg från produkttyper för vilka de kinesiska exportörerna tog ut högre priser på andra tredjelandsmarknader än priserna för samma produkttyp som såldes av unionsindustrin på unionsmarknaden, vilket ledde till att kommissionen avsevärt överskattade det eventuella prisunderskridandet, som i verkligheten endast uppgick till 0,45 %. Dessa parter hävdade också att andra exportmarknader genererade högre vinster än vinsterna från exporten till unionsmarknaden, och att kinesiska exportörer måste bibehålla sina affärsförbindelser på den kinesiska hemmamarknaden och på de andra tredjeländernas exportmarknader. De menade likaså att kinesiska exportörer måste kunna tillhandahålla ett komplett produktsortiment till alla sina kunder på dessa marknader, och att de därför inte skulle ha incitament att lägga om exporten av vissa produkttyper till unionen enbart på grund av att priserna är högre på unionsmarknaden. De hävdade följaktligen att det inte skulle finnas någon risk för en avsevärd ökning av importen från Kina om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(184)

Flera kinesiska exporterande tillverkare hävdade att det faktum att vissa produkttyper har lägre priser på andra exportmarknader inte kan betraktas som ett incitament för dem att (om)rikta denna export till unionsmarknaden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. De hävdade vidare att kommissionen i sin analys av det kinesiska prisbeteendet felaktigt bortsåg från produkttyper för vilka de kinesiska exportörerna tog ut högre priser på andra tredjelandsmarknader än priserna för samma produkttyp som såldes av unionsindustrin på unionsmarknaden, vilket ledde till att kommissionen avsevärt överskattade det eventuella prisunderskridandet, som i verkligheten endast uppgick till 0,45 %. Dessa parter hävdade också att andra exportmarknader genererade högre vinster än vinsterna från exporten till unionsmarknaden, och att kinesiska exportörer måste bibehålla sina affärsförbindelser på den kinesiska hemmamarknaden och på de andra tredjeländernas exportmarknader. De menade likaså att kinesiska exportörer måste kunna tillhandahålla ett komplett produktsortiment till alla sina kunder på dessa marknader, och att de därför inte skulle ha incitament att lägga om exporten av vissa produkttyper till unionen enbart på grund av att priserna är högre på unionsmarknaden. De hävdade följaktligen att det inte skulle finnas någon risk för en avsevärd ökning av importen från Kina om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (185) | För det första var syftet med kommissionens analys som beskrivs i skäl 179 att fastställa skillnaderna mellan de priser som tas ut av unionsmarknaden och de priser som tas ut av andra tredjelandsmarknader för motsvarande produkttyper för att få en indikation på de sannolika prisnivåerna för den kinesiska importen till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra, och inte att fastställa prisunderskridningsmarginaler. Denna prisskillnad visar att de kinesiska exporterande tillverkarna kan gå in på unionens marknad till priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser, samtidigt som de håller en högre prisnivå än priserna till andra tredjelandsmarknader. Detta utgör ett starkt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att exportera till unionsmarknaden, bland annat även med hänsyn till den stora outnyttjade kapaciteten i Kina. För det andra har påståendet att de exporterande tillverkarna måste tillhandahålla ett komplett produktsortiment till kunder på andra marknader inte styrkts. Undersökningen visade tvärtom att anbudsförfaranden vanligen genomförs separat för varje produkttyp och att kunderna köper samma produkttyper från flera leverantörer. Detta stöder inte påståendena om att samma kund måste erbjudas ett brett sortiment av produkttyper. Påståendena avvisas därför. |
| --- | --- |

(185)

För det första var syftet med kommissionens analys som beskrivs i skäl 179 att fastställa skillnaderna mellan de priser som tas ut av unionsmarknaden och de priser som tas ut av andra tredjelandsmarknader för motsvarande produkttyper för att få en indikation på de sannolika prisnivåerna för den kinesiska importen till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra, och inte att fastställa prisunderskridningsmarginaler. Denna prisskillnad visar att de kinesiska exporterande tillverkarna kan gå in på unionens marknad till priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser, samtidigt som de håller en högre prisnivå än priserna till andra tredjelandsmarknader. Detta utgör ett starkt incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att exportera till unionsmarknaden, bland annat även med hänsyn till den stora outnyttjade kapaciteten i Kina. För det andra har påståendet att de exporterande tillverkarna måste tillhandahålla ett komplett produktsortiment till kunder på andra marknader inte styrkts. Undersökningen visade tvärtom att anbudsförfaranden vanligen genomförs separat för varje produkttyp och att kunderna köper samma produkttyper från flera leverantörer. Detta stöder inte påståendena om att samma kund måste erbjudas ett brett sortiment av produkttyper. Påståendena avvisas därför.

| (186) | Samma parter hävdade också att förekomsten av handelspolitiska skyddsåtgärder mot import av kinesiska aluminiumhjul till Australien och Indien är irrelevant, och att det faktum att handelspolitiska skyddsåtgärder har införts på specifika marknader inte innebär att det är möjligt att dra slutsatser om prissättningen på andra marknader, vilken endast kan fastställas genom en undersökning av berörda utredande myndigheter. Dessa parter hävdade vidare att handelspolitiska skyddsåtgärder införs på grundval av uppgifter som avser en tidigare undersökningsperiod, medan en översyn vid giltighetstidens utgång bör grundas på en framåtblickande analys. För det första menar dessa parter att Indien och Australien endast är mindre exportmarknader för de kinesiska exporterande tillverkarna, och exporten till dessa destinationer skulle ha förblivit stabil trots införandet av åtgärder eftersom det saknas tillräcklig kapacitet hos de respektive inhemska industrierna. Parterna hävdade därför att införandet av antidumpningsåtgärder i dessa länder inte skulle tyda på en eventuell omläggning av exporten från dessa marknader till unionen. |
| --- | --- |

(186)

Samma parter hävdade också att förekomsten av handelspolitiska skyddsåtgärder mot import av kinesiska aluminiumhjul till Australien och Indien är irrelevant, och att det faktum att handelspolitiska skyddsåtgärder har införts på specifika marknader inte innebär att det är möjligt att dra slutsatser om prissättningen på andra marknader, vilken endast kan fastställas genom en undersökning av berörda utredande myndigheter. Dessa parter hävdade vidare att handelspolitiska skyddsåtgärder införs på grundval av uppgifter som avser en tidigare undersökningsperiod, medan en översyn vid giltighetstidens utgång bör grundas på en framåtblickande analys. För det första menar dessa parter att Indien och Australien endast är mindre exportmarknader för de kinesiska exporterande tillverkarna, och exporten till dessa destinationer skulle ha förblivit stabil trots införandet av åtgärder eftersom det saknas tillräcklig kapacitet hos de respektive inhemska industrierna. Parterna hävdade därför att införandet av antidumpningsåtgärder i dessa länder inte skulle tyda på en eventuell omläggning av exporten från dessa marknader till unionen.

| (187) | Tvärtemot vad parterna hävdar har kommissionen inte använt den australiska eller den indiska undersökningen för att visa sannolikheten för fortsatt dumpning på unionsmarknaden. Förekomsten av handelspolitiska skyddsåtgärder på dessa marknader visar dock att tillträdet till dem är begränsat. När det gäller frågan om den export som eventuellt kan läggas om till unionen har Australien inte inbegripits i de uppskattade volymerna. I fråga om Indien var det alltför tidigt att dra en slutsats om den exakta effekten, eftersom antidumpningsåtgärderna infördes först 2015. Såsom nämns ovan är det emellertid sannolikt att åtminstone vissa av dessa mängder ställs om till unionens marknad. Indien var dessutom en av de största exportmarknaderna för de kinesiska exporterande tillverkarna under översynsperioden. Exporten ligger på samma nivå som den totala kinesiska exporten till unionen under samma tidsperiod, och är därför inte försumbar. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(187)

Tvärtemot vad parterna hävdar har kommissionen inte använt den australiska eller den indiska undersökningen för att visa sannolikheten för fortsatt dumpning på unionsmarknaden. Förekomsten av handelspolitiska skyddsåtgärder på dessa marknader visar dock att tillträdet till dem är begränsat. När det gäller frågan om den export som eventuellt kan läggas om till unionen har Australien inte inbegripits i de uppskattade volymerna. I fråga om Indien var det alltför tidigt att dra en slutsats om den exakta effekten, eftersom antidumpningsåtgärderna infördes först 2015. Såsom nämns ovan är det emellertid sannolikt att åtminstone vissa av dessa mängder ställs om till unionens marknad. Indien var dessutom en av de största exportmarknaderna för de kinesiska exporterande tillverkarna under översynsperioden. Exporten ligger på samma nivå som den totala kinesiska exporten till unionen under samma tidsperiod, och är därför inte försumbar. Påståendet avvisas därför.

| (188) | Samma parter hävdade dessutom att avsaknaden av antidumpningsåtgärder i Förenta staterna skulle visa att de kinesiska exporterande tillverkarna inte tillämpar otillbörliga handelsmetoder på denna marknad. Dessa parter hävdade också att ökningen av kinesisk import och import från andra tredjeländer till Förenta staterna endast berodde på ett otillräckligt utbud från den inhemska industrin på den amerikanska marknaden. Parterna hävdade vidare att anledningen till att vissa stora amerikanska producenter gick i konkurs 2009 var den globala finanskrisen, inte den kinesiska importen. Dessa parter menade slutligen att trots att de största biltillverkarna har produktionsanläggningar och inköpsorganisationer både i Förenta staterna och i unionen, dvs. samma företagsgrupper är verksamma på båda marknaderna, är det inte sannolikt att de tillämpar samma strategier med avseende på den kinesiska importen. |
| --- | --- |

(188)

Samma parter hävdade dessutom att avsaknaden av antidumpningsåtgärder i Förenta staterna skulle visa att de kinesiska exporterande tillverkarna inte tillämpar otillbörliga handelsmetoder på denna marknad. Dessa parter hävdade också att ökningen av kinesisk import och import från andra tredjeländer till Förenta staterna endast berodde på ett otillräckligt utbud från den inhemska industrin på den amerikanska marknaden. Parterna hävdade vidare att anledningen till att vissa stora amerikanska producenter gick i konkurs 2009 var den globala finanskrisen, inte den kinesiska importen. Dessa parter menade slutligen att trots att de största biltillverkarna har produktionsanläggningar och inköpsorganisationer både i Förenta staterna och i unionen, dvs. samma företagsgrupper är verksamma på båda marknaderna, är det inte sannolikt att de tillämpar samma strategier med avseende på den kinesiska importen.

| (189) | För det första var det inte kommissionens avsikt att fastställa huruvida det förekommer illojalt prissatt import från kinesiska exporterande tillverkare i Förenta staterna. Situationen i Förenta staterna visar dock att användarna, om de ställdes inför kinesisk lågprisimport, bytte leverantörer och att den inhemska industrin i stor grad försvann från den marknaden. Undersökningen visade att den förväntade prisnivån på kinesisk import till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra skulle vara mellan 8 och 30 % lägre än unionsindustrins nuvarande prisnivå. Exportpriserna till unionsmarknaden konstaterades dessutom vara satta till avsevärt dumpade nivåer. Påståendena att nedläggningen av inhemska tillverkare i Förenta staterna och den amerikanska industrins förlorade marknadsandel inte hade samband med den plötsliga ökningen av den kinesiska importen, utan snarare var kopplade till finanskrisen, var ogrundade och avvisas därför. I själva verket lyckades de kinesiska exporterande tillverkarna öka sin marknadsandel i Förenta staterna trots en situation av ekonomisk nedgång. Även om den finansiella och ekonomiska krisen inverkade på de amerikanska inhemska tillverkarnas situation, förvärrades denna situation avsevärt av ökningen av kinesisk lågprisimport. Påståendet att samma biltillverkare skulle tillämpa olika inköpsstrategier i unionen än i Förenta staterna var ogrundade och avvisas därför. Som förklaras i skäl 181 använder och köper de största biltillverkarna hjul för sina produktionsanläggningar i både Förenta staterna och unionen, och det finns inga objektiva skäl till att de skulle tillämpa olika strategier för import från Kina om tullarna upphävs och priserna till användarna ligger på samma nivåer på båda marknaderna. Kommissionen vidhåller därför att utvecklingen på den amerikanska marknaden visar hur marknadssituationen i unionen sannolikt skulle utvecklas om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(189)

För det första var det inte kommissionens avsikt att fastställa huruvida det förekommer illojalt prissatt import från kinesiska exporterande tillverkare i Förenta staterna. Situationen i Förenta staterna visar dock att användarna, om de ställdes inför kinesisk lågprisimport, bytte leverantörer och att den inhemska industrin i stor grad försvann från den marknaden. Undersökningen visade att den förväntade prisnivån på kinesisk import till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra skulle vara mellan 8 och 30 % lägre än unionsindustrins nuvarande prisnivå. Exportpriserna till unionsmarknaden konstaterades dessutom vara satta till avsevärt dumpade nivåer. Påståendena att nedläggningen av inhemska tillverkare i Förenta staterna och den amerikanska industrins förlorade marknadsandel inte hade samband med den plötsliga ökningen av den kinesiska importen, utan snarare var kopplade till finanskrisen, var ogrundade och avvisas därför. I själva verket lyckades de kinesiska exporterande tillverkarna öka sin marknadsandel i Förenta staterna trots en situation av ekonomisk nedgång. Även om den finansiella och ekonomiska krisen inverkade på de amerikanska inhemska tillverkarnas situation, förvärrades denna situation avsevärt av ökningen av kinesisk lågprisimport. Påståendet att samma biltillverkare skulle tillämpa olika inköpsstrategier i unionen än i Förenta staterna var ogrundade och avvisas därför. Som förklaras i skäl 181 använder och köper de största biltillverkarna hjul för sina produktionsanläggningar i både Förenta staterna och unionen, och det finns inga objektiva skäl till att de skulle tillämpa olika strategier för import från Kina om tullarna upphävs och priserna till användarna ligger på samma nivåer på båda marknaderna. Kommissionen vidhåller därför att utvecklingen på den amerikanska marknaden visar hur marknadssituationen i unionen sannolikt skulle utvecklas om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

Kinesiska priser på unionsmarknaden

Kinesiska priser på unionsmarknaden

| (190) | Som nämns i skäl 123 skulle importpriserna för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till unionen, med avdrag för antidumpningsåtgärderna, ha underskridit unionsindustrins försäljningspris med 8,0 %. När eftermarknadssegmentet och OEM-segmentet analyserades separat var resultaten ännu tydligare, dvs. 12,4 % för eftermarknadssegmentet och 8,7 % för OEM-segmentet. För de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet skulle prisunderskridningsmarginalen baserat på uppgifter från Eurostat vara 7,5 %. När det gäller import enligt förfarandet för aktiv förädling, vilket nämns i skäl 124, konstaterades den genomsnittliga prisunderskridningsmarginalen ligga i samma intervall (7,6 %). Såsom också nämns i skäl 124, påminner kommissionen dock om att prisunderskridningsmarginalen grundas på genomsnittspriser, utan åtskillnad mellan olika produkttyper, och endast motsvarar en mycket liten mängd, nämligen 0,6 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Till skillnad från detta och som nämns i skäl 179, grundades prisskillnaden mellan de kinesiska priserna till Förenta staterna, Japan och Indien och unionsindustrins priser på uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna. De olika produkttyperna har beaktats i beräkningarna. Dessa beräkningar var därför mer exakta och ansågs utgöra en bättre indikation på de framtida eventuella rådande prisnivåerna för de kinesiska exporterande tillverkarna om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, än beräkningar av priserna på import enligt förfarandet för aktiv förädling, som endast baserades på genomsnitt. |
| --- | --- |

(190)

Som nämns i skäl 123 skulle importpriserna för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet till unionen, med avdrag för antidumpningsåtgärderna, ha underskridit unionsindustrins försäljningspris med 8,0 %. När eftermarknadssegmentet och OEM-segmentet analyserades separat var resultaten ännu tydligare, dvs. 12,4 % för eftermarknadssegmentet och 8,7 % för OEM-segmentet. För de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet skulle prisunderskridningsmarginalen baserat på uppgifter från Eurostat vara 7,5 %. När det gäller import enligt förfarandet för aktiv förädling, vilket nämns i skäl 124, konstaterades den genomsnittliga prisunderskridningsmarginalen ligga i samma intervall (7,6 %). Såsom också nämns i skäl 124, påminner kommissionen dock om att prisunderskridningsmarginalen grundas på genomsnittspriser, utan åtskillnad mellan olika produkttyper, och endast motsvarar en mycket liten mängd, nämligen 0,6 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Till skillnad från detta och som nämns i skäl 179, grundades prisskillnaden mellan de kinesiska priserna till Förenta staterna, Japan och Indien och unionsindustrins priser på uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna. De olika produkttyperna har beaktats i beräkningarna. Dessa beräkningar var därför mer exakta och ansågs utgöra en bättre indikation på de framtida eventuella rådande prisnivåerna för de kinesiska exporterande tillverkarna om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, än beräkningar av priserna på import enligt förfarandet för aktiv förädling, som endast baserades på genomsnitt.

Effekt på unionsindustrins situation

Effekt på unionsindustrins situation

| (191) | På grundval av ovanstående fakta kan det fastställas att om åtgärderna skulle tillåtas upphöra är det sannolikt att importen från Kina kommer att återupptas i betydande omfattning och till dumpade priser som sannolikt underskrider unionsindustrins priser (i storleksordningen 8 % till omkring 30 %), vilket skulle utmynna i ett pristryck nedåt på marknaden. Det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna tillämpar en strategi att sälja till unionsmarknaden till ett pris som är 8–30 % lägre än unionsindustrins försäljningspris, eftersom detta skulle ge dem möjlighet att vinna marknadsandelar i unionen, som är en attraktiv marknad, samtidigt som de kan sälja till högre priser än i Förenta staterna (och på andra tredjelandsmarknader). |
| --- | --- |

(191)

På grundval av ovanstående fakta kan det fastställas att om åtgärderna skulle tillåtas upphöra är det sannolikt att importen från Kina kommer att återupptas i betydande omfattning och till dumpade priser som sannolikt underskrider unionsindustrins priser (i storleksordningen 8 % till omkring 30 %), vilket skulle utmynna i ett pristryck nedåt på marknaden. Det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna tillämpar en strategi att sälja till unionsmarknaden till ett pris som är 8–30 % lägre än unionsindustrins försäljningspris, eftersom detta skulle ge dem möjlighet att vinna marknadsandelar i unionen, som är en attraktiv marknad, samtidigt som de kan sälja till högre priser än i Förenta staterna (och på andra tredjelandsmarknader).

| (192) | Unionsindustrin kommer därför sannolikt att förlora såväl produktions- och försäljningsvolymer som marknadsandelar på unionsmarknaden. En sådan utveckling kan sannolikt orsaka skadevållande effekter på unionsindustrins situation, eftersom minskade produktions- och försäljningsvolymer kombinerat med sänkta försäljningspriser helt klart kommer att ha en negativ inverkan på lönsamheten för denna typ av industri, som har en oelastisk kostnadsstruktur och höga fasta kostnader. Detta skedde under den ursprungliga undersökningen, då de kinesiska prisnivåerna minskade med 8 %, vilket ledde till en ökning av de kinesiska importvolymerna från 3,7 miljoner enheter till 6,1 miljoner enheter (motsvarande en ökning av marknadsandelen från 6,3 % till 12,4 %), vilket vållade unionsindustrin väsentlig skada. Vid den tidpunkten reagerade unionsindustrin med en minskning av produktionen (– 24 %), försäljningen (– 21 %) och priserna (– 6 %), vilket i sin tur påverkade lönsamheten, som minskade från 3,2 % till – 5,4 %. Den kinesiska prisökningen under den ursprungliga undersökningen motsvarar den prisunderskridningsmarginal som konstaterats under översynsperioden för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas import när antidumpningstullarna dras av. Med tanke på de betydligt lägre prisnivåerna till den amerikanska marknaden (och till andra tredjelandsmarknader) är det emellertid sannolikt att prissänkningen för den kinesiska importen kommer att bli högre om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Enligt ett konservativt scenario kommer prisnivåerna för den kinesiska importen att minska med 15 %, medan inverkan på unionsindustrin sannolikt kommer att bli betydligt högre än vad som observerades under den ursprungliga undersökningen och eventuellt leda till en minskning på cirka 16 procentenheter. |
| --- | --- |

(192)

Unionsindustrin kommer därför sannolikt att förlora såväl produktions- och försäljningsvolymer som marknadsandelar på unionsmarknaden. En sådan utveckling kan sannolikt orsaka skadevållande effekter på unionsindustrins situation, eftersom minskade produktions- och försäljningsvolymer kombinerat med sänkta försäljningspriser helt klart kommer att ha en negativ inverkan på lönsamheten för denna typ av industri, som har en oelastisk kostnadsstruktur och höga fasta kostnader. Detta skedde under den ursprungliga undersökningen, då de kinesiska prisnivåerna minskade med 8 %, vilket ledde till en ökning av de kinesiska importvolymerna från 3,7 miljoner enheter till 6,1 miljoner enheter (motsvarande en ökning av marknadsandelen från 6,3 % till 12,4 %), vilket vållade unionsindustrin väsentlig skada. Vid den tidpunkten reagerade unionsindustrin med en minskning av produktionen (– 24 %), försäljningen (– 21 %) och priserna (– 6 %), vilket i sin tur påverkade lönsamheten, som minskade från 3,2 % till – 5,4 %. Den kinesiska prisökningen under den ursprungliga undersökningen motsvarar den prisunderskridningsmarginal som konstaterats under översynsperioden för de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas import när antidumpningstullarna dras av. Med tanke på de betydligt lägre prisnivåerna till den amerikanska marknaden (och till andra tredjelandsmarknader) är det emellertid sannolikt att prissänkningen för den kinesiska importen kommer att bli högre om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Enligt ett konservativt scenario kommer prisnivåerna för den kinesiska importen att minska med 15 %, medan inverkan på unionsindustrin sannolikt kommer att bli betydligt högre än vad som observerades under den ursprungliga undersökningen och eventuellt leda till en minskning på cirka 16 procentenheter.

| (193) | Vissa berörda parter hävdade att den hänvisning som gjordes till unionsindustrins situation under den ursprungliga undersökningen är irrelevant med tanke på de avsevärt förändrade marknadsförhållandena och det nuvarande importbehovet för att tillgodose unionens efterfrågan. Det hävdades att efterfrågan i unionen kommer att fortsätta öka, och i allt större utsträckning överskrida unionsindustrins kapacitet. Eventuella effekter av ökad import skulle därför inte bli desamma som under den ursprungliga undersökningens skadeundersökningsperiod. |
| --- | --- |

(193)

Vissa berörda parter hävdade att den hänvisning som gjordes till unionsindustrins situation under den ursprungliga undersökningen är irrelevant med tanke på de avsevärt förändrade marknadsförhållandena och det nuvarande importbehovet för att tillgodose unionens efterfrågan. Det hävdades att efterfrågan i unionen kommer att fortsätta öka, och i allt större utsträckning överskrida unionsindustrins kapacitet. Eventuella effekter av ökad import skulle därför inte bli desamma som under den ursprungliga undersökningens skadeundersökningsperiod.

| (194) | Undersökningen visade också att situationen på unionsmarknaden har förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Särskilt förbrukningen visade en stigande trend under den aktuella undersökningens översynsperiod, medan den minskade under den ursprungliga undersökningen. Undersökningen visade dock även att unionsindustrin ökade och kommer att öka sin produktionskapacitet ytterligare för att hantera den stigande trenden i förbrukningen, och på så sätt förhindra en ökad skillnad mellan unionsindustrins förbrukning och kapacitet. Trots att vissa berörda parter har hävdat att marknaden för aluminiumhjul drivs av konsumenternas krav på specifika tekniska kvalifikationer har undersökningen visat att det även råder stark priskonkurrens mellan leverantörerna på marknaden. Detta bekräftas också av att det faktum att unionsindustrin inte helt och hållet kunde dra nytta av den ökade konsumtionen, och endast lyckades hålla sina marknadsandelar relativt stabila med en liten minskning under skadeundersökningsperioden. Denna omständighet visar att det även med en ökande förbrukning är fel att förutsätta att unionsindustrin automatiskt skulle dra fullständig nytta av detta och skulle kunna producera till full kapacitet. Under den ursprungliga undersökningen kom dumpad lågprisimport in på unionsmarknaden och tog över marknadsandelar från unionsindustrin. Med tanke på den sannolika prisunderskridningsmarginal som konstaterats (mellan 8 och 30 %) och den stora outnyttjade kapaciteten i Kina, är det mycket sannolikt att lågprisimport tar över unionsindustrins kunder och marknadsandelar, trots den ökade förbrukningen. Hänvisningen till den ursprungliga undersökningen utgör därför ett giltigt riktmärke och parternas argument i detta hänseende avvisades. |
| --- | --- |

(194)

Undersökningen visade också att situationen på unionsmarknaden har förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Särskilt förbrukningen visade en stigande trend under den aktuella undersökningens översynsperiod, medan den minskade under den ursprungliga undersökningen. Undersökningen visade dock även att unionsindustrin ökade och kommer att öka sin produktionskapacitet ytterligare för att hantera den stigande trenden i förbrukningen, och på så sätt förhindra en ökad skillnad mellan unionsindustrins förbrukning och kapacitet. Trots att vissa berörda parter har hävdat att marknaden för aluminiumhjul drivs av konsumenternas krav på specifika tekniska kvalifikationer har undersökningen visat att det även råder stark priskonkurrens mellan leverantörerna på marknaden. Detta bekräftas också av att det faktum att unionsindustrin inte helt och hållet kunde dra nytta av den ökade konsumtionen, och endast lyckades hålla sina marknadsandelar relativt stabila med en liten minskning under skadeundersökningsperioden. Denna omständighet visar att det även med en ökande förbrukning är fel att förutsätta att unionsindustrin automatiskt skulle dra fullständig nytta av detta och skulle kunna producera till full kapacitet. Under den ursprungliga undersökningen kom dumpad lågprisimport in på unionsmarknaden och tog över marknadsandelar från unionsindustrin. Med tanke på den sannolika prisunderskridningsmarginal som konstaterats (mellan 8 och 30 %) och den stora outnyttjade kapaciteten i Kina, är det mycket sannolikt att lågprisimport tar över unionsindustrins kunder och marknadsandelar, trots den ökade förbrukningen. Hänvisningen till den ursprungliga undersökningen utgör därför ett giltigt riktmärke och parternas argument i detta hänseende avvisades.

| (195) | I det sannolika scenariot att betydande mängder kinesisk import till låga och dumpade priser skulle komma in på unionsmarknaden om tullarna skulle upphävas, är det följaktligen rimligt att förvänta sig att unionsindustrin kommer att reagera på ett liknande sätt som de reaktioner som observerades under den ursprungliga undersökningen, dvs. med effekter på såväl volymer som priser. På grundval av fakta i denna undersökning kan slutsatsen således dras att den sannolika prissänkningen (i storleksordningen 8–30 %), de ökade produktionskostnaderna (till följd av minskade produktionsvolymer) och de minskade försäljningsvolymerna (eftersom Kina kommer att vinna marknadsandelar) kommer att leda till att lönsamheten når den kritiska punkten eller till och med blir negativ, och i alla händelser blir lägre än målvinsten i den ursprungliga undersökningen (3,2 %). |
| --- | --- |

(195)

I det sannolika scenariot att betydande mängder kinesisk import till låga och dumpade priser skulle komma in på unionsmarknaden om tullarna skulle upphävas, är det följaktligen rimligt att förvänta sig att unionsindustrin kommer att reagera på ett liknande sätt som de reaktioner som observerades under den ursprungliga undersökningen, dvs. med effekter på såväl volymer som priser. På grundval av fakta i denna undersökning kan slutsatsen således dras att den sannolika prissänkningen (i storleksordningen 8–30 %), de ökade produktionskostnaderna (till följd av minskade produktionsvolymer) och de minskade försäljningsvolymerna (eftersom Kina kommer att vinna marknadsandelar) kommer att leda till att lönsamheten når den kritiska punkten eller till och med blir negativ, och i alla händelser blir lägre än målvinsten i den ursprungliga undersökningen (3,2 %).

| (196) | Ett ytterligare övervägande baserades på beräkningen av unionsindustrins icke-skadevållande pris på grundval av dess genomsnittliga produktionskostnad under översynsperioden och den ovannämnda målvinsten i den ursprungliga undersökningen enligt det konservativa scenariot, vilket fortfarande är en rimlig vinstnivå. I detta avseende hävdade dock unionsindustrin att en vinstnivå på 3,2 % inte skulle garantera industrins långsiktiga överlevnad, och ansåg i stället att en rimlig vinstnivå skulle vara 10 % inom denna kapitalintensiva industri. Baserat på målvinsten 3,2 % uppgick det beräknade icke-skadevållande priset till 48,26 euro per enhet i genomsnitt. Kommissionen påminner om att det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att kunna sälja till unionen till priser som är minst 8 % lägre än unionsindustrins priser i avsaknad av tullar, om inte upp till 30 % lägre. Även om de kinesiska importpriserna bara skulle minska med 8 % skulle unionsindustrin bli tvungen att sänka sina försäljningspriser till en lägre nivå än det icke-skadevållande pris som fastställs ovan för att bemöta denna importpriskonkurrens, vilket bekräftar den skadevållande nivån för de sannolika importpriserna. Situationen skulle bli ännu mer dramatisk om importpriserna skulle sänkas ännu mer. Den ovanstående analysen av de kinesiska priserna till tredjemarknader visar också att detta är sannolikt. |
| --- | --- |

(196)

Ett ytterligare övervägande baserades på beräkningen av unionsindustrins icke-skadevållande pris på grundval av dess genomsnittliga produktionskostnad under översynsperioden och den ovannämnda målvinsten i den ursprungliga undersökningen enligt det konservativa scenariot, vilket fortfarande är en rimlig vinstnivå. I detta avseende hävdade dock unionsindustrin att en vinstnivå på 3,2 % inte skulle garantera industrins långsiktiga överlevnad, och ansåg i stället att en rimlig vinstnivå skulle vara 10 % inom denna kapitalintensiva industri. Baserat på målvinsten 3,2 % uppgick det beräknade icke-skadevållande priset till 48,26 euro per enhet i genomsnitt. Kommissionen påminner om att det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att kunna sälja till unionen till priser som är minst 8 % lägre än unionsindustrins priser i avsaknad av tullar, om inte upp till 30 % lägre. Även om de kinesiska importpriserna bara skulle minska med 8 % skulle unionsindustrin bli tvungen att sänka sina försäljningspriser till en lägre nivå än det icke-skadevållande pris som fastställs ovan för att bemöta denna importpriskonkurrens, vilket bekräftar den skadevållande nivån för de sannolika importpriserna. Situationen skulle bli ännu mer dramatisk om importpriserna skulle sänkas ännu mer. Den ovanstående analysen av de kinesiska priserna till tredjemarknader visar också att detta är sannolikt.

| (197) | Till följd av detta kommer unionsindustrins investeringar sannolikt att minska, vilket inte bara kommer att påverka produktionskapaciteten utan även hindra unionsindustrins tekniska utveckling. Detta kan i sin tur leda till att anläggningar tvingas stänga och att arbetstillfällen går förlorade i unionen. Det bör noteras att situationen sannolikt kommer att förvärras av att, som nämns i skäl 162, unionsindustrin investerade i kapacitetsökningar redan under skadeundersökningsperioden. Varje minskning av försäljnings- eller produktionsvolymerna på grund av ökad kapacitet kommer att förvärra unionsindustrins ekonomiska situation ännu mer. |
| --- | --- |

(197)

Till följd av detta kommer unionsindustrins investeringar sannolikt att minska, vilket inte bara kommer att påverka produktionskapaciteten utan även hindra unionsindustrins tekniska utveckling. Detta kan i sin tur leda till att anläggningar tvingas stänga och att arbetstillfällen går förlorade i unionen. Det bör noteras att situationen sannolikt kommer att förvärras av att, som nämns i skäl 162, unionsindustrin investerade i kapacitetsökningar redan under skadeundersökningsperioden. Varje minskning av försäljnings- eller produktionsvolymerna på grund av ökad kapacitet kommer att förvärra unionsindustrins ekonomiska situation ännu mer.

| (198) | De berörda parterna hävdade att unionsmarknaden inte skulle vara tillräckligt attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna för att få dem att lägga om sin exportförsäljning till andra tredjeländer till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och att unionsindustrin skulle behålla sina försäljningsvolymer och marknadsandelar även utan åtgärder. På grundval av detta ifrågasatte dessa parter den beskrivna effekten av den ökade kinesiska importen på unionsindustrins situation, särskilt beträffande investeringar och förlorade arbetstillfällen. De hävdade att unionsindustrin kommer att bibehålla sina försäljningsvolymer och vinstnivåer, med tanke på dess påstådda kapacitetsbegränsningar. |
| --- | --- |

(198)

De berörda parterna hävdade att unionsmarknaden inte skulle vara tillräckligt attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna för att få dem att lägga om sin exportförsäljning till andra tredjeländer till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och att unionsindustrin skulle behålla sina försäljningsvolymer och marknadsandelar även utan åtgärder. På grundval av detta ifrågasatte dessa parter den beskrivna effekten av den ökade kinesiska importen på unionsindustrins situation, särskilt beträffande investeringar och förlorade arbetstillfällen. De hävdade att unionsindustrin kommer att bibehålla sina försäljningsvolymer och vinstnivåer, med tanke på dess påstådda kapacitetsbegränsningar.

| (199) | Detta grundades på påståendet att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle generera högre vinster på andra tredjelandsmarknader och att de skulle ha ett ekonomiskt intresse av att behålla sina kunder på dessa tredjelandsmarknader. Dessa påståenden styrktes inte av några bevis och bekräftades inte av undersökningen. Tvärtemot dessa påståenden visade undersökningsresultaten tydligt att importen från Kina sannolikt kommer att återupptas i avsaknad av åtgärder, vilket beskrivs närmare i skälen 75–96. Denna import kommer sannolikt att ske till priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser och kommer sannolikt att ta över avsevärda försäljningsvolymer från unionsindustrin, vilket beskrivs närmare i skälen 200–242. På grundval av dessa fakta avvisas de berörda parternas påståenden i detta avseende. |
| --- | --- |

(199)

Detta grundades på påståendet att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle generera högre vinster på andra tredjelandsmarknader och att de skulle ha ett ekonomiskt intresse av att behålla sina kunder på dessa tredjelandsmarknader. Dessa påståenden styrktes inte av några bevis och bekräftades inte av undersökningen. Tvärtemot dessa påståenden visade undersökningsresultaten tydligt att importen från Kina sannolikt kommer att återupptas i avsaknad av åtgärder, vilket beskrivs närmare i skälen 75–96. Denna import kommer sannolikt att ske till priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser och kommer sannolikt att ta över avsevärda försäljningsvolymer från unionsindustrin, vilket beskrivs närmare i skälen 200–242. På grundval av dessa fakta avvisas de berörda parternas påståenden i detta avseende.

| (200) | Med tanke på att kinesiska exporterande tillverkare alltmer går över till OEM-segmentet skulle bilden inte variera nämnvärt om man analyserar sannolikheten för återkommande skada separat för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Marknadstrenden mot OEM-segmentet förväntas fortsätta i framtiden. Därför kan det också förväntas att den ökande trenden för kinesisk import inom OEM-segmentet kommer att fortsätta, vilket i sin tur innebär att den kinesiska importen även kommer att utöva störst pristryck inom detta segment. Detta kommer sannolikt att inverka väsentligt på unionsindustrins lönsamhet och dess situation i stort, vilket beskrivs i skälen 191–197. |
| --- | --- |

(200)

Med tanke på att kinesiska exporterande tillverkare alltmer går över till OEM-segmentet skulle bilden inte variera nämnvärt om man analyserar sannolikheten för återkommande skada separat för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet. Marknadstrenden mot OEM-segmentet förväntas fortsätta i framtiden. Därför kan det också förväntas att den ökande trenden för kinesisk import inom OEM-segmentet kommer att fortsätta, vilket i sin tur innebär att den kinesiska importen även kommer att utöva störst pristryck inom detta segment. Detta kommer sannolikt att inverka väsentligt på unionsindustrins lönsamhet och dess situation i stort, vilket beskrivs i skälen 191–197.

| (201) | Flera berörda parter hävdade att det inte finns någon risk för att Kina kommer att ställa om sin export av aluminiumhjul till unionen på grund av att efterfrågan på aluminiumhjul förväntas öka både i Kina och globalt. De hävdade att den kinesiska efterfrågan på hemmamarknaden skulle öka med uppskattningsvis 14 miljoner enheter mellan 2016 och 2020, och den globala efterfrågan med 23 miljoner enheter. Mot denna bakgrund påstods dessa marknader kunna absorbera den kinesiska outnyttjade kapaciteten. |
| --- | --- |

(201)

Flera berörda parter hävdade att det inte finns någon risk för att Kina kommer att ställa om sin export av aluminiumhjul till unionen på grund av att efterfrågan på aluminiumhjul förväntas öka både i Kina och globalt. De hävdade att den kinesiska efterfrågan på hemmamarknaden skulle öka med uppskattningsvis 14 miljoner enheter mellan 2016 och 2020, och den globala efterfrågan med 23 miljoner enheter. Mot denna bakgrund påstods dessa marknader kunna absorbera den kinesiska outnyttjade kapaciteten.

| (202) | Dessa påståenden grundades på antagandet att den globala kapaciteten och den kinesiska kapaciteten kommer att vara konstanta. Det finns dock tecken som tyder på att aktörer i Kina och på andra tredjelandsmarknader hade ökat sin produktionskapacitet för att möta ökad efterfrågan. Som även förklarades i skäl 89 har dessutom enbart de fyra grupper som ingick i urvalet ökat sin totala kapacitet med cirka 16 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden. Som beskrevs i skälen 75–82 framgår det dessutom av undersökningen att unionsmarknaden på grund av sin prisnivå är attraktiv för kinesisk export jämfört med andra viktiga kinesiska exportmarknader. Detta gäller även Kinas hemmamarknad där prisnivån i genomsnitt är betydligt lägre än i unionen. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exportörer att (om)rikta sin export till unionen snarare än till andra exportmarknader eller till sin hemmamarknad. Som nämns i skäl 78 införde Indien, en av Kinas viktigaste exportmarknader, dessutom antidumpningstullar i maj 2015 och därför kommer exporten sannolikt att ställas om från Indien till EU om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Australien har också infört antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina. |
| --- | --- |

(202)

Dessa påståenden grundades på antagandet att den globala kapaciteten och den kinesiska kapaciteten kommer att vara konstanta. Det finns dock tecken som tyder på att aktörer i Kina och på andra tredjelandsmarknader hade ökat sin produktionskapacitet för att möta ökad efterfrågan. Som även förklarades i skäl 89 har dessutom enbart de fyra grupper som ingick i urvalet ökat sin totala kapacitet med cirka 16 miljoner enheter under skadeundersökningsperioden. Som beskrevs i skälen 75–82 framgår det dessutom av undersökningen att unionsmarknaden på grund av sin prisnivå är attraktiv för kinesisk export jämfört med andra viktiga kinesiska exportmarknader. Detta gäller även Kinas hemmamarknad där prisnivån i genomsnitt är betydligt lägre än i unionen. Det finns därför ett starkt incitament för kinesiska exportörer att (om)rikta sin export till unionen snarare än till andra exportmarknader eller till sin hemmamarknad. Som nämns i skäl 78 införde Indien, en av Kinas viktigaste exportmarknader, dessutom antidumpningstullar i maj 2015 och därför kommer exporten sannolikt att ställas om från Indien till EU om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Australien har också infört antidumpnings- och utjämningsåtgärder mot Kina.

| (203) | Den betydande outnyttjade kapacitet som för närvarande finns i Kina, vilken fastställdes i skäl 74, är betydligt större än den uppskattade ökningen av den globala efterfrågan. På grundval av detta avvisades dessa påståenden. |
| --- | --- |

(203)

Den betydande outnyttjade kapacitet som för närvarande finns i Kina, vilken fastställdes i skäl 74, är betydligt större än den uppskattade ökningen av den globala efterfrågan. På grundval av detta avvisades dessa påståenden.

| (204) | Samma parter hävdade också att den kinesiska importen inte underskred unionsindustrins priser. De hävdade att de kinesiska priserna på aluminiumhjul till andra exportmarknader var högre än priserna till unionen och att unionsmarknaden därför inte är attraktiv för den kinesiska exporten. |
| --- | --- |

(204)

Samma parter hävdade också att den kinesiska importen inte underskred unionsindustrins priser. De hävdade att de kinesiska priserna på aluminiumhjul till andra exportmarknader var högre än priserna till unionen och att unionsmarknaden därför inte är attraktiv för den kinesiska exporten.

| (205) | I skäl 123 konstateras att när hänsyn togs till importpriserna utan antidumpningstullar för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet var prisunderskridningsmarginalerna i genomsnitt 8,0 %. Den genomsnittliga prisunderskridningsmarginal som konstaterades för de kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet baserat på uppgifter från Eurostat var 7,5 %. Som förklaras i skälen 75–92 och 202 framgick det även av undersökningen att unionsmarknaden är attraktiv för kinesisk export. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(205)

I skäl 123 konstateras att när hänsyn togs till importpriserna utan antidumpningstullar för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet var prisunderskridningsmarginalerna i genomsnitt 8,0 %. Den genomsnittliga prisunderskridningsmarginal som konstaterades för de kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet baserat på uppgifter från Eurostat var 7,5 %. Som förklaras i skälen 75–92 och 202 framgick det även av undersökningen att unionsmarknaden är attraktiv för kinesisk export. Detta påstående avvisades därför.

| (206) | Flera parter hävdade att den kinesiska importen av den berörda produkten endast skedde i begränsade mängder under översynsperioden och endast hade en begränsad närvaro på unionsmarknaden. På grundval av detta ifrågasatte dessa parter kommissionens slutsats att de kinesiska exporterande tillverkarna hade bibehållit sin kundbas inom OEM-segmentet sedan den ursprungliga undersökningen. De påpekade även att de kinesiska exporterande tillverkarna förlorade försäljningsvolymer och marknadsandelar både inom eftermarknadssegmentet och totalt. |
| --- | --- |

(206)

Flera parter hävdade att den kinesiska importen av den berörda produkten endast skedde i begränsade mängder under översynsperioden och endast hade en begränsad närvaro på unionsmarknaden. På grundval av detta ifrågasatte dessa parter kommissionens slutsats att de kinesiska exporterande tillverkarna hade bibehållit sin kundbas inom OEM-segmentet sedan den ursprungliga undersökningen. De påpekade även att de kinesiska exporterande tillverkarna förlorade försäljningsvolymer och marknadsandelar både inom eftermarknadssegmentet och totalt.

| (207) | Dessa påståenden motsäger inte i sig kommissionens slutsatser om marknadsvolymer. Det bör noteras att dessa berörda parter inte förnekade att det hade skett en ökning av försäljningen inom OEM-segmentet sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, vilket också fastställdes i den aktuella undersökningen. Baserat på denna trend har dessa berörda parter inte lämnat några rimliga förklaringar eller bevis som styrker deras påstående att de kinesiska exporterande tillverkarna har förlorat sin OEM-kundbas sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Unionsindustrins situation under översynsperioden beskrivs i skälen 132–169. Eftersom det har fastställts att unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden är påståendet att den kinesiska importen inte utövade något tryck på unionsmarknaden inaktuellt. Den sannolika utvecklingen för den kinesiska importen till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra analyseras i skälen 54–96 och den sannolika effekten av denna import analyseras i skälen 191–200. De berörda parterna lämnade inga närmare uppgifter om sitt allmänna påstående, och angav inte heller vilka delar av kommissionens analys som de inte instämde i. Påståendena avvisas därför. Beträffande påståendet att den förväntade efterfrågan på aluminiumhjul överskrider unionsindustrins kapacitet bör det slutligen noteras att åtgärdernas syfte inte är att garantera unionsindustrin en marknadsandel på 100 % eller förhindra import på något annat sätt. Därför avvisas även detta påstående. |
| --- | --- |

(207)

Dessa påståenden motsäger inte i sig kommissionens slutsatser om marknadsvolymer. Det bör noteras att dessa berörda parter inte förnekade att det hade skett en ökning av försäljningen inom OEM-segmentet sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, vilket också fastställdes i den aktuella undersökningen. Baserat på denna trend har dessa berörda parter inte lämnat några rimliga förklaringar eller bevis som styrker deras påstående att de kinesiska exporterande tillverkarna har förlorat sin OEM-kundbas sedan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod. Unionsindustrins situation under översynsperioden beskrivs i skälen 132–169. Eftersom det har fastställts att unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden är påståendet att den kinesiska importen inte utövade något tryck på unionsmarknaden inaktuellt. Den sannolika utvecklingen för den kinesiska importen till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra analyseras i skälen 54–96 och den sannolika effekten av denna import analyseras i skälen 191–200. De berörda parterna lämnade inga närmare uppgifter om sitt allmänna påstående, och angav inte heller vilka delar av kommissionens analys som de inte instämde i. Påståendena avvisas därför. Beträffande påståendet att den förväntade efterfrågan på aluminiumhjul överskrider unionsindustrins kapacitet bör det slutligen noteras att åtgärdernas syfte inte är att garantera unionsindustrin en marknadsandel på 100 % eller förhindra import på något annat sätt. Därför avvisas även detta påstående.

| (208) | Samma parter hävdade att på grund av skillnaden mellan unionens produktionskapacitet och efterfrågan på unionsmarknaden kommer en eventuell ökad kinesisk import främst att konkurrera med andra importkällor, särskilt Turkiet, i synnerhet eftersom unionstillverkarna alltmer går över till tekniskt avancerade produkter, som enligt dem inte tillverkas i Kina eller i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(208)

Samma parter hävdade att på grund av skillnaden mellan unionens produktionskapacitet och efterfrågan på unionsmarknaden kommer en eventuell ökad kinesisk import främst att konkurrera med andra importkällor, särskilt Turkiet, i synnerhet eftersom unionstillverkarna alltmer går över till tekniskt avancerade produkter, som enligt dem inte tillverkas i Kina eller i andra tredjeländer.

| (209) | Det fanns inget som styrkte detta påstående. Undersökningen har tvärtom visat att både kinesiska tillverkare och andra tredjelandstillverkare också tillverkar tekniskt avancerade produkter. Som visas i skälen 130 och 150 låg genomsnittspriset på import från Turkiet under unionsindustrins priser, och unionsindustrins kunder kommer därför att ha mycket större incitament att gå tillbaka till kinesiska leverantörer än vad kunderna till de turkiska leverantörerna har. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(209)

Det fanns inget som styrkte detta påstående. Undersökningen har tvärtom visat att både kinesiska tillverkare och andra tredjelandstillverkare också tillverkar tekniskt avancerade produkter. Som visas i skälen 130 och 150 låg genomsnittspriset på import från Turkiet under unionsindustrins priser, och unionsindustrins kunder kommer därför att ha mycket större incitament att gå tillbaka till kinesiska leverantörer än vad kunderna till de turkiska leverantörerna har. Påståendet avvisas därför.

| (210) | Samma parter hävdade också att de kinesiska importpriserna till Tyskland (som påstods vara den största marknaden för aluminiumhjul i unionen) var högre än importpriserna från Turkiet, och att de kinesiska priserna också var högre än försäljningspriserna för ett antal av unionens medlemsstater, baserat på uppgifter från Eurostat. Prisuppgifter lämnades för översynsperioden för 2015 och första kvartalet 2016. På grundval av detta hävdade parterna att den kinesiska importen inte utövade något pristryck på unionsindustrin. Parterna hävdade vidare att prisunderskridningsmarginalerna för kinesisk import visar en minskande tendens, och att man utifrån detta kunde dra slutsatsen att det inte skulle förekomma något prisunderskridande eller målprisunderskridande under 2016, även när antidumpningstullarna dras av från försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(210)

Samma parter hävdade också att de kinesiska importpriserna till Tyskland (som påstods vara den största marknaden för aluminiumhjul i unionen) var högre än importpriserna från Turkiet, och att de kinesiska priserna också var högre än försäljningspriserna för ett antal av unionens medlemsstater, baserat på uppgifter från Eurostat. Prisuppgifter lämnades för översynsperioden för 2015 och första kvartalet 2016. På grundval av detta hävdade parterna att den kinesiska importen inte utövade något pristryck på unionsindustrin. Parterna hävdade vidare att prisunderskridningsmarginalerna för kinesisk import visar en minskande tendens, och att man utifrån detta kunde dra slutsatsen att det inte skulle förekomma något prisunderskridande eller målprisunderskridande under 2016, även när antidumpningstullarna dras av från försäljningspriserna.

| (211) | För det första, och i enlighet med artiklarna 3 och 4.1 i grundförordningen, grundar sig analysen av unionsindustrins försäljningspriser, skadebilden och sannolikheten för återkommande skada på bedömningen av unionsmarknaden och unionsindustrin i dess helhet. Försäljningspriser i vissa regioner i unionen kan därför inte beaktas separat. De berörda parterna har inte hävdat eller visat att villkoren i artikel 4.1 b i grundförordningen har uppfyllts. |
| --- | --- |

(211)

För det första, och i enlighet med artiklarna 3 och 4.1 i grundförordningen, grundar sig analysen av unionsindustrins försäljningspriser, skadebilden och sannolikheten för återkommande skada på bedömningen av unionsmarknaden och unionsindustrin i dess helhet. Försäljningspriser i vissa regioner i unionen kan därför inte beaktas separat. De berörda parterna har inte hävdat eller visat att villkoren i artikel 4.1 b i grundförordningen har uppfyllts.

| (212) | För det andra baseras detta påstående i alla händelser på en jämförelse av genomsnittspriser/kg, utan att beakta skillnader mellan produkttyperna. Som förklaras i skäl 123 visade analysen på grundval av fullständiga och kontrollerade uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och unionstillverkarna i själva verket en genomsnittlig prisunderskridningsmarginal på 8,0 %. |
| --- | --- |

(212)

För det andra baseras detta påstående i alla händelser på en jämförelse av genomsnittspriser/kg, utan att beakta skillnader mellan produkttyperna. Som förklaras i skäl 123 visade analysen på grundval av fullständiga och kontrollerade uppgifter från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och unionstillverkarna i själva verket en genomsnittlig prisunderskridningsmarginal på 8,0 %.

| (213) | För det tredje grundades påståendet att marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande skulle bli negativa under 2016 på rena antaganden som inte styrktes av bevis. Dessa påståenden avvisas därför. |
| --- | --- |

(213)

För det tredje grundades påståendet att marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande skulle bli negativa under 2016 på rena antaganden som inte styrktes av bevis. Dessa påståenden avvisas därför.

| (214) | Samma parter hävdade också att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna inte kommer att leda till ett negativt pristryck eftersom en eventuell bristande lönsamhet för unionsindustrin skulle bero på dess höga kostnadsnivåer, som inte är kopplade till råvarukostnaderna. De hävdade dessutom att unionsindustrin genom att rationalisera sina produktionskostnader skulle kunna upprätthålla en vinstmarginal över målvinsten. Dessa parter hävdade även att prisökningarna och de ökade produktionskostnaderna inte kan kopplas till den tekniska utvecklingen för aluminiumhjul, särskilt tillverkningen av större hjul och så kallade blanka hjul. |
| --- | --- |

(214)

Samma parter hävdade också att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna inte kommer att leda till ett negativt pristryck eftersom en eventuell bristande lönsamhet för unionsindustrin skulle bero på dess höga kostnadsnivåer, som inte är kopplade till råvarukostnaderna. De hävdade dessutom att unionsindustrin genom att rationalisera sina produktionskostnader skulle kunna upprätthålla en vinstmarginal över målvinsten. Dessa parter hävdade även att prisökningarna och de ökade produktionskostnaderna inte kan kopplas till den tekniska utvecklingen för aluminiumhjul, särskilt tillverkningen av större hjul och så kallade blanka hjul.

| (215) | För det första, vilket nämns i skälen 151 och 153, visade undersökningen att unionsindustrins ökade försäljningspriser och produktionskostnader främst var resultatet av en betydlig ökning av andelen för större hjul och så kallade blanka hjul. Denna slutsats grundades på kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Parterna i fråga lämnade inga bevis som motsade eller kunde ha ifrågasatt dessa kontrollerade siffror. Påståendena i detta avseende avvisas därför. För det andra var påståendet att unionsindustrin genom att rationalisera sina produktionskostnader skulle kunna upprätthålla en vinstmarginal över målvinsten ett rent antagande som inte styrktes av några bevis. Undersökningen visade att unionsindustrin var effektiv, vilket visas av det faktum att unionsindustrins nominella produktivitet, trots aluminiumhjulens ökade storlek och komplexitet, förblev stabil under översynsperioden såsom framgår av tabell 10. Dessa påståenden avvisas därför. |
| --- | --- |

(215)

För det första, vilket nämns i skälen 151 och 153, visade undersökningen att unionsindustrins ökade försäljningspriser och produktionskostnader främst var resultatet av en betydlig ökning av andelen för större hjul och så kallade blanka hjul. Denna slutsats grundades på kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Parterna i fråga lämnade inga bevis som motsade eller kunde ha ifrågasatt dessa kontrollerade siffror. Påståendena i detta avseende avvisas därför. För det andra var påståendet att unionsindustrin genom att rationalisera sina produktionskostnader skulle kunna upprätthålla en vinstmarginal över målvinsten ett rent antagande som inte styrktes av några bevis. Undersökningen visade att unionsindustrin var effektiv, vilket visas av det faktum att unionsindustrins nominella produktivitet, trots aluminiumhjulens ökade storlek och komplexitet, förblev stabil under översynsperioden såsom framgår av tabell 10. Dessa påståenden avvisas därför.

| (216) | Samma parter hävdade också att de kinesiska aluminiumhjultillverkarna skulle vara mindre konkurrenskraftiga än unionsindustrin på marknaden för större hjul och så kallade blanka hjul eftersom de fortfarande måste investera i särskilda maskiner och utrustning för att tillverka dessa hjultyper i stora mängder. Dessa parter hävdade därför att upphävandet av antidumpningsåtgärderna inte skulle inverka på unionstillverkarnas lönsamhet för dessa specifika, mer tekniskt avancerade produkter. |
| --- | --- |

(216)

Samma parter hävdade också att de kinesiska aluminiumhjultillverkarna skulle vara mindre konkurrenskraftiga än unionsindustrin på marknaden för större hjul och så kallade blanka hjul eftersom de fortfarande måste investera i särskilda maskiner och utrustning för att tillverka dessa hjultyper i stora mängder. Dessa parter hävdade därför att upphävandet av antidumpningsåtgärderna inte skulle inverka på unionstillverkarnas lönsamhet för dessa specifika, mer tekniskt avancerade produkter.

| (217) | För det första har undersökningen visat att de kinesiska exporterande tillverkarna producerade större hjul och så kallade blanka hjul redan under översynsperioden. För det andra har undersökningen också visat att trots den ökade försäljningen av sådana hjul utgör de sammantaget endast en mindre del av unionsindustrins produktionsvolymer. Avslutningsvis kan den kinesiska importens sannolika effekt på unionsindustrins situation inte analyseras på grundval av produkttyper, eftersom en sådan analys inte skulle avspegla unionsindustrins situation på ett korrekt sätt i förhållande till den likadana produkten. Skada måste inte visas för varje produkttyp. Dessa påståenden avvisas därför. |
| --- | --- |

(217)

För det första har undersökningen visat att de kinesiska exporterande tillverkarna producerade större hjul och så kallade blanka hjul redan under översynsperioden. För det andra har undersökningen också visat att trots den ökade försäljningen av sådana hjul utgör de sammantaget endast en mindre del av unionsindustrins produktionsvolymer. Avslutningsvis kan den kinesiska importens sannolika effekt på unionsindustrins situation inte analyseras på grundval av produkttyper, eftersom en sådan analys inte skulle avspegla unionsindustrins situation på ett korrekt sätt i förhållande till den likadana produkten. Skada måste inte visas för varje produkttyp. Dessa påståenden avvisas därför.

| (218) | Samma parter hävdade dessutom att de kinesiska exporterande tillverkarna även i avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle fastställa sina exportpriser utifrån de priser som kan absorberas av marknaden. Dessa parter hävdade därför att dessa priser sannolikt endast skulle ha en begränsad, om någon, effekt på unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(218)

Samma parter hävdade dessutom att de kinesiska exporterande tillverkarna även i avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle fastställa sina exportpriser utifrån de priser som kan absorberas av marknaden. Dessa parter hävdade därför att dessa priser sannolikt endast skulle ha en begränsad, om någon, effekt på unionsindustrins lönsamhet.

| (219) | Detta påstående styrktes inte av någon bevisning, och parterna tog inte hänsyn till kommissionens slutsatser om eventuell prisutveckling för de kinesiska exporterande tillverkarna om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, enligt beskrivningen i skälen 190 och 191. Undersökningen visade att de sannolika prisnivåerna om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra skulle vara 8 till 30 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser. Påståendena i detta avseende avvisas därför. |
| --- | --- |

(219)

Detta påstående styrktes inte av någon bevisning, och parterna tog inte hänsyn till kommissionens slutsatser om eventuell prisutveckling för de kinesiska exporterande tillverkarna om åtgärderna skulle tillåtas upphöra, enligt beskrivningen i skälen 190 och 191. Undersökningen visade att de sannolika prisnivåerna om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra skulle vara 8 till 30 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser. Påståendena i detta avseende avvisas därför.

| (220) | Samma parter hävdade att antidumpningsåtgärderna skulle ge unionsindustrin en otillbörlig konkurrensfördel, eftersom den påståtts ha lagt ut sin produktion av produkter ur det lägre segmentet till anläggningar utomlands, vilket inte överensstämmer med antidumpningsåtgärdernas syften. |
| --- | --- |

(220)

Samma parter hävdade att antidumpningsåtgärderna skulle ge unionsindustrin en otillbörlig konkurrensfördel, eftersom den påståtts ha lagt ut sin produktion av produkter ur det lägre segmentet till anläggningar utomlands, vilket inte överensstämmer med antidumpningsåtgärdernas syften.

| (221) | Som förklaras i skäl 258 visade undersökningen att unionstillverkarna endast hade importerat försumbara volymer av aluminiumhjul, och att inte hela denna import nödvändigtvis kom från de närstående anläggningarna. På denna grundval kunde det inte bevisas att unionsindustrin gynnades av en otillbörlig konkurrensfördel i förhållande till anläggningarna utomlands. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(221)

Som förklaras i skäl 258 visade undersökningen att unionstillverkarna endast hade importerat försumbara volymer av aluminiumhjul, och att inte hela denna import nödvändigtvis kom från de närstående anläggningarna. På denna grundval kunde det inte bevisas att unionsindustrin gynnades av en otillbörlig konkurrensfördel i förhållande till anläggningarna utomlands. Detta påstående avvisas därför.

| (222) | Samma parter hävdade också att det är osannolikt att upphävandet av åtgärderna skulle leda till återkommande skada, eftersom den ökade marknadsandelen och de lägre priserna för turkisk import jämfört med unionstillverkarnas försäljningspris inte heller hade haft någon sådan effekt på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(222)

Samma parter hävdade också att det är osannolikt att upphävandet av åtgärderna skulle leda till återkommande skada, eftersom den ökade marknadsandelen och de lägre priserna för turkisk import jämfört med unionstillverkarnas försäljningspris inte heller hade haft någon sådan effekt på unionsindustrin.

| (223) | Det bör noteras att genomsnittspriset för import från Turkiet, vilket visas i tabell 6, uppgick till 48,50 euro under översynsperioden, vilket är högre än det icke-skadevållande pris på 48,25 euro som anges i skäl 196. Såsom förklaras i samma skäl är det dessutom sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att kunna sälja till unionen till priser som är minst 8 % lägre än unionsindustrins priser i avsaknad av tullar, om inte upp till 30 % lägre, dvs. till skadevållande prisnivåer som är betydligt lägre än de nuvarande importpriserna från Turkiet. Eventuella effekter av turkisk import på unionsindustrins situation kan därför inte anses vara en meningsfull indikator för den sannolika effekten av kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(223)

Det bör noteras att genomsnittspriset för import från Turkiet, vilket visas i tabell 6, uppgick till 48,50 euro under översynsperioden, vilket är högre än det icke-skadevållande pris på 48,25 euro som anges i skäl 196. Såsom förklaras i samma skäl är det dessutom sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna kommer att kunna sälja till unionen till priser som är minst 8 % lägre än unionsindustrins priser i avsaknad av tullar, om inte upp till 30 % lägre, dvs. till skadevållande prisnivåer som är betydligt lägre än de nuvarande importpriserna från Turkiet. Eventuella effekter av turkisk import på unionsindustrins situation kan därför inte anses vara en meningsfull indikator för den sannolika effekten av kinesisk import om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. Detta påstående avvisas därför.

| (224) | Samma parter hävdade att baserat på de genomsnittliga kinesiska importpriserna under översynsperioden (antidumpningstullar undantagna och med kostnader efter import tillagda) har inget målprisunderskridande förekommit till följd av import från Kina, vilket visar att de kinesiska importpriserna ändå inte skulle ligga på skadevållande prisnivåer om åtgärderna upphör. |
| --- | --- |

(224)

Samma parter hävdade att baserat på de genomsnittliga kinesiska importpriserna under översynsperioden (antidumpningstullar undantagna och med kostnader efter import tillagda) har inget målprisunderskridande förekommit till följd av import från Kina, vilket visar att de kinesiska importpriserna ändå inte skulle ligga på skadevållande prisnivåer om åtgärderna upphör.

| (225) | Detta påstående grundades på en felaktig analys. För det första styrkte inte parterna den nivå för kostnader efter import som de använde i sin bedömning (5,7 %) och lämnade inte heller några bevis i detta avseende. För det andra baseras påståendet på en jämförelse av genomsnittspriser, utan att beakta de olika produkttyperna. Såsom förklaras i skäl 123 skulle importpriserna jämförda per produkttyp för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, utan hänsyn tagen till antidumpningstullar, underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 8,0 %. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(225)

Detta påstående grundades på en felaktig analys. För det första styrkte inte parterna den nivå för kostnader efter import som de använde i sin bedömning (5,7 %) och lämnade inte heller några bevis i detta avseende. För det andra baseras påståendet på en jämförelse av genomsnittspriser, utan att beakta de olika produkttyperna. Såsom förklaras i skäl 123 skulle importpriserna jämförda per produkttyp för de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, utan hänsyn tagen till antidumpningstullar, underskrida unionsindustrins försäljningspriser med i genomsnitt 8,0 %. Detta påstående avvisas därför.

| (226) | En annan berörd part hävdade att upphävandet av antidumpningstullen sannolikt inte skulle leda till återkommande skada, baserat på antagandet att försäljningen på unionsmarknaden främst sker till OEM-segmentet, där efterfrågan enligt parten snarare drivs av leverantörernas förmåga att uppfylla biltillverkarnas stränga krav än av priset. I detta avseende hävdade parten att de kinesiska exporterande tillverkarna inte skulle ha någon överskottskapacitet inom detta segment. Parten hävdade att EU-biltillverkare tillämpar stränga krav för tekniska kvalifikationer, kvalitet, enhetlighet, tillförlitlighet och närhet när de väljer leverantörer. Parten hävdade därför att överskottskapaciteten på den kinesiska marknaden inte bara kan ställas om till unionen till låga priser om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(226)

En annan berörd part hävdade att upphävandet av antidumpningstullen sannolikt inte skulle leda till återkommande skada, baserat på antagandet att försäljningen på unionsmarknaden främst sker till OEM-segmentet, där efterfrågan enligt parten snarare drivs av leverantörernas förmåga att uppfylla biltillverkarnas stränga krav än av priset. I detta avseende hävdade parten att de kinesiska exporterande tillverkarna inte skulle ha någon överskottskapacitet inom detta segment. Parten hävdade att EU-biltillverkare tillämpar stränga krav för tekniska kvalifikationer, kvalitet, enhetlighet, tillförlitlighet och närhet när de väljer leverantörer. Parten hävdade därför att överskottskapaciteten på den kinesiska marknaden inte bara kan ställas om till unionen till låga priser om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (227) | Andra parter kom med liknande påståenden och hävdade att unionsindustrin skulle kunna bibehålla en väsentlig andel av marknaden, eftersom den anses vara en kvalitetsleverantör av tekniskt avancerade produkter, som så kallade blanka hjul. De hävdade att unionsindustrin även i fortsättningen skulle vara det alternativ som föredras framför tredjelandsimport, särskilt inom det högkvalitativa OEM-segmentet. |
| --- | --- |

(227)

Andra parter kom med liknande påståenden och hävdade att unionsindustrin skulle kunna bibehålla en väsentlig andel av marknaden, eftersom den anses vara en kvalitetsleverantör av tekniskt avancerade produkter, som så kallade blanka hjul. De hävdade att unionsindustrin även i fortsättningen skulle vara det alternativ som föredras framför tredjelandsimport, särskilt inom det högkvalitativa OEM-segmentet.

| (228) | Undersökningen visade att ett antal kinesiska exportörer redan producerar stora hjul och så kallade blanka hjul, att de håller liknande standarder som unionstillverkarna när det gäller kvalifikationer, kvalitet, enhetlighet och tillförlitlighet, och att de har certifierats av sina OEM-kunder i unionen. De kinesiska exporterande tillverkarna, inbegripet de som inte ingick i urvalet eller inte var samarbetsvilliga, är i själva verket redan leverantörer till biltillverkare, både för anläggningar i unionen och i Kina. Närhetsfaktorn utgör därför inget hinder när det gäller certifiering, anbud eller tekniska aspekter. När det gäller leveranstider kan problemet med närhet å andra sidan enkelt åtgärdas med logistiska lösningar som lagerhållning, och är därför inte en avgörande faktor som skulle förhindra en ökning av den kinesiska importen, vilken i sin tur skulle leda till återkommande skada. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(228)

Undersökningen visade att ett antal kinesiska exportörer redan producerar stora hjul och så kallade blanka hjul, att de håller liknande standarder som unionstillverkarna när det gäller kvalifikationer, kvalitet, enhetlighet och tillförlitlighet, och att de har certifierats av sina OEM-kunder i unionen. De kinesiska exporterande tillverkarna, inbegripet de som inte ingick i urvalet eller inte var samarbetsvilliga, är i själva verket redan leverantörer till biltillverkare, både för anläggningar i unionen och i Kina. Närhetsfaktorn utgör därför inget hinder när det gäller certifiering, anbud eller tekniska aspekter. När det gäller leveranstider kan problemet med närhet å andra sidan enkelt åtgärdas med logistiska lösningar som lagerhållning, och är därför inte en avgörande faktor som skulle förhindra en ökning av den kinesiska importen, vilken i sin tur skulle leda till återkommande skada. Detta påstående avvisas därför.

| (229) | Samma part hävdade även att det inte finns någon tillgänglig outnyttjad kapacitet inom OEM-segmentet i Kina, och att den outnyttjade kapaciteten i Kina endast avsåg aluminiumhjul avsedda för eftermarknadssegmentet. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas. Undersökningen visade tvärtom att tillverkare av aluminiumhjul producerade både för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet med samma produktionsanläggningar, och därför kunde använda sin outnyttjade kapacitet inom båda segmenten på samma sätt. Detta framgår även av det faktum, vilket förklaras i skäl 113, att de kinesiska exporterande tillverkarna har gått över från eftermarknadssegmentet till OEM-segmentet mellan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod och översynsperioden. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(229)

Samma part hävdade även att det inte finns någon tillgänglig outnyttjad kapacitet inom OEM-segmentet i Kina, och att den outnyttjade kapaciteten i Kina endast avsåg aluminiumhjul avsedda för eftermarknadssegmentet. Detta påstående kunde emellertid inte styrkas. Undersökningen visade tvärtom att tillverkare av aluminiumhjul producerade både för OEM-segmentet och eftermarknadssegmentet med samma produktionsanläggningar, och därför kunde använda sin outnyttjade kapacitet inom båda segmenten på samma sätt. Detta framgår även av det faktum, vilket förklaras i skäl 113, att de kinesiska exporterande tillverkarna har gått över från eftermarknadssegmentet till OEM-segmentet mellan den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod och översynsperioden. Detta argument avvisas därför.

| (230) | En av de kinesiska exporterande tillverkarna hävdade att de aluminiumhjul som tillverkas av unionsindustrin har andra tekniska egenskaper än de som tillverkas i och säljs av Kina. Detta garanterar unionsindustrin stora kontrakt med kunder i unionen oavsett om åtgärderna upphävs eller inte. Samma part hävdade dessutom att unionstillverkarnas långa kontrakt med OEM-användare får till följd att unionsindustrin inom den närmaste framtiden sannolikt inte kommer att förlora försäljningsvolymer och marknadsandelar till import från Kina och att det därför inte skulle bli en våg av import från Kina om åtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(230)

En av de kinesiska exporterande tillverkarna hävdade att de aluminiumhjul som tillverkas av unionsindustrin har andra tekniska egenskaper än de som tillverkas i och säljs av Kina. Detta garanterar unionsindustrin stora kontrakt med kunder i unionen oavsett om åtgärderna upphävs eller inte. Samma part hävdade dessutom att unionstillverkarnas långa kontrakt med OEM-användare får till följd att unionsindustrin inom den närmaste framtiden sannolikt inte kommer att förlora försäljningsvolymer och marknadsandelar till import från Kina och att det därför inte skulle bli en våg av import från Kina om åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (231) | Av undersökningen framgick att det finns få, eller inga, väsentliga skillnader mellan aluminiumhjul från olika källor, inklusive Kina, och att alla aluminiumhjul oavsett källa i grund och botten är utbytbara mot varandra. Det är inte ovanligt att aluminiumhjul köps in från flera olika källor och undersökningen har visat att samma kunder köper hjul från både unionsindustrin och kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(231)

Av undersökningen framgick att det finns få, eller inga, väsentliga skillnader mellan aluminiumhjul från olika källor, inklusive Kina, och att alla aluminiumhjul oavsett källa i grund och botten är utbytbara mot varandra. Det är inte ovanligt att aluminiumhjul köps in från flera olika källor och undersökningen har visat att samma kunder köper hjul från både unionsindustrin och kinesiska exporterande tillverkare.

| (232) | Vad gäller påståendet att unionsindustrins långa kontrakt skulle förhindra en våg av import från Kina visade undersökningen att kontrakten mellan unionstillverkarna och de relevanta kunderna i regel inte innehåller några långsiktigt bindande åtaganden om försäljningsmängder. De gällande kontrakten utgör därför inte i sig en garanti för bibehållna försäljningsvolymer. |
| --- | --- |

(232)

Vad gäller påståendet att unionsindustrins långa kontrakt skulle förhindra en våg av import från Kina visade undersökningen att kontrakten mellan unionstillverkarna och de relevanta kunderna i regel inte innehåller några långsiktigt bindande åtaganden om försäljningsmängder. De gällande kontrakten utgör därför inte i sig en garanti för bibehållna försäljningsvolymer.

| (233) | Denna parts påståenden i detta avseende avvisades därför. |
| --- | --- |

(233)

Denna parts påståenden i detta avseende avvisades därför.

| (234) | En annan part hävdade att förskjutningen av efterfrågan till OEM-segmentet har försatt unionsindustrin i en ledande ställning och att unionsindustrins kapacitetsbegränsningar nu skulle leda till en avsevärd försörjningsbrist på unionsmarknaden. Enligt denna part tyder prognoserna på att denna situation fortsätter långt in i nästa årtionde. Denna part och andra parter hävdade dessutom att unionsindustrin själv kunde ha medgett att dess orderböcker redan är fulla till 2019–2022 genom att uppge att kontrakt för de kommande fem åren redan har ingåtts och att fullständigt kapacitetsutnyttjande och lönsamma priser är garanterade åtminstone till 2022. Enligt dessa parter har övergången till OEM-segmentet även lett till att unionsindustrin har kunnat gå från förluster på 5 % 2009 till 10 % vinst under översynsperioden. På grundval av detta hävdade dessa parter att antidumpningstullens upphörande sannolikt inte kommer att leda till återkommande skada. |
| --- | --- |

(234)

En annan part hävdade att förskjutningen av efterfrågan till OEM-segmentet har försatt unionsindustrin i en ledande ställning och att unionsindustrins kapacitetsbegränsningar nu skulle leda till en avsevärd försörjningsbrist på unionsmarknaden. Enligt denna part tyder prognoserna på att denna situation fortsätter långt in i nästa årtionde. Denna part och andra parter hävdade dessutom att unionsindustrin själv kunde ha medgett att dess orderböcker redan är fulla till 2019–2022 genom att uppge att kontrakt för de kommande fem åren redan har ingåtts och att fullständigt kapacitetsutnyttjande och lönsamma priser är garanterade åtminstone till 2022. Enligt dessa parter har övergången till OEM-segmentet även lett till att unionsindustrin har kunnat gå från förluster på 5 % 2009 till 10 % vinst under översynsperioden. På grundval av detta hävdade dessa parter att antidumpningstullens upphörande sannolikt inte kommer att leda till återkommande skada.

| (235) | Detta påstående grundades på en felaktig tolkning av unionsindustrins inlaga, där det uppgavs att orderboken skulle täcka leveranser för 2019–2022. Detta innebär dock inte att orderböckerna är fulla eller att kontrakt för de kommande fem åren redan har ingåtts, utan bara att orderboken täcker leveranser för 2019 fram till 2022. Såsom förklaras i skäl 232 inbegriper kontrakten mellan unionstillverkare och berörda kunder således inte bindande åtaganden om mängder på lång sikt. Dessutom ses priserna även i löpande kontrakt över med regelbundna mellanrum. Påståendet att kapacitetsutnyttjandet är fullständigt och att lönsamma priser är garanterade åtminstone till 2022 är därför obefogat och avvisas. Även påståendet att unionsindustrins ökade lönsamhet berodde på övergången till OEM-segmentet är felaktigt. Såsom förklaras i skäl 143 var OEM-segmentet unionsindustrins huvudsakliga segment redan under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, samtidigt som unionen, vilket nämns i skäl 106 i genomförandeförordning (EU) nr 964/2010, gjorde avsevärda förluster även inom OEM-segmentet. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(235)

Detta påstående grundades på en felaktig tolkning av unionsindustrins inlaga, där det uppgavs att orderboken skulle täcka leveranser för 2019–2022. Detta innebär dock inte att orderböckerna är fulla eller att kontrakt för de kommande fem åren redan har ingåtts, utan bara att orderboken täcker leveranser för 2019 fram till 2022. Såsom förklaras i skäl 232 inbegriper kontrakten mellan unionstillverkare och berörda kunder således inte bindande åtaganden om mängder på lång sikt. Dessutom ses priserna även i löpande kontrakt över med regelbundna mellanrum. Påståendet att kapacitetsutnyttjandet är fullständigt och att lönsamma priser är garanterade åtminstone till 2022 är därför obefogat och avvisas. Även påståendet att unionsindustrins ökade lönsamhet berodde på övergången till OEM-segmentet är felaktigt. Såsom förklaras i skäl 143 var OEM-segmentet unionsindustrins huvudsakliga segment redan under den ursprungliga undersökningens undersökningsperiod, samtidigt som unionen, vilket nämns i skäl 106 i genomförandeförordning (EU) nr 964/2010, gjorde avsevärda förluster även inom OEM-segmentet. Detta påstående avvisas därför.

| (236) | En berörd part hävdade även att de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör OEM-segmentet utnyttjar sin produktionskapacitet nästan fullt ut och att de därför sannolikt inte kommer att öka sin försäljning till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas att upphöra. Denna part anförde vidare att, på grund av den ökande förbrukningen i unionen, skulle i regel inte ens en ökning av importen från Kina vålla unionsindustrin någon väsentlig skada, framför allt eftersom unionsindustrins produktionskapacitet inte skulle räcka för att möta efterfrågan i unionen. |
| --- | --- |

(236)

En berörd part hävdade även att de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör OEM-segmentet utnyttjar sin produktionskapacitet nästan fullt ut och att de därför sannolikt inte kommer att öka sin försäljning till unionen om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas att upphöra. Denna part anförde vidare att, på grund av den ökande förbrukningen i unionen, skulle i regel inte ens en ökning av importen från Kina vålla unionsindustrin någon väsentlig skada, framför allt eftersom unionsindustrins produktionskapacitet inte skulle räcka för att möta efterfrågan i unionen.

| (237) | Såsom det redogjordes för i skälen 55–74 motsägs den uppskattning av den kinesiska kapaciteten som denna part har anfört till stöd för sina påståenden emellertid av slutsatserna i den aktuella undersökningen. Påståendena att det inte fanns någon betydande outnyttjad kapacitet i Kina och att utvecklingen av förbrukningen i unionen skulle mildra skadelidandet om åtgärderna skulle upphävas avvisas därför. |
| --- | --- |

(237)

Såsom det redogjordes för i skälen 55–74 motsägs den uppskattning av den kinesiska kapaciteten som denna part har anfört till stöd för sina påståenden emellertid av slutsatserna i den aktuella undersökningen. Påståendena att det inte fanns någon betydande outnyttjad kapacitet i Kina och att utvecklingen av förbrukningen i unionen skulle mildra skadelidandet om åtgärderna skulle upphävas avvisas därför.

| (238) | Samma part hävdade även att enligt den trettiofemte femårsplanen förväntades den kinesiska tillverkningen av bilar öka mellan 2015 och 2020, från 24,5 miljoner enheter till 30 miljoner enheter under denna period. Denna part hävdade att ökningen av antalet tillverkade bilar skulle leda till en motsvarande ökning av den kinesiska efterfrågan på aluminiumhjul och att de kinesiska tillverkarna därför skulle öka sin försäljning på hemmamarknaden snarare än lägga om sin export till unionen, om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra. |
| --- | --- |

(238)

Samma part hävdade även att enligt den trettiofemte femårsplanen förväntades den kinesiska tillverkningen av bilar öka mellan 2015 och 2020, från 24,5 miljoner enheter till 30 miljoner enheter under denna period. Denna part hävdade att ökningen av antalet tillverkade bilar skulle leda till en motsvarande ökning av den kinesiska efterfrågan på aluminiumhjul och att de kinesiska tillverkarna därför skulle öka sin försäljning på hemmamarknaden snarare än lägga om sin export till unionen, om antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas upphöra.

| (239) | Trots att det finns en stark koppling mellan marknaden för bilar och marknaden för aluminiumhjul kommer den ökade efterfrågan på aluminiumhjul i Kina, såsom det redogjordes för i skälen 89–91, sannolikt inte att absorbera den outnyttjade kapaciteten i Kina om hänsyn även tas till de stora prisskillnaderna mellan den kinesiska hemmamarknaden och unionsmarknaden. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(239)

Trots att det finns en stark koppling mellan marknaden för bilar och marknaden för aluminiumhjul kommer den ökade efterfrågan på aluminiumhjul i Kina, såsom det redogjordes för i skälen 89–91, sannolikt inte att absorbera den outnyttjade kapaciteten i Kina om hänsyn även tas till de stora prisskillnaderna mellan den kinesiska hemmamarknaden och unionsmarknaden. Detta påstående avvisades därför.

| (240) | Flera parter hävdade att det inte finns någon sannolikhet för återkommande skada eftersom unionsindustrin skulle vinna på den ökade förbrukningen av aluminiumhjul såväl globalt som i unionen, oavsett om den kinesiska importen till unionen ökar. Dessutom hävdades att den uppskattade ökningen av förbrukningen skulle göra det möjligt för kinesiska exporterande tillverkare att öka sin export till unionen utan att utöva pristryck. |
| --- | --- |

(240)

Flera parter hävdade att det inte finns någon sannolikhet för återkommande skada eftersom unionsindustrin skulle vinna på den ökade förbrukningen av aluminiumhjul såväl globalt som i unionen, oavsett om den kinesiska importen till unionen ökar. Dessutom hävdades att den uppskattade ökningen av förbrukningen skulle göra det möjligt för kinesiska exporterande tillverkare att öka sin export till unionen utan att utöva pristryck.

| (241) | Undersökningen visade att betydande mängder kinesisk export sannolikt kan läggas om till unionen med tanke på unionens attraktionskraft (skälen 75–88). Dessutom har Kina en hög outnyttjad kapacitet som också kan riktas till unionsmarknaden. De kinesiska exporterande tillverkarna kommer därför inte bara att kunna ta över den ökade förbrukningen, utan även unionstillverkarnas försäljningsvolymer. Även i ett scenario med ökad förbrukning är sannolikheten därför hög att den kinesiska exporten skulle ta över försäljningsvolymer och marknadsandelar, till nackdel för unionsindustrin. Vad gäller priserna kommer de dessutom sannolikt att ligga på en lägre nivå än unionsindustrins priser, dvs. mellan 8 och 30 % enligt beskrivningen i skäl 191, och med de effekter som beskrivs i skäl 192, vilket i sin tur medför en sannolikhet för återkommande väsentlig skada för unionsindustrin. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(241)

Undersökningen visade att betydande mängder kinesisk export sannolikt kan läggas om till unionen med tanke på unionens attraktionskraft (skälen 75–88). Dessutom har Kina en hög outnyttjad kapacitet som också kan riktas till unionsmarknaden. De kinesiska exporterande tillverkarna kommer därför inte bara att kunna ta över den ökade förbrukningen, utan även unionstillverkarnas försäljningsvolymer. Även i ett scenario med ökad förbrukning är sannolikheten därför hög att den kinesiska exporten skulle ta över försäljningsvolymer och marknadsandelar, till nackdel för unionsindustrin. Vad gäller priserna kommer de dessutom sannolikt att ligga på en lägre nivå än unionsindustrins priser, dvs. mellan 8 och 30 % enligt beskrivningen i skäl 191, och med de effekter som beskrivs i skäl 192, vilket i sin tur medför en sannolikhet för återkommande väsentlig skada för unionsindustrin. Detta påstående avvisas därför.

| (242) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(242)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna upphävs.

G.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (243) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, importörerna, användarna och leverantörerna till unionsindustrin (industrin i tidigare led). |
| --- | --- |

(243)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse gjordes på grundval av en bedömning av alla de olika berörda parternas intressen, däribland unionsindustrin, importörerna, användarna och leverantörerna till unionsindustrin (industrin i tidigare led).

2.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (244) | I undersökningen konstaterades att unionsindustrin under skadeundersökningsperioden hade återhämtat sig från den skada den lidit till följd av den dumpade importen från Kina. Om åtgärderna mot Kina upphävs kommer skadan dock sannolikt att återkomma eftersom unionsindustrin förmodligen skulle utsättas för en stor mängd dumpad import från Kina och betydande prispress. Av ovanstående skäl skulle unionsindustrins ekonomiska situation därför sannolikt kraftigt försämras. Om åtgärderna bibehålls skulle detta tvärtom leda till säkerhet på marknaden, vilket skulle göra det möjligt för unionen att bevara sin positiva ekonomiska situation och fortsätta sina planer på investeringar för att öka sin produktionskapacitet och på så sätt möta den ökande efterfrågan och de allt tuffare tekniska kraven för aluminiumhjul. |
| --- | --- |

(244)

I undersökningen konstaterades att unionsindustrin under skadeundersökningsperioden hade återhämtat sig från den skada den lidit till följd av den dumpade importen från Kina. Om åtgärderna mot Kina upphävs kommer skadan dock sannolikt att återkomma eftersom unionsindustrin förmodligen skulle utsättas för en stor mängd dumpad import från Kina och betydande prispress. Av ovanstående skäl skulle unionsindustrins ekonomiska situation därför sannolikt kraftigt försämras. Om åtgärderna bibehålls skulle detta tvärtom leda till säkerhet på marknaden, vilket skulle göra det möjligt för unionen att bevara sin positiva ekonomiska situation och fortsätta sina planer på investeringar för att öka sin produktionskapacitet och på så sätt möta den ökande efterfrågan och de allt tuffare tekniska kraven för aluminiumhjul.

| (245) | På denna grundval drogs slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(245)

På denna grundval drogs slutsatsen att en fortsatt tillämpning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle ligga i unionsindustrins intresse.

3.   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (246) | I ett första skede kontaktades åttio kända importörer/användare. Elva företag svarade på frågeformuläret. Av dessa importerade sex stycken aluminiumhjul från Kina. |
| --- | --- |

(246)

I ett första skede kontaktades åttio kända importörer/användare. Elva företag svarade på frågeformuläret. Av dessa importerade sex stycken aluminiumhjul från Kina.

| (247) | Undersökningen visade att tre av dessa sex företag i själva verket var biltillverkare som använder aluminiumhjul vid tillverkningen av bilar och därför ansågs vara användare vars situation analyseras i skälen 250–268. Importen från de återstående tre icke-närbesläktade företagen stod för mindre än 2 % av den totala importvolymen från Kina under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(247)

Undersökningen visade att tre av dessa sex företag i själva verket var biltillverkare som använder aluminiumhjul vid tillverkningen av bilar och därför ansågs vara användare vars situation analyseras i skälen 250–268. Importen från de återstående tre icke-närbesläktade företagen stod för mindre än 2 % av den totala importvolymen från Kina under skadeundersökningsperioden.

| (248) | Endast ett av svaren på frågeformuläret från ovannämnda tre icke-närbesläktade importörer var tillräckligt komplett för att kunna användas i analysen. Denna importör anskaffade även aluminiumhjul från leverantörer från andra tredjelandsmarknader och den berörda produktens omsättning utgjorde endast en del av företagets totala verksamhet. Det kan därför hävdas att tullarna inte hade någon väsentlig inverkan på den del av denna importörs samlade verksamhet som var kopplad till aluminiumhjul. I själva verket var den del av verksamheten som var kopplad till aluminiumhjul lönsam. |
| --- | --- |

(248)

Endast ett av svaren på frågeformuläret från ovannämnda tre icke-närbesläktade importörer var tillräckligt komplett för att kunna användas i analysen. Denna importör anskaffade även aluminiumhjul från leverantörer från andra tredjelandsmarknader och den berörda produktens omsättning utgjorde endast en del av företagets totala verksamhet. Det kan därför hävdas att tullarna inte hade någon väsentlig inverkan på den del av denna importörs samlade verksamhet som var kopplad till aluminiumhjul. I själva verket var den del av verksamheten som var kopplad till aluminiumhjul lönsam.

| (249) | Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på importörerna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(249)

Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på importörerna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan unionsindustrin.

4.   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (250) | Frågeformulär skickades till omkring 70 kända användare. Sju biltillverkare besvarade frågeformuläret. En organisation som företräder användare och importörer av aluminiumhjul som säljs i OEM-segmentet samarbetade också. Inga andra användare samarbetade med undersökningen. |
| --- | --- |

(250)

Frågeformulär skickades till omkring 70 kända användare. Sju biltillverkare besvarade frågeformuläret. En organisation som företräder användare och importörer av aluminiumhjul som säljs i OEM-segmentet samarbetade också. Inga andra användare samarbetade med undersökningen.

| (251) | Importen från samarbetsvilliga användare stod för 50,4 % av den totala importen från Kina till unionen. |
| --- | --- |

(251)

Importen från samarbetsvilliga användare stod för 50,4 % av den totala importen från Kina till unionen.

| (252) | Undersökningen visade att biltillverkare totalt sett endast i begränsad utsträckning använder sig av produkter importerade från Kina och att de flesta aluminiumhjul som användes köptes från unionsindustrin. Vissa av de samarbetsvilliga användarna importerade över huvud taget inte några produkter från Kina. Vissa importerade mindre än 5 % av sitt behov från Kina, medan andra importerade upp till 10 % sitt behov från Kina. Av undersökningen framgick också att vissa användare, om än i mindre utsträckning, omfattades av förfarandet för aktiv förädling på importer från Kina eftersom de sålde vidare slutprodukten på exportmarknader. |
| --- | --- |

(252)

Undersökningen visade att biltillverkare totalt sett endast i begränsad utsträckning använder sig av produkter importerade från Kina och att de flesta aluminiumhjul som användes köptes från unionsindustrin. Vissa av de samarbetsvilliga användarna importerade över huvud taget inte några produkter från Kina. Vissa importerade mindre än 5 % av sitt behov från Kina, medan andra importerade upp till 10 % sitt behov från Kina. Av undersökningen framgick också att vissa användare, om än i mindre utsträckning, omfattades av förfarandet för aktiv förädling på importer från Kina eftersom de sålde vidare slutprodukten på exportmarknader.

| (253) | Alla samarbetsvilliga användare motsatte sig åtgärderna med motiveringen att de hade ett intresse av många olika leverantörskällor. Dessa användare hävdade att åtgärderna skulle göra dem beroende av ett begränsat antal unionstillverkare. Undersökningen visade emellertid på att det förekom import från andra tredjeländer, särskilt Turkiet, och att denna ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från andra tredjeländer till unionen med 35 % under skadeundersökningsperioden, vilket är snabbare än den takt förbrukningen i unionen har ökat. |
| --- | --- |

(253)

Alla samarbetsvilliga användare motsatte sig åtgärderna med motiveringen att de hade ett intresse av många olika leverantörskällor. Dessa användare hävdade att åtgärderna skulle göra dem beroende av ett begränsat antal unionstillverkare. Undersökningen visade emellertid på att det förekom import från andra tredjeländer, särskilt Turkiet, och att denna ökade under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från andra tredjeländer till unionen med 35 % under skadeundersökningsperioden, vilket är snabbare än den takt förbrukningen i unionen har ökat.

| (254) | Mot bakgrund av dessa slutsatser avvisas argumentet om bristande mångfald. |
| --- | --- |

(254)

Mot bakgrund av dessa slutsatser avvisas argumentet om bristande mångfald.

| (255) | De europeiska biltillverkarna hävdade att bibehållna åtgärder inte skulle ligga i unionens intresse eftersom antidumpningsåtgärderna hade en negativ inverkan på konkurrenskraften för biltillverkare i unionen. De hävdade också att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig produktionskapacitet för att möta efterfrågan i unionen. |
| --- | --- |

(255)

De europeiska biltillverkarna hävdade att bibehållna åtgärder inte skulle ligga i unionens intresse eftersom antidumpningsåtgärderna hade en negativ inverkan på konkurrenskraften för biltillverkare i unionen. De hävdade också att unionsindustrin inte skulle ha tillräcklig produktionskapacitet för att möta efterfrågan i unionen.

| (256) | En berörd part hävdade dessutom att unionsindustrin skulle importera aluminiumhjul från Kina och andra tredjeländer för att tillgodose den ökade efterfrågan från sina kunder, som inte kan mötas av unionens produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(256)

En berörd part hävdade dessutom att unionsindustrin skulle importera aluminiumhjul från Kina och andra tredjeländer för att tillgodose den ökade efterfrågan från sina kunder, som inte kan mötas av unionens produktionskapacitet.

| (257) | Såsom visas i tabell 7 i skäl 137 låg unionsindustrins kapacitetsutnyttjande på mellan 88 och 93 % under skadeundersökningsperioden. Av undersökningen framgår emellertid också att unionsindustrin har investerat i en ökning av sin kapacitet för att möta den ökade efterfrågan i unionen, vilket förväntas mildra den eventuellt bristande kapacitet som påstås finnas. Dessa investeringar planeras fortsätta framöver. |
| --- | --- |

(257)

Såsom visas i tabell 7 i skäl 137 låg unionsindustrins kapacitetsutnyttjande på mellan 88 och 93 % under skadeundersökningsperioden. Av undersökningen framgår emellertid också att unionsindustrin har investerat i en ökning av sin kapacitet för att möta den ökade efterfrågan i unionen, vilket förväntas mildra den eventuellt bristande kapacitet som påstås finnas. Dessa investeringar planeras fortsätta framöver.

| (258) | När det gäller unionsindustrins påstådda import från Kina och andra tredjeländer visade undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet endast hade importerat försumbara mängder aluminiumhjul, och att importen kom från Schweiz och Turkiet, men inte från Kina. Detsamma gäller de återstående unionstillverkarna som, enligt den information som finns tillgänglig i begäran, importerade aluminiumhjul i mycket små mängder, dvs. mindre än 500 000 enheter, vilket motsvarar mindre än 1 % av unionens tillverkning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(258)

När det gäller unionsindustrins påstådda import från Kina och andra tredjeländer visade undersökningen att de unionstillverkare som ingick i urvalet endast hade importerat försumbara mängder aluminiumhjul, och att importen kom från Schweiz och Turkiet, men inte från Kina. Detsamma gäller de återstående unionstillverkarna som, enligt den information som finns tillgänglig i begäran, importerade aluminiumhjul i mycket små mängder, dvs. mindre än 500 000 enheter, vilket motsvarar mindre än 1 % av unionens tillverkning under översynsperioden.

| (259) | Dessutom noteras att import från andra tredjeländer ökade under skadeundersökningsperioden och att antidumpningsåtgärder därför inte skulle hindra användarna från att importera aluminiumhjul från Kina utan enbart undanröja snedvridningar och säkerställa likvärdiga förutsättningar mellan den kinesiska industrin och unionsindustrin. Kraven i detta hänseende avvisades därför. |
| --- | --- |

(259)

Dessutom noteras att import från andra tredjeländer ökade under skadeundersökningsperioden och att antidumpningsåtgärder därför inte skulle hindra användarna från att importera aluminiumhjul från Kina utan enbart undanröja snedvridningar och säkerställa likvärdiga förutsättningar mellan den kinesiska industrin och unionsindustrin. Kraven i detta hänseende avvisades därför.

| (260) | När det gäller biltillverkningsindustrins konkurrenskraft framgår det av undersökningen att biltillverkarna tack vare förfarandet för aktiv förädling kunde undvika att betala antidumpningstullar på aluminiumhjul som monterats på bilar som säljs på exportmarknaderna. Under skadeundersökningsperioden varierade den import från Kina som omfattades av förfarandet för aktiv förädling mellan 21 och 28 % av den totala importen från Kina. |
| --- | --- |

(260)

När det gäller biltillverkningsindustrins konkurrenskraft framgår det av undersökningen att biltillverkarna tack vare förfarandet för aktiv förädling kunde undvika att betala antidumpningstullar på aluminiumhjul som monterats på bilar som säljs på exportmarknaderna. Under skadeundersökningsperioden varierade den import från Kina som omfattades av förfarandet för aktiv förädling mellan 21 och 28 % av den totala importen från Kina.

| (261) | Samma parter hävdade dessutom att den kumulativa effekten av ett flertal antidumpningsåtgärder rörande ett flertal av biltillverkarnas insatsvaror utöver aluminiumhjul, som t.ex. fästanordningar, rostfritt stål, valstråd, organiskt belagt stål, högstyrkegarn och molybdentråd, skulle få negativa konsekvenser för deras situation. |
| --- | --- |

(261)

Samma parter hävdade dessutom att den kumulativa effekten av ett flertal antidumpningsåtgärder rörande ett flertal av biltillverkarnas insatsvaror utöver aluminiumhjul, som t.ex. fästanordningar, rostfritt stål, valstråd, organiskt belagt stål, högstyrkegarn och molybdentråd, skulle få negativa konsekvenser för deras situation.

| (262) | I undersökningen konstaterades att åtgärder rörande aluminiumhjul har en begränsad kostnadseffekt, vilken som mest uppgår till 0,2 %. Denna slutsats grundas på att det i den aktuella undersökningen visas att aluminiumhjul endast står för 1,0 % av en bils kostnad. Därför ansågs inte argumentet om en betydande negativ kostnadseffekt vara ett väsentligt argument och avvisades följaktligen. |
| --- | --- |

(262)

I undersökningen konstaterades att åtgärder rörande aluminiumhjul har en begränsad kostnadseffekt, vilken som mest uppgår till 0,2 %. Denna slutsats grundas på att det i den aktuella undersökningen visas att aluminiumhjul endast står för 1,0 % av en bils kostnad. Därför ansågs inte argumentet om en betydande negativ kostnadseffekt vara ett väsentligt argument och avvisades följaktligen.

| (263) | När det gäller den kumulativa effekten av tillämpningen av andra antidumpningsåtgärder på ett flertal andra insatsvaror har parterna inte tillhandahållit några konkreta bevis för detta. Undersökningen kunde därför inte bekräfta de anklagelser som gjorts och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(263)

När det gäller den kumulativa effekten av tillämpningen av andra antidumpningsåtgärder på ett flertal andra insatsvaror har parterna inte tillhandahållit några konkreta bevis för detta. Undersökningen kunde därför inte bekräfta de anklagelser som gjorts och påståendet avvisades därför.

| (264) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att avsaknaden av tillgänglig kapacitet inom OEM-segmentet från unionsindustrin och leverantörer från tredjeländer hade en betydande inverkan på biltillverkarna i unionen. De hävdade att de inte hade något annat val än att importera kinesiska aluminiumhjul, och att den gällande antidumpningstullen har en direkt kostnadseffekt på denna import. De hävdade dessutom att unionsindustrins bristande kapacitet hade en negativ inverkan på biltillverkarnas produktivitet och konkurrenskraft, och att kommissionen har underlåtit att beakta antidumpningstullens indirekta kostnadseffekt på biltillverkarnas situation. |
| --- | --- |

(264)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade en berörd part att avsaknaden av tillgänglig kapacitet inom OEM-segmentet från unionsindustrin och leverantörer från tredjeländer hade en betydande inverkan på biltillverkarna i unionen. De hävdade att de inte hade något annat val än att importera kinesiska aluminiumhjul, och att den gällande antidumpningstullen har en direkt kostnadseffekt på denna import. De hävdade dessutom att unionsindustrins bristande kapacitet hade en negativ inverkan på biltillverkarnas produktivitet och konkurrenskraft, och att kommissionen har underlåtit att beakta antidumpningstullens indirekta kostnadseffekt på biltillverkarnas situation.

| (265) | Undersökningen visade att unionsindustrin har investerat i en ökning av sin kapacitet för att möta den ökade efterfrågan i unionen, så att den kan mildra en eventuellt bristande kapacitet. Argumentet om bristande kapacitet avvisas därför. Vad gäller kostnadseffekten visade undersökningen, vilket förklaras i skäl 262, att åtgärderna avseende aluminiumhjul endast hade en mycket begränsad inverkan på biltillverkarnas totala kostnader. Detta argument avvisas därför. Syftet med och effekten av antidumpningsåtgärderna är slutligen inte att förhindra användarna från att importera aluminiumhjul från Kina i sig, och den indirekta kostnad som parten hävdar har inte heller ett direkt samband med tullarna. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(265)

Undersökningen visade att unionsindustrin har investerat i en ökning av sin kapacitet för att möta den ökade efterfrågan i unionen, så att den kan mildra en eventuellt bristande kapacitet. Argumentet om bristande kapacitet avvisas därför. Vad gäller kostnadseffekten visade undersökningen, vilket förklaras i skäl 262, att åtgärderna avseende aluminiumhjul endast hade en mycket begränsad inverkan på biltillverkarnas totala kostnader. Detta argument avvisas därför. Syftet med och effekten av antidumpningsåtgärderna är slutligen inte att förhindra användarna från att importera aluminiumhjul från Kina i sig, och den indirekta kostnad som parten hävdar har inte heller ett direkt samband med tullarna. Detta påstående avvisas därför.

| (266) | Samma part hävdade också att de planerade kapacitetsökningarna inte kommer att vara tillräckliga för att möta den ökande efterfrågan fram till 2020, och ansåg även att unionsindustrin inte har styrkt sitt påstående om att den ökar kapaciteten. I detta sammanhang undrade denna part även hur kommissionen har kontrollerat att unionsindustrin kommer att kunna möta unionens efterfrågan. |
| --- | --- |

(266)

Samma part hävdade också att de planerade kapacitetsökningarna inte kommer att vara tillräckliga för att möta den ökande efterfrågan fram till 2020, och ansåg även att unionsindustrin inte har styrkt sitt påstående om att den ökar kapaciteten. I detta sammanhang undrade denna part även hur kommissionen har kontrollerat att unionsindustrin kommer att kunna möta unionens efterfrågan.

| (267) | Såsom förklaras i skäl 257 visade undersökningen att unionsindustrin har investerat i en ökning av sin kapacitet för att möta den ökade efterfrågan i unionen. De planerade kapacitetsökningar som uppgetts av unionstillverkarna jämfördes närmare bestämt med prognoserna för biltillverkningen i unionen. Planerade och löpande investeringsplaner styrktes dessutom av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Denna analys visade att de uppskattade kapacitetsökningarna var högre än den förväntade ökningen av efterfrågan i unionen för perioden 2015–2018. Av sekretess- och anonymitetsskäl kan de individuella investeringsplanerna inte lämnas ut till de berörda parterna. Påståendena att kapacitetsökningarna inte kommer att vara tillräckliga för att möta den ökande efterfrågan och att unionsindustrin inte har styrkt sitt uttalande om att den ökar kapaciteten avvisas därför. |
| --- | --- |

(267)

Såsom förklaras i skäl 257 visade undersökningen att unionsindustrin har investerat i en ökning av sin kapacitet för att möta den ökade efterfrågan i unionen. De planerade kapacitetsökningar som uppgetts av unionstillverkarna jämfördes närmare bestämt med prognoserna för biltillverkningen i unionen. Planerade och löpande investeringsplaner styrktes dessutom av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Denna analys visade att de uppskattade kapacitetsökningarna var högre än den förväntade ökningen av efterfrågan i unionen för perioden 2015–2018. Av sekretess- och anonymitetsskäl kan de individuella investeringsplanerna inte lämnas ut till de berörda parterna. Påståendena att kapacitetsökningarna inte kommer att vara tillräckliga för att möta den ökande efterfrågan och att unionsindustrin inte har styrkt sitt uttalande om att den ökar kapaciteten avvisas därför.

| (268) | Slutsatsen blir därför att bibehållandet av åtgärderna inte skulle leda till några större negativa konsekvenser för användarna. |
| --- | --- |

(268)

Slutsatsen blir därför att bibehållandet av åtgärderna inte skulle leda till några större negativa konsekvenser för användarna.

5.   Intresset hos industrier i tidigare led

Intresset hos industrier i tidigare led

| (269) | Frågeformulär skickades ut till organisationer och kända leverantörer av råvaror/utrustning till unionen och till 28 kända enskilda leverantörer i unionen. En organisation som företräder den europeiska aluminiumindustrin inkom med synpunkter. |
| --- | --- |

(269)

Frågeformulär skickades ut till organisationer och kända leverantörer av råvaror/utrustning till unionen och till 28 kända enskilda leverantörer i unionen. En organisation som företräder den europeiska aluminiumindustrin inkom med synpunkter.

| (270) | Den organisation som företräder den europeiska aluminiumindustrin konstaterade att det finns en stor risk för att överkapaciteten i Kina och de kinesiska exporterande tillverkarnas återkommande prisdumpning skulle få betydande negativa konsekvenser för unionsindustrin om antidumpningsåtgärderna upphävdes. Detta skulle i sin tur påverka produktionen och sysselsättningen i tidigare led av aluminiumvärdekedjan. Organisationen ställde sig därför bakom en förlängning av de nuvarande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(270)

Den organisation som företräder den europeiska aluminiumindustrin konstaterade att det finns en stor risk för att överkapaciteten i Kina och de kinesiska exporterande tillverkarnas återkommande prisdumpning skulle få betydande negativa konsekvenser för unionsindustrin om antidumpningsåtgärderna upphävdes. Detta skulle i sin tur påverka produktionen och sysselsättningen i tidigare led av aluminiumvärdekedjan. Organisationen ställde sig därför bakom en förlängning av de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

| (271) | Slutsatsen är därför att vad gäller industrierna i tidigare led skulle ett bibehållande av åtgärderna ligga i deras intresse. |
| --- | --- |

(271)

Slutsatsen är därför att vad gäller industrierna i tidigare led skulle ett bibehållande av åtgärderna ligga i deras intresse.

| (272) | En berörd part hävdade att kommissionen utan motivering hade bortsett från styrkt och materiell bevisning från biltillverkarna, och att den i stället hade baserat sina slutsatser på ogrundade uttalanden från unionsindustrin. Under den utfrågning med förhörsombudet som nämns i skäl 10 klargjorde kommissionen att all information som lämnades beaktades på vederbörligt sätt. Den information som lämnades av unionsindustrin kontrollerades. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(272)

En berörd part hävdade att kommissionen utan motivering hade bortsett från styrkt och materiell bevisning från biltillverkarna, och att den i stället hade baserat sina slutsatser på ogrundade uttalanden från unionsindustrin. Under den utfrågning med förhörsombudet som nämns i skäl 10 klargjorde kommissionen att all information som lämnades beaktades på vederbörligt sätt. Den information som lämnades av unionsindustrin kontrollerades. Detta påstående avvisades därför.

6.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (273) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna på import av aluminiumhjul med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(273)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna på import av aluminiumhjul med ursprung i Kina.

H.   SLUTSATSER OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

SLUTSATSER OCH UTLÄMNANDE AV UPPGIFTER

| (274) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat. |
| --- | --- |

(274)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noggrant när så var berättigat.

| (275) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Kina sominfördes genom genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(275)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Kina sominfördes genom genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (276) | Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgivit något yttrande. |
| --- | --- |

(276)

Den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgivit något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härigenom införs en slutgiltig antidumpningstull på import av aluminiumhjul till motorfordon som omfattas av KN-nummer 8701–8705, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10 och ex 8708 70 50 (Taric-nummer 8708701010 och 8708705010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 22,3 %.

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Om det uppvisas en deklaration för övergång till fri omsättning för import av aluminiumhjul för fordon som omfattas av KN-nummer 8716, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8716 90 90, ska Taric-nummer 8716909010 anges i det relevanta fältet i deklarationen.

Medlemsstaterna ska månatligen underrätta kommissionen om det antal enheter som importerats under detta nummer och om deras ursprung.

Artikel 3

Om det uppvisas en deklaration för övergång till fri omsättning för de produkter som avses i artiklarna 1 och 2 ska antalet enheter av de importerade produkterna anges i det relevanta fältet i deklarationen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 964/2010 av den 25 oktober 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 282, 28.10.2010, s. 1).

2

(3)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 47, 10.2.2015, s. 4).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51). Denna förordning upphävdes genom grundförordningen.

4

(5)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 355, 27.10.2015, s. 8).

5

(6)  Som förklaras i skäl 11 lämnas av sekretesskäl inte namnen på unionstillverkarna ut.

6

(7)  I både unionstillverkarnas och de kinesiska tillverkarnas bokföring bokförs antal enheter. Importstatistiken är emellertid endast tillgänglig i kg. För de fyra kontrollerade grupperna vägde de hjul som såldes till EU i genomsnitt 10,91 kg styck. Detta omräkningstal används genom hela förordningen.

7

(8)  Tillsammans med Kina stod dessa länder för mer än 97 % av den totala importen av aluminiumhjul under undersökningsperioden. Eftersom Bosnien och Hercegovina, som står för 3 % av importen och ingår i dessa 97 %, är ett litet land med få tillverkare betraktades det emellertid inte som lämpligt jämförbart land.

8

(9)  Turkiet har åtminstone åtta kända tillverkare av aluminiumhjul som konkurrerar med varandra på den inhemska marknaden. Dessutom har Turkiet en låg tullsats (4,5 %) på import av aluminiumhjul från tredjeländer, vilket underlättar import. Under översynsperioden uppgick exporten från enbart Kina till Turkiet till 843 926 enheter, vilket är cirka hälften av importvolymen från Kina till unionen under samma period.

9

(10)  När det gäller Baoding-gruppen konstaterades att alla produkttyper som såldes på den turkiska marknaden var representativa. När det gäller de övriga tre grupperna konstaterades att sammanlagt sex produkttyper, som utgjorde 0,12 % av den sammanlagda turkiska försäljningsvolymen, var icke-representativa.

10

(11)  All försäljning från Baoding-gruppen och Dicastal-gruppen och merparten av försäljningen från Wanfeng-gruppen.

11

(12)  Försäljning från UK Wanfeng och Lioho-gruppen.

12

(13)  
  ”I slutet av 2012 uppgick Kinas aluminiumhjulskapacitet till nästan 180 million enheter, medan försäljningsvolymen överskred 120 miljoner enheter, vilket ger ett kapacitetsutnyttjande på 70 %”. Utdrag ur Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013, tillgänglig på http://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2012-2013-204706201.html

13

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

(14)  En förteckning över företag är tillgänglig i de öppet tillgängliga ärendehandlingarna.

14

(15)  I offentligt tillgängliga utdrag ur Global and China Automotive Wheel Industry Report 2013–2014 nämns minst 110 små och medelstora exportinriktade hjultillverkare, vilket innebär att det finns andra tillverkare som endast levererar till hemmamarknaden. http://www.reportsnreports.com/reports/287067-global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2013-2014.html

15

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2013–2014

(16)  Information om produktionskapacitet fanns tillgänglig på företagets egen webbplats eller på kommersiella webbplatser, som t.ex. http://www.made-in-china.com/ eller www.tradeee.com

16

(17)  
  300 000 enheter per år är den minsta deklarerade årskapaciteten bland de 21 samarbetsvilliga tillverkarna. Av slutsatserna i undersökningen framgår också att det krävs en produktionskapacitet på minst 300 000 enheter per år för att vara ekonomiskt bärkraftig. Sex miljoner enheter per år är vad de största produktionsanläggningarna tillverkar enligt undersökningen.

17

(18)  http://www.prnewswire.com/news-releases/global-and-china-automotive-wheel-industry-report-2012-2013-204706201.html. Ett kapacitetsutnyttjande på 70 % kan ses som en försiktig uppskattning. Uppskattningen avser hela Kina inklusive de samarbetsvilliga företag som har ett bekräftat högre kapacitetsutnyttjande (87 %), vilket tyder på att icke samarbetsvilliga företag sannolikt har ett ännu lägre kapacitetsutnyttjande.

18

(19)  Det konstaterade kapacitetsutnyttjandet för de fyra företag som ingick i urvalet var 89 %, och inte 99 %, vilket den berörda parten hävdade.

19

(20)  Procentandelen avser den reviderade uppskattningen av Kinas produktionskapacitet med anledning av synpunkter på de allmänt tillgängliga uppgifterna för vissa av de icke samarbetsvilliga företagen, vilket förklaras i skälen 68 och 69. Den deklarerade produktionsvolymen för de 21 samarbetsvilliga företagen utgör 48 % av Kinas totala uppskattade produktionsvolym.

20

(21)  Det är inte ovanligt i Kina att stora väletablerade tillverkare lägger ut delar av sina produktionsbeställningar på icke-närstående leverantörer. På så sätt kan de snabbt anpassa sig till ökad (eller minskad) efterfrågan och endast anlita icke-närstående leverantörer först när de uppnått ett optimalt kapacitetsutnyttjande för sina egna dotterbolag. Denna metod konstaterades förekomma i den största gruppen av de produktionsgrupper som ingick i urvalet.

21

(22)  Kommissionens förordning (EU) nr 404/2010 av den 10 maj 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa aluminiumhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 117, 11.5.2010, s. 64).

22

(23)  Närmare uppgifter om analysen och den reviderade kapaciteten återfinns i förteckningen i de öppet tillgängliga ärendehandlingarna.

23

(24)  http://www.researchinchina.com/Htmls/AboutUs/Index.html

24

(25)  91,8 miljoner enheter från de 21 samarbetsvilliga företagen och de 59 icke samarbetsvilliga företagens uppskattade kapacitet på 98,4 miljoner enheter.

25

(26)  I Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013 uppges den kinesiska hemmamarknaden uppgå till 45 miljoner enheter i slutet av 2012. I en studie av McKinsey: Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020, tillgänglig på http://www.mckinseychina.com/bigger-better-broader-a-perspective-on-chinas-auto-market-in-2020/, uppskattas Kinas fordonsindustri växa med 8 % om året mellan 2011 och 2020. Om man antar att hjulindustrin kommer att ha en liknande tillväxttakt kommer hemmamarknaden att uppgå till cirka 57 miljoner enheter 2015.

26

Global and China Automotive Wheel Industry Report 2012/2013

Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020

(27)  Den kinesiska exportdatabasen med ett genomsnittligt omräkningstal på 10,91 kg/hjul.

27

(28)  Lagernivåerna är svåra att uppskatta. När det gäller eftermarknadshjul är vissa lager gemensamma medan lagernivåerna av OEM-hjul oftast är försumbara. För att uppskatta tillgänglig exportkapacitet finns det i vilket fall som helst inte någon betydande skillnad mellan lagernivåer och outnyttjad kapacitet.

28

(29)  Den kinesiska exportdatabasen. Den totala exportvolymen från Kina (med undantag för exporten till Europeiska unionen) uppgick till 772 720 ton (cirka 71 miljoner enheter) under översynsperioden, av vilka 81 % (629 854 ton, dvs. cirka 58 miljoner enheter) var avsedda för de ovannämnda fem största importländerna.

29

(30)  Av de 65 matchande produkttyperna var 29 dyrare på unionsmarknaden, 32 på den amerikanska marknaden och fyra hade liknande priser.

30

(31)  Unionsmarknaden var dyrare än den amerikanska marknaden för 29 av de motsvarande 65 produkttyperna. Den mängd som de fyra utvalda grupperna har sålt av dessa 29 produkttyper motsvarar cirka 3,1 miljon enheter, dvs. ungefär 25 % av gruppernas totala försäljning till Förenta staterna. Enligt den kinesiska exportdatabasen exporterade Kina 394 693 ton (mer än 36 miljoner enheter) aluminiumhjul till Förenta staterna under översynsperioden. Dessa 25 % motsvarar 8,9 miljoner enheter, vilket utgör 12,7 % av unionens förbrukning.

31

(32)  Unionsmarknaden var dyrare för sju produkttyper av de motsvarande 20 produkttyperna för Kanada, för sju produkttyper av de motsvarande 15 produkttyperna för Indien, för 40 produkttyper av de 54 motsvarande produkttyperna för Japan, och för sex produkttyper av de motsvarande tolv produkttyperna för Mexiko. Denna försäljning av de kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet utgör 2,3 miljoner enheter, dvs. omkring 22 % av deras totala försäljning till dessa länder. Enligt den kinesiska exportdatabasen exporterade Kina 235 161 ton (omkring 21,5 miljoner enheter) aluminiumhjul till dessa länder under översynsperioden. Dessa 22,3 % motsvarar 4,8 miljoner enheter, vilket utgör 6,8 % av unionens förbrukning.

32

(33)  De separata, landsspecifika siffrorna är som följer: Unionsmarknaden var dyrare för sju produkttyper av de motsvarande 20 produkttyperna för Kanada, för sju produkttyper av de motsvarande 15 produkttyperna för Indien, för 40 produkttyper av de 54 motsvarande produkttyperna för Japan, och för sex produkttyper av de motsvarande tolv produkttyperna för Mexiko. Volymerna för dessa produkttyper motsvarar 1 263 052 hjul för Japan, 721 220 hjul för Indien samt 107 740 och 224 364 hjul för Mexiko respektive Kanada. Den sammanlagda siffran för dessa fyra länder är 2 316 376. Den totala försäljningsmängden för de fyra grupper som ingick i urvalet till dessa fyra destinationer är 10 384 797 enheter, varav den mängd som sannolikt kan ställas om (2,3 miljoner) utgör 22,3 %. I uppskattningen av den sannolika omställningen från Kina tillämpades denna siffra på 22,3 % på den totala kinesiska exporten till dessa fyra destinationer enligt uppgifterna i den kinesiska exportdatabasen, dvs. 2 350 161 ton (omkring 21,5 miljoner enheter), vilket gav en sannolik omläggning på 4,8 miljoner enheter.

33

(34)  8,9 miljoner enheter från Förenta staterna och 4,8 miljoner enheter för de fyra andra destinationerna.

34

(35)  I en studie av McKinsey: Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020, tillgänglig på http://www.mckinseychina.com/bigger-better-broader-a-perspective-on-chinas-auto-market-in-2020/, uppskattas Kinas fordonsindustri växa med 8 % om året mellan 2011 och 2020.

35

Bigger, better, broader: a perspective on China's auto market in 2020

(36)  En beräkning av de berörda mängderna för de största exportmarknaderna återfinns i fotnoterna 31–34.

36

---

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/42

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/110

av den 23 januari 2017

om ändring av bilagorna IV och X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (1), särskilt artikel 23 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 999/2001 fastställs bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur. Förordningen är tillämplig på framställning och avyttring, samt i vissa särskilda fall export, av levande djur och animaliska produkter.

| (2) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 999/2001 är det förbjudet att utfodra idisslare med protein som härrör från djur och i kapitel I i bilaga IV till den förordningen utökas förbudet. I kapitel II i den bilagan fastställs ett antal undantag från detta förbud. Enligt kapitel II led b ii i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 ska förbudet inte gälla utfodring av icke-idisslande produktionsdjur med fiskmjöl och foderblandningar som innehåller fiskmjöl och som framställs, avyttras och används i enlighet med kapitel III i bilaga IV och de särskilda villkoren i kapitel IV avsnitt A i den bilagan. I kapitel II led d i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 föreskrivs dessutom att förbudet inte gäller utfodring av icke avvanda idisslare med mjölkersättning som innehåller fiskmjöl och som framställs, avyttras och används i enlighet med de särskilda villkoren i kapitel IV avsnitt E i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 999/2001 är det förbjudet att utfodra idisslare med protein som härrör från djur och i kapitel I i bilaga IV till den förordningen utökas förbudet. I kapitel II i den bilagan fastställs ett antal undantag från detta förbud. Enligt kapitel II led b ii i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 ska förbudet inte gälla utfodring av icke-idisslande produktionsdjur med fiskmjöl och foderblandningar som innehåller fiskmjöl och som framställs, avyttras och används i enlighet med kapitel III i bilaga IV och de särskilda villkoren i kapitel IV avsnitt A i den bilagan. I kapitel II led d i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 föreskrivs dessutom att förbudet inte gäller utfodring av icke avvanda idisslare med mjölkersättning som innehåller fiskmjöl och som framställs, avyttras och används i enlighet med de särskilda villkoren i kapitel IV avsnitt E i den bilagan.

| (3) | Enligt kapitel IV avsnitt A led a i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 ska fiskmjölet framställas i bearbetningsanläggningar som endast framställer produkter som härrör från andra vattenlevande djur än havslevande däggdjur. Enligt avsnitt E led a i det kapitlet ska det fiskmjöl som används i mjölkersättning för utfodring av icke avvanda idisslare framställas i bearbetningsanläggningar som endast framställer produkter som härrör från vattenlevande djur och det ska följa de allmänna villkoren i kapitel III. |
| --- | --- |

(3)

Enligt kapitel IV avsnitt A led a i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 ska fiskmjölet framställas i bearbetningsanläggningar som endast framställer produkter som härrör från andra vattenlevande djur än havslevande däggdjur. Enligt avsnitt E led a i det kapitlet ska det fiskmjöl som används i mjölkersättning för utfodring av icke avvanda idisslare framställas i bearbetningsanläggningar som endast framställer produkter som härrör från vattenlevande djur och det ska följa de allmänna villkoren i kapitel III.

| (4) | I punkt 1 e ii i bilaga I till förordning (EG) nr 999/2001 definieras vattenlevande djur genom hänvisning till definitionen i artikel 3.1 e i rådets direktiv 2006/88/EG (2) som i) fisk som tillhör överklassen Agnatha och klasserna Chondrichthyes och Osteichthyes, ii) blötdjur som tillhör stammen Mollusca, och iii) kräftdjur som tillhör understammen Crustacea. |
| --- | --- |

(4)

I punkt 1 e ii i bilaga I till förordning (EG) nr 999/2001 definieras vattenlevande djur genom hänvisning till definitionen i artikel 3.1 e i rådets direktiv 2006/88/EG (2) som i) fisk som tillhör överklassen Agnatha och klasserna Chondrichthyes och Osteichthyes, ii) blötdjur som tillhör stammen Mollusca, och iii) kräftdjur som tillhör understammen Crustacea.

| (5) | Eftersom definitionen av vattenlevande djur i bilaga I till förordning (EG) nr 999/2001 inte omfattar andra ryggradslösa djur än blötdjur och kräftdjur, tillåter därför inte kraven i kapitel IV avsnitt A led a och avsnitt E led a i bilaga IV till den förordningen att frilevande sjöstjärnor och odlade andra ryggradslösa vattenlevande djur än blötdjur och kräftdjur används till framställning av fiskmjöl. Eftersom användningen av mjöl som framställts av frilevande sjöstjärnor och odlade andra ryggradslösa vattenlevande djur än blötdjur och kräftdjur i foder för andra djur än idisslare inte utgör någon större risk för överföring av TSE än användning av fiskmjöl i sådant foder, bör kraven i kapitel IV avsnitt A led a och avsnitt E led a i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 ändras för att lägga till möjligheten att använda sjöstjärnor eller odlade andra ryggradslösa vattenlevande djur än blötdjur och kräftdjur till framställning av fiskmjöl. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom definitionen av vattenlevande djur i bilaga I till förordning (EG) nr 999/2001 inte omfattar andra ryggradslösa djur än blötdjur och kräftdjur, tillåter därför inte kraven i kapitel IV avsnitt A led a och avsnitt E led a i bilaga IV till den förordningen att frilevande sjöstjärnor och odlade andra ryggradslösa vattenlevande djur än blötdjur och kräftdjur används till framställning av fiskmjöl. Eftersom användningen av mjöl som framställts av frilevande sjöstjärnor och odlade andra ryggradslösa vattenlevande djur än blötdjur och kräftdjur i foder för andra djur än idisslare inte utgör någon större risk för överföring av TSE än användning av fiskmjöl i sådant foder, bör kraven i kapitel IV avsnitt A led a och avsnitt E led a i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 ändras för att lägga till möjligheten att använda sjöstjärnor eller odlade andra ryggradslösa vattenlevande djur än blötdjur och kräftdjur till framställning av fiskmjöl.

| (6) | För att skydda miljön bör användningen av frilevande sjöstjärnor till framställning av fiskmjöl begränsas till fall där sjöstjärnor förökar sig snabbt och utgör ett hot mot ett upptagningsområde för vattenbruk. Kraven i kapitel IV avsnitt A led a och avsnitt E led a i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför endast omfatta sjöstjärnor som har skördats i ett upptagningsområde för blötdjur. |
| --- | --- |

(6)

För att skydda miljön bör användningen av frilevande sjöstjärnor till framställning av fiskmjöl begränsas till fall där sjöstjärnor förökar sig snabbt och utgör ett hot mot ett upptagningsområde för vattenbruk. Kraven i kapitel IV avsnitt A led a och avsnitt E led a i bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför endast omfatta sjöstjärnor som har skördats i ett upptagningsområde för blötdjur.

| (7) | Bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga IV till förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | I kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 förtecknas de snabbtest som har godkänts för övervakning av TSE hos nötkreatur, får och getter. Den 8 april 2016 informerade Prionics-gruppen kommissionen om att de skulle upphöra med tillverkningen av det diagnostiska testet Prionics-Check PrioSTRIP SR den 15 april 2016. Detta diagnostiska test bör därför strykas ur förteckningen över godkända snabbtest för övervakning av TSE hos får och getter. Kapitel C punkt 4 andra stycket fjärde strecksatsen i bilaga X bör därför utgå. |
| --- | --- |

(8)

I kapitel C punkt 4 i bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001 förtecknas de snabbtest som har godkänts för övervakning av TSE hos nötkreatur, får och getter. Den 8 april 2016 informerade Prionics-gruppen kommissionen om att de skulle upphöra med tillverkningen av det diagnostiska testet Prionics-Check PrioSTRIP SR den 15 april 2016. Detta diagnostiska test bör därför strykas ur förteckningen över godkända snabbtest för övervakning av TSE hos får och getter. Kapitel C punkt 4 andra stycket fjärde strecksatsen i bilaga X bör därför utgå.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna IV och X till förordning (EG) nr 999/2001 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  Rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (EUT L 328, 24.11.2006, s. 14).

2

---

BILAGA

Bilagorna IV och X till förordning (EG) nr 999/2001 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Kapitel IV i bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt A led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Fiskmjölet ska framställas i bearbetningsanläggningar som endast framställer produkter som härrör från






  i) | vattenlevande djur, utom havslevande däggdjur, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Kapitel IV i bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt A led a ska ersättas med följande:

”a)

i)

vattenlevande djur, utom havslevande däggdjur,

| ii) | odlade ryggradslösa vattenlevande djur, utom de som omfattas av definitionen av vattenlevande djur i artikel 3.1 e i direktiv 2006/88/EG, eller |
| --- | --- |

ii)

odlade ryggradslösa vattenlevande djur, utom de som omfattas av definitionen av vattenlevande djur i artikel 3.1 e i direktiv 2006/88/EG, eller

| iii) | vanlig sjöstjärna av arten Asterias rubens som fiskas i ett produktionsområde såsom det definieras i punkt 2.5 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 och som klassificeras i enlighet med detta.” |
| --- | --- |

iii)

vanlig sjöstjärna av arten Asterias rubens som fiskas i ett produktionsområde såsom det definieras i punkt 2.5 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 och som klassificeras i enlighet med detta.”

| b) | Avsnitt E led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Fiskmjöl som används i mjölkersättning ska framställas i bearbetningsanläggningar som endast framställer produkter som härrör från






  i) | vattenlevande djur, utom havslevande däggdjur, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Avsnitt E led a ska ersättas med följande:

”a)

i)

vattenlevande djur, utom havslevande däggdjur,

| ii) | odlade ryggradslösa vattenlevande djur, utom de som omfattas av definitionen av vattenlevande djur i artikel 3.1 e i direktiv 2006/88/EG, eller |
| --- | --- |

ii)

odlade ryggradslösa vattenlevande djur, utom de som omfattas av definitionen av vattenlevande djur i artikel 3.1 e i direktiv 2006/88/EG, eller

| iii) | vanlig sjöstjärna av arten Asterias rubens som fiskas i ett produktionsområde såsom det definieras i punkt 2.5 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 och som klassificeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

iii)

vanlig sjöstjärna av arten Asterias rubens som fiskas i ett produktionsområde såsom det definieras i punkt 2.5 i bilaga I till förordning (EG) nr 853/2004 och som klassificeras i enlighet med detta.

Fiskmjöl som används i mjölkersättning ska följa de allmänna villkoren i kapitel III.”

| 2. | Kapitel C punkt 4 andra stycket fjärde strecksatsen i bilaga X ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Kapitel C punkt 4 andra stycket fjärde strecksatsen i bilaga X ska utgå.

---

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/45

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/111

av den 23 januari 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 januari 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 141,3 |
| TR | 157,8 |
| ZZ | 149,6 |
| 0707 00 05 | EG | 250,3 |
| MA | 79,2 |
| TR | 205,3 |
| ZZ | 178,3 |
| 0709 91 00 | EG | 168,8 |
| ZZ | 168,8 |
| 0709 93 10 | MA | 317,4 |
| TR | 251,1 |
| ZZ | 284,3 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 66,7 |
| MA | 57,1 |
| TN | 59,7 |
| TR | 78,5 |
| ZZ | 65,5 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 97,9 |
| IL | 155,2 |
| JM | 109,6 |
| MA | 65,8 |
| TR | 78,0 |
| ZZ | 101,3 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 76,2 |
| ZZ | 108,0 |
| 0805 50 10 | AR | 92,5 |
| EG | 93,1 |
| TR | 88,1 |
| ZZ | 91,2 |
| 0808 10 80 | US | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0808 30 90 | CN | 57,6 |
| TR | 151,9 |
| ZZ | 104,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

141,3

TR

157,8

ZZ

149,6

0707 00 05

EG

250,3

MA

79,2

TR

205,3

ZZ

178,3

0709 91 00

EG

168,8

ZZ

168,8

0709 93 10

MA

317,4

TR

251,1

ZZ

284,3

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

66,7

MA

57,1

TN

59,7

TR

78,5

ZZ

65,5

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

97,9

IL

155,2

JM

109,6

MA

65,8

TR

78,0

ZZ

101,3

0805 22 00

IL

139,7

MA

76,2

ZZ

108,0

0805 50 10

AR

92,5

EG

93,1

TR

88,1

ZZ

91,2

0808 10 80

US

105,5

ZZ

105,5

0808 30 90

CN

57,6

TR

151,9

ZZ

104,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/47

---

BESLUT (GUSP) 2017/112 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 10 januari 2017

om utnämning av EU:s uppdragschef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2016/610 av den 19 april 2016 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut (Gusp) 2016/610 utnämndes brigadgeneral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ till EU:s uppdragschef för EUTM RCA. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut (Gusp) 2016/610 utnämndes brigadgeneral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ till EU:s uppdragschef för EUTM RCA.

| (2) | I enlighet med artikel 5.1 i beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 38 i fördraget om Europeiska unionen, fatta relevanta beslut om utnämningen av EU:s efterföljande uppdragschefer. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5.1 i beslut (Gusp) 2016/610 bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att, i enlighet med artikel 38 i fördraget om Europeiska unionen, fatta relevanta beslut om utnämningen av EU:s efterföljande uppdragschefer.

| (3) | Den 16 november 2016 rekommenderade Europeiska unionens militära kommitté att godkänna den utnämning av brigadgeneral Herman RUYS som föreslagits av Europakårens gemensamma kommitté till EU:s nya uppdragschef för EUTM RCA som efterträdare till brigadgeneral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ från och med den 16 januari 2017. |
| --- | --- |

(3)

Den 16 november 2016 rekommenderade Europeiska unionens militära kommitté att godkänna den utnämning av brigadgeneral Herman RUYS som föreslagits av Europakårens gemensamma kommitté till EU:s nya uppdragschef för EUTM RCA som efterträdare till brigadgeneral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ från och med den 16 januari 2017.

| (4) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Brigadgeneral Herman RUYS utnämns härmed till EU:s uppdragschef för Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) från och med den 16 januari 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 januari 2017.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 104, 20.4.2016, s. 21.

1

---

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/48

---

BESLUT (GUSP) 2017/113 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 10 januari 2017

om förlängning av mandatet för uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/1/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (1), särskilt artikel 7.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 2014/486/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 i fördraget, fatta lämpliga beslut för att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina), vilket omfattar beslutet att utnämna en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 2014/486/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 i fördraget, fatta lämpliga beslut för att utöva politisk kontroll och strategisk ledning över Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina), vilket omfattar beslutet att utnämna en uppdragschef.

| (2) | Den 7 januari 2016 antog Kusp beslut EUAM Ukraina/1/2016 (2) om utnämning av Kęstutis LANČINSKAS till uppdragschef för EUAM Ukraina under perioden 1 februari 2016–31 januari 2017. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 januari 2016 antog Kusp beslut EUAM Ukraina/1/2016 (2) om utnämning av Kęstutis LANČINSKAS till uppdragschef för EUAM Ukraina under perioden 1 februari 2016–31 januari 2017.

| (3) | Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att Kęstutis LANČINSKAS mandat som uppdragschef för EUAM Ukraina förlängs från och med den 1 februari 2017 till och med den 30 november 2017. |
| --- | --- |

(3)

Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har föreslagit att Kęstutis LANČINSKAS mandat som uppdragschef för EUAM Ukraina förlängs från och med den 1 februari 2017 till och med den 30 november 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kęstutis LANČINSKAS mandat som uppdragschef för EUAM Ukraina förlängs härmed till och med den 30 november 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 januari 2017.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2016/49 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 7 januari 2016 om utnämning av uppdragschefen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/1/2016) (EUT L 12, 19.1.2016, s. 47).

2

---

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/49

---

BESLUT (GUSP) 2017/114 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 10 januari 2017

om förlängning av mandatet för chefen för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia/1/2017)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2012/389/Gusp av den 16 juli 2012 om Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (EUCAP Somalia) (1), särskilt artikel 9.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 9.1 i beslut 2012/389/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll över och strategisk ledning av Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (EUCAP Somalia), däribland beslutet att utse en uppdragschef. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 9.1 i beslut 2012/389/Gusp är kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bemyndigad att, i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget, fatta lämpliga beslut i syfte att utöva politisk kontroll över och strategisk ledning av Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (EUCAP Somalia), däribland beslutet att utse en uppdragschef.

| (2) | Den 26 juli 2016 antog Kusp beslut Eucap Nestor/1/2016 (2), genom vilket Maria-Cristina STEPANESCU utsågs till chef för Eucap Nestor från och med den 1 september 2016 till och med den 12 december 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 26 juli 2016 antog Kusp beslut Eucap Nestor/1/2016 (2), genom vilket Maria-Cristina STEPANESCU utsågs till chef för Eucap Nestor från och med den 1 september 2016 till och med den 12 december 2016.

| (3) | Genom rådets beslut (Gusp) 2016/2240 (3) förlängdes mandatet för uppdraget Eucap Nestor fram till och med den 31 december 2018, och namnet ändrades till ”Eucap Somalia”. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut (Gusp) 2016/2240 (3) förlängdes mandatet för uppdraget Eucap Nestor fram till och med den 31 december 2018, och namnet ändrades till ”Eucap Somalia”.

| (4) | Den 9 december 2016 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Maria-Cristina STEPANESCUs mandat som chef för Eucap Somalia förlängs från och med den 13 december 2016 till och med den 12 december 2017. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 december 2016 föreslog unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att Maria-Cristina STEPANESCUs mandat som chef för Eucap Somalia förlängs från och med den 13 december 2016 till och med den 12 december 2017.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandatet för Maria-Cristina STEPANESCU som chef för Europeiska unionens uppdrag för kapacitetsuppbyggnad i Somalia (Eucap Somalia) förlängs till och med den 12 december 2017.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Det ska tillämpas från och med den 12 december 2016.

Utfärdat i Bryssel den 10 januari 2017.

På kommittén för utrikes-och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 187, 17.7.2012, s. 40.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2016/1633 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 26 juli 2016 om utnämning av uppdragschef för Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (Eucap Nestor/1/2016) (EUT L 243, 10.9.2016, s. 8).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2016/2240 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2012/389/Gusp om Europeiska unionens uppdrag för regional maritim kapacitetsuppbyggnad på Afrikas horn (Eucap Nestor) (EUT L 337, 13.12.2016, s. 18).

3

---

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/50 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/50

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/115

av den 20 januari 2017

om tillstånd för utsläppande på marknaden av extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr C(2017) 165]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 8 maj 2014 ansökte företaget Japan Bio Science Laboratory hos de behöriga myndigheterna i Belgien om att få släppa ut extrakt av fermenterade sojabönor på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens i den mening som avses i artikel 1.2 d i förordning (EG) nr 258/97. Ansökan omfattade inte gravida och ammande kvinnors användning. |
| --- | --- |

(1)

Den 8 maj 2014 ansökte företaget Japan Bio Science Laboratory hos de behöriga myndigheterna i Belgien om att få släppa ut extrakt av fermenterade sojabönor på unionsmarknaden som ny livsmedelsingrediens i den mening som avses i artikel 1.2 d i förordning (EG) nr 258/97. Ansökan omfattade inte gravida och ammande kvinnors användning.

| (2) | Den 1 december 2014 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Belgien sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att extrakt av fermenterade sojabönor uppfyller kriterierna för nya livsmedelsingredienser i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Den 1 december 2014 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Belgien sin första utvärderingsrapport. I rapporten drogs slutsatsen att extrakt av fermenterade sojabönor uppfyller kriterierna för nya livsmedelsingredienser i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (3) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 6 januari 2015. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till de andra medlemsstaterna den 6 januari 2015.

| (4) | Motiverade invändningar framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(4)

Motiverade invändningar framfördes av de andra medlemsstaterna inom den period på 60 dagar som fastställs i artikel 6.4 i förordning (EG) nr 258/97.

| (5) | Den 22 april 2015 bad kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att göra en kompletterande utvärdering av extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens i enlighet med förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Den 22 april 2015 bad kommissionen Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) att göra en kompletterande utvärdering av extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens i enlighet med förordning (EG) nr 258/97.

| (6) | Den 28 juni 2016 konstaterade Efsa i sitt yttrande om säkerheten hos extrakt av fermenterade sojabönor som nytt livsmedel (2) att extrakt av fermenterade sojabönor som används i kosttillskott avsedda för vuxna är säkert under de av sökanden föreslagna användningsvillkoren som begränsar det dagliga intaget till en högsta dos på 100 mg. Yttrandet ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(6)

Den 28 juni 2016 konstaterade Efsa i sitt yttrande om säkerheten hos extrakt av fermenterade sojabönor som nytt livsmedel (2) att extrakt av fermenterade sojabönor som används i kosttillskott avsedda för vuxna är säkert under de av sökanden föreslagna användningsvillkoren som begränsar det dagliga intaget till en högsta dos på 100 mg. Yttrandet ger tillräckligt underlag för att man ska kunna fastställa att extrakt av fermenterade sojabönor som ny livsmedelsingrediens uppfyller kriterierna i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (7) | I sitt yttrande konstaterade Efsa att extrakt av fermenterade sojabönor innehåller nattokinas som uppvisar fibrinolytisk aktivitet in vitro och trombolytisk aktivitet in vivo i djur när det administreras parenteralt. Det är därför nödvändigt att informera konsumenterna om behovet av medicinsk övervakning när extrakt av fermenterade sojabönor intas i kombination med läkemedel. |
| --- | --- |

(7)

I sitt yttrande konstaterade Efsa att extrakt av fermenterade sojabönor innehåller nattokinas som uppvisar fibrinolytisk aktivitet in vitro och trombolytisk aktivitet in vivo i djur när det administreras parenteralt. Det är därför nödvändigt att informera konsumenterna om behovet av medicinsk övervakning när extrakt av fermenterade sojabönor intas i kombination med läkemedel.

| (8) | Efsa konstaterade i sitt yttrande att exponeringsmarginalen är tillräcklig med tanke på det högsta intaget av extrakt av fermenterade sojabönor som sökanden föreslagit. |
| --- | --- |

(8)

Efsa konstaterade i sitt yttrande att exponeringsmarginalen är tillräcklig med tanke på det högsta intaget av extrakt av fermenterade sojabönor som sökanden föreslagit.

| (9) | I sitt yttrande anser Efsa att risken för allergiska reaktioner mot extrakt av fermenterade sojabönor liknar den för andra produkter som härrör från sojabönor och som ska märkas enligt bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (3). Den nya livsmedelsingrediensen bör därför märkas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 258/97 och förordning (EU) nr 1169/2011. |
| --- | --- |

(9)

I sitt yttrande anser Efsa att risken för allergiska reaktioner mot extrakt av fermenterade sojabönor liknar den för andra produkter som härrör från sojabönor och som ska märkas enligt bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (3). Den nya livsmedelsingrediensen bör därför märkas i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 258/97 och förordning (EU) nr 1169/2011.

| (10) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (4) fastställs krav för kosttillskott. Användningen av extrakt av fermenterade sojabönor bör tillåtas utan att det påverkar tillämpningen av kraven i den lagstiftningen. |
| --- | --- |

(10)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG (4) fastställs krav för kosttillskott. Användningen av extrakt av fermenterade sojabönor bör tillåtas utan att det påverkar tillämpningen av kraven i den lagstiftningen.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2002/46/EG får extrakt av fermenterade sojabönor enligt specifikationen i bilagan till detta beslut släppas ut på marknaden i unionen som ny livsmedelsingrediens för användning i kosttillskott i form av kapslar, tabletter eller pulver avsedda för vuxna, med undantag av gravida och ammande kvinnor, med en högsta dos på 100 mg per dag av extrakt av fermenterade sojabönor.

Artikel 2

1.   Extrakt av fermenterade sojabönor som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel där det ingår benämnas ”extrakt av fermenterade sojabönor”.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av andra märkningskrav enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 258/97 och förordning (EU) nr 1169/2011 ska märkningen av kosttillskott som innehåller extrakt av fermenterade sojabönor även innehålla en angivelse om att personer som använder läkemedel endast bör inta produkten under medicinsk övervakning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Japan Bio Science Laboratory Osaka Head Office 1-4-40 Fukushima-ku, Osaka-city Osaka 5533-0003, Japan.

Utfärdat i Bryssel den 20 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 14(2016):7, artikelnr 4541.

2

EFSA Journal

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (EGT L 183, 12.7.2002, s. 51).

4

---

BILAGA

SPECIFIKATION FÖR EXTRAKT AV FERMENTERADE SOJABÖNOR

Beskrivning: Extrakt av fermenterade sojabönor är ett luktfritt, mjölkvitt pulver. Det består av 30 % extrakt av fermenterade sojabönor i pulverform och 70 % resistent dextrin (som bärare) från majsstärkelse som tillsätts under bearbetningen. Vitamin K2 avlägsnas under tillverkningsprocessen.

Extrakt av fermenterade sojabönor innehåller nattokinas som isolerats från natto, ett livsmedel som framställts genom fermentering av icke genetiskt modifierade sojabönor (Glycine max (L.)) med en utvald stam Bacillus subtilis var. natto.

Specifikation för extrakt av fermenterade sojabönor

| Parametrar | Specifikationsvärde |
| --- | --- |
| Nattokinasaktivitet | 20 000 –28 000 FU (1)/g (2) |
| Identitet | Går att bekräfta |
| Beskaffenhet | Ingen obehaglig smak eller lukt |
| Viktförlust vid torkning | Högst 10 % |
| Vitamin K2 | Högst 0,1 mg/kg |
| Tungmetaller
  Bly
  Arsenik | Högst 20 mg/kg
  Högst 5 mg/kg
  Högst 3 mg/kg |
| Totalt antal levande aeroba bakterier | Högst 1 000 CFU (3)/g |
| Jäst och mögel | Högst 100 CFU/g |
| Koliforma bakterier | Högst 30 CFU/g |
| Sporbildande bakterier | Högst 10 CFU/g |
| Escherichia coli | Frånvaro/25 g |
| Salmonella sp. | Frånvaro/25 g |
| Listeria | Frånvaro/25 g |

Parametrar

Specifikationsvärde

Nattokinasaktivitet

20 000 –28 000 FU (1)/g (2)

Identitet

Går att bekräfta

Beskaffenhet

Ingen obehaglig smak eller lukt

Viktförlust vid torkning

Högst 10 %

Vitamin K2

Högst 0,1 mg/kg

Tungmetaller

Bly

Arsenik

Högst 20 mg/kg

Högst 5 mg/kg

Högst 3 mg/kg

Totalt antal levande aeroba bakterier

Högst 1 000 CFU (3)/g

Jäst och mögel

Högst 100 CFU/g

Koliforma bakterier

Högst 30 CFU/g

Sporbildande bakterier

Högst 10 CFU/g

Escherichia coli

Frånvaro/25 g

Salmonella sp.

Frånvaro/25 g

Listeria

Frånvaro/25 g

---

(1)

FU: Fibrinnedbrytningsenhet.

(2)  Metod enligt Takaoka et al. (2010).

(3)

CFU: Kolonibildande enhet.

---

| 24.1.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 18/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 18/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2017/116

av den 20 januari 2017

om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2017) 376]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2122 (3) antogs med anledning av utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar i ett flertal medlemsstater (nedan kallade de berörda medlemsstaterna), och efter att den behöriga myndigheten i de berörda medlemsstaterna hade upprättat skydds- och övervakningsområden i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2122 (3) antogs med anledning av utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar i ett flertal medlemsstater (nedan kallade de berörda medlemsstaterna), och efter att den behöriga myndigheten i de berörda medlemsstaterna hade upprättat skydds- och övervakningsområden i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4).

| (2) | I genomförandebeslut (EU) 2016/2122 föreskrivs att de skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i de berörda medlemsstaterna upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG ska omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i bilagan till det genomförandebeslutet. I genomförandebeslut (EU) 2016/2122 fastställs också att de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningsområdena ska gälla åtminstone till och med de datum som anges i bilagan till det genomförandebeslutet. Dessa datum beaktar den nödvändiga längden på de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningsområdena i enlighet med direktiv 2005/94/EG. |
| --- | --- |

(2)

I genomförandebeslut (EU) 2016/2122 föreskrivs att de skydds- och övervakningsområden som den behöriga myndigheten i de berörda medlemsstaterna upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG ska omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i bilagan till det genomförandebeslutet. I genomförandebeslut (EU) 2016/2122 fastställs också att de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningsområdena ska gälla åtminstone till och med de datum som anges i bilagan till det genomförandebeslutet. Dessa datum beaktar den nödvändiga längden på de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningsområdena i enlighet med direktiv 2005/94/EG.

| (3) | Genomförandebeslut (EU) 2016/2122 har senare ändrats genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2219 (5), (EU) 2016/2279 (6), (EU) 2016/2367 (7) och (EU) 2017/14 (8), efter ytterligare utbrott av aviär influensa av subtyp H5N8 i unionen i de berörda medlemsstaterna, och efter utbrott i medlemsstater som inte var förtecknade i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 då genomförandebeslutet antogs. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandebeslut (EU) 2016/2122 har senare ändrats genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2219 (5), (EU) 2016/2279 (6), (EU) 2016/2367 (7) och (EU) 2017/14 (8), efter ytterligare utbrott av aviär influensa av subtyp H5N8 i unionen i de berörda medlemsstaterna, och efter utbrott i medlemsstater som inte var förtecknade i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 då genomförandebeslutet antogs.

| (4) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2016/2122 senast ändrades genom genomförandebeslut (EU) 2017/14 har Bulgarien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade konungariket underrättat kommissionen om ytterligare utbrott av aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar utanför de områden som för närvarande förtecknas i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 och där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls, och länderna har vidtagit de nödvändiga åtgärderna enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt utbrotten. |
| --- | --- |

(4)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2016/2122 senast ändrades genom genomförandebeslut (EU) 2017/14 har Bulgarien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade konungariket underrättat kommissionen om ytterligare utbrott av aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar utanför de områden som för närvarande förtecknas i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 och där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls, och länderna har vidtagit de nödvändiga åtgärderna enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt utbrotten.

| (5) | Vidare har Kroatien underrättat kommissionen om ändringar av de skydds- och övervakningsområden som redan har upprättats på dess territorium, i enlighet med direktiv 2005/94/EG, för att beakta den epidemiologiska situationen. |
| --- | --- |

(5)

Vidare har Kroatien underrättat kommissionen om ändringar av de skydds- och övervakningsområden som redan har upprättats på dess territorium, i enlighet med direktiv 2005/94/EG, för att beakta den epidemiologiska situationen.

| (6) | Dessutom har Tjeckien och Grekland nu underrättat kommissionen om utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls inom deras territorium och de har även vidtagit de nödvändiga åtgärderna enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt dessa utbrott. Dessa två medlemsstater förtecknas för närvarande inte i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom har Tjeckien och Grekland nu underrättat kommissionen om utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 på anläggningar där fjäderfä eller andra fåglar i fångenskap hålls inom deras territorium och de har även vidtagit de nödvändiga åtgärderna enligt direktiv 2005/94/EG, inbegripet upprättande av skydds- och övervakningsområden runt dessa utbrott. Dessa två medlemsstater förtecknas för närvarande inte i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122.

| (7) | Kommissionen har i samtliga fall granskat de åtgärder som Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade konungariket har vidtagit i enlighet med direktiv 2005/94/EG och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 har bekräftats. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har i samtliga fall granskat de åtgärder som Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Grekland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade konungariket har vidtagit i enlighet med direktiv 2005/94/EG och konstaterar att gränserna för de skydds- och övervakningsområden som de behöriga myndigheterna i dessa medlemsstater har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från de anläggningar där utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 har bekräftats.

| (8) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Bulgarien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade konungariket snabbt fastställa ändringarna av de skydds- och övervakningsområden som dessa medlemsstater har upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG, för att beakta utvecklingen av den epidemiologiska situationen. De områden som för närvarande förtecknas för dessa medlemsstater i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(8)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med Bulgarien, Tyskland, Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade konungariket snabbt fastställa ändringarna av de skydds- och övervakningsområden som dessa medlemsstater har upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG, för att beakta utvecklingen av den epidemiologiska situationen. De områden som för närvarande förtecknas för dessa medlemsstater i bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför ändras.

| (9) | Vidare måste man på unionsnivå i samarbete med Tjeckien och Grekland snabbt fastställa de skydds- och övervakningsområden som dessa medlemsstater har upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG. Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför även ändras så att den omfattar de områden som upprättats i Tjeckien och Grekland som skydds- och övervakningsområden i enlighet med direktiv 2005/94/EG. |
| --- | --- |

(9)

Vidare måste man på unionsnivå i samarbete med Tjeckien och Grekland snabbt fastställa de skydds- och övervakningsområden som dessa medlemsstater har upprättat i enlighet med direktiv 2005/94/EG. Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför även ändras så att den omfattar de områden som upprättats i Tjeckien och Grekland som skydds- och övervakningsområden i enlighet med direktiv 2005/94/EG.

| (10) | Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför ändras för att uppdatera regionaliseringen på unionsnivå så att den omfattar ändringarna av skydds- och övervakningsområdena samt längden på de tillämpliga restriktionerna. |
| --- | --- |

(10)

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför ändras för att uppdatera regionaliseringen på unionsnivå så att den omfattar ändringarna av skydds- och övervakningsområdena samt längden på de tillämpliga restriktionerna.

| (11) | Genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandebeslut (EU) 2016/2122 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 januari 2017.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2122 av den 2 december 2016 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater (EUT L 329, 3.12.2016, s. 75).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2219 av den 8 december 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater (EUT L 334, 9.12.2016, s. 52).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2279 av den 15 december 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater (EUT L 342, 16.12.2016, s. 71).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/2367 av den 21 december 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater (EUT L 350, 22.12.2016, s. 42).

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/14 av den 5 januari 2017 om ändring av bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 om skyddsåtgärder i samband med utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i vissa medlemsstater (EUT L 4, 7.1.2017, s. 10).

8

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut (EU) 2016/2122 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del A ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för Bulgarien ska ersättas med följande:


  ”Medlemsstat: Bulgarien







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- |
| VIDIN |
| Municipality of Vidin:






  — | Novoseltzi |

1.

Del A ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för Bulgarien ska ersättas med följande:

”Medlemsstat: Bulgarien

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

VIDIN

Municipality of Vidin:

—

Novoseltzi

| — | Ruptzi |
| --- | --- |

—

Ruptzi

| — | Slana Bara |
| --- | --- |

—

Slana Bara

28.1.2017

PLOVDIV

Municipality of Maritza:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

21.1.2017

Municipality of Maritza:

| — | Kalekovetz |
| --- | --- |

—

Kalekovetz

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

22.1.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Chekeritza |
| --- | --- |

—

Chekeritza

3.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Graf Ignatievo |
| --- | --- |

—

Graf Ignatievo

1.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

3.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

27.1.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

6.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

10.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Chalakovi |
| --- | --- |

—

Chalakovi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

6.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

27.1.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Tyurkmen |
| --- | --- |

—

Tyurkmen

27.1.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Varben |
| --- | --- |

—

Varben

1.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Drangovo |
| --- | --- |

—

Drangovo

| — | Otetz Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otetz Kirilovo

6.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Choba |
| --- | --- |

—

Choba

| — | Brezovo |
| --- | --- |

—

Brezovo

10.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Zlatosel |
| --- | --- |

—

Zlatosel

5.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

10.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Razhevo Konare |
| --- | --- |

—

Razhevo Konare

3.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Gradina |
| --- | --- |

—

Gradina

| — | Kruchevo |
| --- | --- |

—

Kruchevo

27.1.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Vinitsa |
| --- | --- |

—

Vinitsa

21.1.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Staro Zhelezare |
| --- | --- |

—

Staro Zhelezare

| — | Novo Zhelezare |
| --- | --- |

—

Novo Zhelezare

| — | Panicheri |
| --- | --- |

—

Panicheri

6.2.2017

MONTANA

Municipality of Montana:

| — | Montana |
| --- | --- |

—

Montana

| — | Blagovo |
| --- | --- |

—

Blagovo

18.1.2017

KARDZHALI

Municipality of Kardzhali:

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

25.1.2017

STARA ZAGORA

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Mirovo |
| --- | --- |

—

Mirovo

21.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Granit |
| --- | --- |

—

Granit

27.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Malak dol |
| --- | --- |

—

Malak dol

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Medovo |
| --- | --- |

—

Medovo

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

28.1.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Bratya Daskolovi |
| --- | --- |

—

Bratya Daskolovi

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Saedinenie |
| --- | --- |

—

Saedinenie

3.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Pravoslav |
| --- | --- |

—

Pravoslav

3.2.2017

HASKOVO

Municipality of Haskovo:

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Konush |
| --- | --- |

—

Konush

| — | Klokotnitza |
| --- | --- |

—

Klokotnitza

27.1.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

6.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Kasnakovo |
| --- | --- |

—

Kasnakovo

| — | Krum |
| --- | --- |

—

Krum

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

27.1.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Dositeevo |
| --- | --- |

—

Dositeevo

6.2.2017

BURGAS

Municipality of Sredetz:

| — | Prohod |
| --- | --- |

—

Prohod

| — | Draka |
| --- | --- |

—

Draka

26.1.2017”

| b) | Följande post för Tjeckien ska införas mellan posten för Bulgarien och posten för Danmark:


  ”Medlemsstat: Tjeckien







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421), | 29.1.2017 |
| Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461 | 1.2.2017 |
| Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226) | 1.2.2017 |
| Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526) | 2.2.2017 |
| Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581) | 5.2.2017 |
| 681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany | 8.2.2017” |

b)

Följande post för Tjeckien ska införas mellan posten för Bulgarien och posten för Danmark:

”Medlemsstat: Tjeckien

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421),

29.1.2017

Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461

1.2.2017

Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226)

1.2.2017

Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526)

2.2.2017

Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581)

5.2.2017

681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany

8.2.2017”

| c) | Posten för Tyskland ska ersättas med följande:


  ”Medlemsstat: Tyskland







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| SACHSEN-ANHALT |
| Landkreis Anhalt-Bitterfeld

  In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil






  — | Köthen |

c)

Posten för Tyskland ska ersättas med följande:

”Medlemsstat: Tyskland

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

SACHSEN-ANHALT

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil

—

Köthen

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Osternienburger Land der Ortsteil

| — | Großpaschleben |
| --- | --- |

—

Großpaschleben

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt der Ortsteil

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

20.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Calbe der Ortsteil

| — | Wartenberg |
| --- | --- |

—

Wartenberg

20.2.2017

NIEDERSACHSEN

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee

| — | Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen

| — | L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224 |
| --- | --- |

—

L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224

| — | der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt |
| --- | --- |

—

der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt

| — | K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten |
| --- | --- |

—

K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten

| — | Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen

| — | Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen

| — | L 871 bis Huntloser Kreisel |
| --- | --- |

—

L 871 bis Huntloser Kreisel

| — | ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage |
| --- | --- |

—

ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage

| — | L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße |
| --- | --- |

—

L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße

| — | Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847 |
| --- | --- |

—

Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847

| — | L 847 bis Abzweigung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 bis Abzweigung Fladderstraße

| — | Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg |
| --- | --- |

—

Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg

| — | Ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29 |
| --- | --- |

—

Ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29

| — | A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug |
| --- | --- |

—

A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug

| — | ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg |
| --- | --- |

—

ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg

| — | Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting |
| --- | --- |

—

Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting

| — | ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872) |
| --- | --- |

—

ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872)

| — | L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen |
| --- | --- |

—

L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen

| — | Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal |
| --- | --- |

—

Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal

| — | Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg |
| --- | --- |

—

Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg

| — | Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße) |
| --- | --- |

—

Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße)

| — | L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße |
| --- | --- |

—

L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße

| — | Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel |
| --- | --- |

—

Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel

| — | Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke |
| --- | --- |

—

Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke

| — | von Linteler Bäke zum Geestrandgraben |
| --- | --- |

—

von Linteler Bäke zum Geestrandgraben

| — | Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch |
| --- | --- |

—

Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch

| — | Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal |
| --- | --- |

—

Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal

24.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze mit dem Landkreis Oldenburg in westlicher Richtung entlang Großenknetener Straße und Beverbrucher Straße bis zur Vehne, entlang dieser in nordwestlicher und nördlicher Richtung bis Peterstraße in Petersdorf, entlang dieser in nördlicher Richtung und entlang Am Streek bis zur Moorstraße, entlang dieser in östlicher Richtung bis zur Vehne, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Hauptstraße, entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze, dieser in südlicher Richtung folgend bis Ausgangspunkt an der Großenknetener Straße

23.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze an der Lethe entlang Mühlenweg bis zum Beverbrucher Damm, weiter Richtung Süden bis zur Hochspannungsleitung Höhe Beverbrucher Damm 15a, der Hochspannungsleitung nach Westen folgend bis Südstraße, entlang dieser in südlicher Richtung bis Schuldamm, diesem in westlicher Richtung folgend bis Weißdornweg, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Letherfeldstraße, entlang dieser nach Westen und weiter in nordwestlicher Richtung über Hinterm Forde, Lindenweg, Grüner Weg bis zur Hauptstraße in Petersdorf. Dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Baumstraße, dieser nach Norden folgend bis zum Oldenburger Weg. Entlang diesem in östlicher Richtung bis Hülsberger Straße, von dort ca. 230 m nach Norden, dann in nordöstlicher Richtung parallel zur Kartz-von-Kameke-Allee über Kartzfehner Weg bis zum Feldweg, der von der Hauptstraße 75 kommend in nordwestlicher Richtung verläuft. Diesem Weg ca. 430 m weiter nach Nordwesten folgend bis zum Graben/Wasserzug. Diesem in nordöstlicher Richtung folgend bis zum Lutzweg. Diesem in südöstlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße und dieser in nördöstlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser nach Süden zum Ausgangspunkt am Mühlenweg

23.1.2017

NORDRHEIN-WESTFALEN

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE – Bislicher Ley auf Höhe Krusdickshof dem Gewässer Kirchenvenn am westlichen Ufer nördlich folgen bis Höhe Pastor-Esser-Str. – dieser westlich folgen – Wildeborgsweg queren – Pastor-Esser-Str. weiter westlich folgen bis Geeststr. – dieser südöstlich folgen bis Kreuzung Bislicher Str./Pollweg – Bislicher Str. nördlich folgen bis Auf dem Mosthövel – diesem westlich folgen – im weiteren Verlauf dem Wasserlauf folgen bis Haffen'sches Feld – dort auf den Sommerskathweg abbiegen – diesem nordwestlich folgen bis Bruckdahlweg – diesem nordwestlich folgen bis Läppersweg – diesem nordwestlich folgen bis Lindackersweg – diesem nordöstlich folgen – Deichstr. queren – Lindackersweg weiter nordöstlich folgen – übergehend in Lohstr. – nordwestlich auf Dohlenweg folgen bis Eickelboomstr. – diesem folgen bis Deichstr. = K 7 – dieser nordwestlich folgen bis Bergswick – dem Gewässer Am Schmalen Meer östlich in Richtung Aspelsches Meer folgen – diesem am südlichen Ufer westlich folgen bis Bahnhofstr. – dieser nordöstlich folgen bis Helderner Str. – dieser nordöstlich folgen bis Isselburger Str. – dieser nördlich folgen bis Heidericher Str. – dieser östlich folgen bis Kalfhovenweg – diesem südöstlich folgen bis Lohstr. – dort östlich folgen bis Ecke Groß Hoxhof – dort bis Waldgrenze folgen – dieser nordöstlich folgen bis Enzweg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze – ab dort entlang der Kreisgrenze folgen bis Schlehenweg – diesem südwestlich folgen bis Wittenhorster Weg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze KLE/WES.

1.2.2017

Landkreis Wesel

Wittenhorster Weg südöstlich bis Am Wasserwerk folgen – bis Schledenhorster Str. nordöstlich folgen – bis Gewässer Klefsche Landwehr – diesem südlich folgen – bis Heideweg – diesem südwestlich bis Schledenhorster Str. folgen – Richtung Heckenweg/Merrhooger Str. südöstlich bis Bahnhofstr. Folgen – westlich bis Kreuzung Wittenhorster Weg/Grenzweg folgen – Grenzweg südlich Richtung Bahnlinie folgen – Bahnlinie queren – bis Stallmannsweg folgen – bis Bergerfurther Str. – westlich folgen – übergehend in Bislicher Wald – bis B 8 – B 8 queren – Bergen östlich bis Kreuzung mit Gewässer Bislicher Meer folgen – Bislicher Meer folgen bis Kreisgrenze Wesel/Kleve

1.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße

| | Im Osten:
  Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße |
| --- | --- |

Im Osten:

Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße

| | Im Süden:
  Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake |
| --- | --- |

Im Süden:

Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake

| | Im Westen:
  Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh |
| --- | --- |

Im Westen:

Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh

1.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Westen:
  Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße |
| --- | --- |

Im Westen:

Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße

| | Im Norden und Osten:
  Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden und Osten:

Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn |
| --- | --- |

Im Süden:

Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn

2.2.2017

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

Im Osten beginnend in Richtung Süden:

| — | der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs |
| --- | --- |

—

der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs

| — | südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz |
| --- | --- |

—

südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz

| — | der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend

| — | der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz

| — | weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See |
| --- | --- |

—

weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See

| — | Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze |
| --- | --- |

—

Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze

| — | weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle |
| --- | --- |

—

weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle

| — | von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144 |
| --- | --- |

—

von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144

| — | der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung |
| --- | --- |

—

der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung

| — | weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24. |
| --- | --- |

—

weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24.

6.2.2017

BAYERN

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach |
| --- | --- |

—

die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach

| — | die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen

31.1.2017”

| d) | Följande post för Grekland ska införas mellan posten för Tyskland och posten för Frankrike:


  ”Medlemsstat: Grekland







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:






  — | Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε) |

d)

Följande post för Grekland ska införas mellan posten för Tyskland och posten för Frankrike:

”Medlemsstat: Grekland

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:

—

Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε)

| — | Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε) |
| --- | --- |

—

Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε)

| — | Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε) |
| --- | --- |

—

Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε)

| — | Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε) |
| --- | --- |

—

Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε)

8.2.2017”

| e) | Posterna för Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade kungariket ska ersättas med följande:


  ”Medlemsstat: Frankrike







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES |
| AUGE
  LA CHAPELLE-BATON
  SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC | 4.2.2017 |
| FORS | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du GERS |
| ARROUEDE
  BEZUES-BAJON
  CABAS-LOUMASSES
  PANASSAC
  SAINT-BLANCARD | 21.1.2017 |
| ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AUX-AUSSAT
  AVERON-BERGELLE
  BARCELONNE-DU-GERS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BAZUGUES
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  LE BROUILH-MONBERT
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CLERMONT-POUYGUILLES
  CORNEILLAN
  CRAVENCERES
  CUELAS
  DUFFORT
  EAUZE
  ESPAS
  ESTANG
  ESTIPOUY
  GEE-RIVIERE
  LE HOUGA
  IDRAC-RESPAILLES
  L'ISLE-DE-NOE
  LAAS
  LAGARDE-HACHAN
  LAGUIAN-MAZOUS
  LANNEMAIGNAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LOUBEDAT
  LOUBERSAN
  MAGNAN
  MANAS-BASTANOUS
  MANCIET
  MARSEILLAN
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAUPAS
  MIELAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONGUILHEM
  MONLEZUN
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONPARDIAC
  MONTAUT
  MONT-DE-MARRAST
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PALLANNE
  PERCHEDE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PROJAN
  REANS
  RICOURT
  RIGUEPEU
  SAINT-ARAILLES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SAINTE-DODE
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MAUR
  SAINT-MEDARD
  SAINT-MICHEL
  SAINT-OST
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  TILLAC
  TOUJOUSE
  URGOSSE
  VERLUS
  VIELLA
  VIOZAN | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES |
| IBOS
  OROIX
  SERON | 21.1.2017 |
| GONEZ
  GOUDON
  MARQUERIE
  MOULEDOUS
  SADOURNIN
  SINZOS | 4.2.2017 |
| ANTIN
  BOUILH-DEVANT
  COUSSAN
  FONTRAILLES
  GUIZERIX
  LARROQUE
  LUBRET-SAINT-LUC
  MAZEROLLES
  PUNTOUS | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des LANDES |
| AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARBOUCAVE
  AUBAGNAN
  BAHUS-SOUBIRAN
  BATS
  BOURDALAT
  BUANES
  CASTELNAU-TURSAN
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  CLASSUN
  CLEDES
  COUDURES
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  EYRES-MONCUBE
  FARGUES
  GEAUNE
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LABASTIDE-D'ARMAGNAC
  LACAJUNTE
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LATRILLE
  LAURET
  LE FRECHE
  LUSSAGNET
  MANT
  MAURIES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONGET
  MONSEGUR
  MONTEGUT
  MONTGAILLARD
  MONTSOUE
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PERQUIE
  PIMBO
  PUYOL-CAZALET
  RENUNG
  SAINT-AGNET
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR
  SAMADET
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGON
  VIELLE-TURSAN
  LE VIGNAU | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES |
| AAST
  GER
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS | 21.1.2017 |
| DIUSSE
  GARLIN
  PORTET | 4.2.2017 |
| GARLIN | 4.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN |
| ALMAYRAC
  BOURNAZEL
  CARMAUX
  COMBEFA
  CORDES-SUR-CIEL
  LABASTIDE-GABAUSSE
  LACAPELLE-SEGALAR
  LAPARROUQUIAL
  MONESTIES
  MOUZIEYS-PANENS
  SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX
  SAINTE-GEMME
  SAINT-MARCEL-CAMPES
  SAINT-MARTIN-LAGUEPIE
  SALLES
  LE SEGUR
  TREVIEN
  VIRAC | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE |
| LAGUEPIE | 21.1.2017” |

e)

Posterna för Frankrike, Kroatien, Ungern, Österrike, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade kungariket ska ersättas med följande:

”Medlemsstat: Frankrike

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES

AUGE

LA CHAPELLE-BATON

SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC

4.2.2017

FORS

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département du GERS

ARROUEDE

BEZUES-BAJON

CABAS-LOUMASSES

PANASSAC

SAINT-BLANCARD

21.1.2017

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AUX-AUSSAT

AVERON-BERGELLE

BARCELONNE-DU-GERS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BAZUGUES

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BERNEDE

BOURROUILLAN

LE BROUILH-MONBERT

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CLERMONT-POUYGUILLES

CORNEILLAN

CRAVENCERES

CUELAS

DUFFORT

EAUZE

ESPAS

ESTANG

ESTIPOUY

GEE-RIVIERE

LE HOUGA

IDRAC-RESPAILLES

L'ISLE-DE-NOE

LAAS

LAGARDE-HACHAN

LAGUIAN-MAZOUS

LANNEMAIGNAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LOUBEDAT

LOUBERSAN

MAGNAN

MANAS-BASTANOUS

MANCIET

MARSEILLAN

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAUPAS

MIELAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONGUILHEM

MONLEZUN

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONPARDIAC

MONTAUT

MONT-DE-MARRAST

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PALLANNE

PERCHEDE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PROJAN

REANS

RICOURT

RIGUEPEU

SAINT-ARAILLES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINT-CHRISTAUD

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SAINTE-DODE

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MAUR

SAINT-MEDARD

SAINT-MICHEL

SAINT-OST

SALLES-D'ARMAGNAC

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

TILLAC

TOUJOUSE

URGOSSE

VERLUS

VIELLA

VIOZAN

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES

IBOS

OROIX

SERON

21.1.2017

GONEZ

GOUDON

MARQUERIE

MOULEDOUS

SADOURNIN

SINZOS

4.2.2017

ANTIN

BOUILH-DEVANT

COUSSAN

FONTRAILLES

GUIZERIX

LARROQUE

LUBRET-SAINT-LUC

MAZEROLLES

PUNTOUS

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des LANDES

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARBOUCAVE

AUBAGNAN

BAHUS-SOUBIRAN

BATS

BOURDALAT

BUANES

CASTELNAU-TURSAN

CAZERES-SUR-L'ADOUR

CLASSUN

CLEDES

COUDURES

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

EYRES-MONCUBE

FARGUES

GEAUNE

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

LACAJUNTE

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LATRILLE

LAURET

LE FRECHE

LUSSAGNET

MANT

MAURIES

MIRAMONT-SENSACQ

MONGET

MONSEGUR

MONTEGUT

MONTGAILLARD

MONTSOUE

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PERQUIE

PIMBO

PUYOL-CAZALET

RENUNG

SAINT-AGNET

SAINT-LOUBOUER

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

SAMADET

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGON

VIELLE-TURSAN

LE VIGNAU

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES

AAST

GER

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

21.1.2017

DIUSSE

GARLIN

PORTET

4.2.2017

GARLIN

4.2.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN

ALMAYRAC

BOURNAZEL

CARMAUX

COMBEFA

CORDES-SUR-CIEL

LABASTIDE-GABAUSSE

LACAPELLE-SEGALAR

LAPARROUQUIAL

MONESTIES

MOUZIEYS-PANENS

SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX

SAINTE-GEMME

SAINT-MARCEL-CAMPES

SAINT-MARTIN-LAGUEPIE

SALLES

LE SEGUR

TREVIEN

VIRAC

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE

LAGUEPIE

21.1.2017”

”Medlemsstat: Kroatien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 20.1.2017 |
| Područje dijelova općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 6.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

20.1.2017

Područje dijelova općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

6.2.2017”

”Medlemsstat: Ungern

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,
  E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az
  E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az
  E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei. | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815
  és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, és az N46.762825 és az E19.857375, valamint N46.741042 és az E19.721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.619294 és az E20.390083; N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795, E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 20.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 5.2.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 4.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 19.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 27.1.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 26.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 30.1.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 3.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 8.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,

E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az

E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az

E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei.

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815

és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, és az N46.762825 és az E19.857375, valamint N46.741042 és az E19.721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.619294 és az E20.390083; N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795, E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

20.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

5.2.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

4.2.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

19.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

27.1.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

26.1.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

30.1.2017

Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

3.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

8.2.2017”

”Medlemsstat: Österrike

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| St. Margarethen im Burgenland
  Rust
  Oslip | 8.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

St. Margarethen im Burgenland

Rust

Oslip

8.2.2017”

”Medlemsstat: Polen

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegającą w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno-wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowozachodnim przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 25.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno-wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis | 27.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa) | 19.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynajac od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kireunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80,81,112,113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowosci Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo.W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku połnocno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8,9,14,15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Nastepnie Linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis. | 25.1.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym, a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów. | 21.1.2017 |
| W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulicą Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis. | 29.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowo- ści Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis. | 26.1.2017 |
| W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno- wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis. | 21.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego. | 21.1.2017 |
| W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las. | 25.1.2017 |
| W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn-Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie. | 25.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis. | 29.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.
  Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116 138 , 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017 |
| W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej: wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”). | 27.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo. | 3.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej. | 31.1.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów. | 1.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo – wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo-zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki. | 1.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegającą w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno-wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu.

27.1.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowozachodnim przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp.–Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

25.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno-wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis

27.1.2017

W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa)

19.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynajac od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kireunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80,81,112,113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowosci Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo.W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku połnocno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8,9,14,15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Nastepnie Linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis.

25.1.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym, a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

21.1.2017

W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulicą Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis.

29.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowo- ści Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis.

26.1.2017

W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno- wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis.

21.1.2017

W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego.

21.1.2017

W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las.

25.1.2017

W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn-Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie.

25.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis.

29.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.

Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116 138 , 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017

W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej: wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”).

27.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo.

3.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej.

31.1.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów.

1.2.2017

W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo – wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo-zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki.

1.2.2017”

”Medlemsstat: Rumänien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova | 31.1.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova

31.1.2017”

”Medlemsstat: Slovakien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| — | okres Bratislava IV: |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

—

okres Bratislava IV:

| — | celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač |
| --- | --- |

—

celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač

| — | mestská časť Záhorská Bystrica: |
| --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica:

| — | časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj |
| --- | --- |

—

časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj

| — | mestská časť Devínska Nová Ves: |
| --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves:

| — | časť južne od potoka Mláka |
| --- | --- |

—

časť južne od potoka Mláka

20.1.2017

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestská časť: Košice-Kavečany |
| --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestská časť: Košice-Kavečany

27.1.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Chmeľov |
| --- | --- |

—

Chmeľov

| — | Chmeľov – časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Chmeľov – časť Podhrabina

| — | Lipníky |
| --- | --- |

—

Lipníky

| — | Lipníky- časť Taľka |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Taľka

| — | Lipníky- časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Podhrabina

| — | Nemcovce |
| --- | --- |

—

Nemcovce

| — | Nemcovce- časť Zimná studňa |
| --- | --- |

—

Nemcovce- časť Zimná studňa

| — | Pušovce |
| --- | --- |

—

Pušovce

| — | Čelovce |
| --- | --- |

—

Čelovce

5.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Horná Krupá |
| --- | --- |

—

Horná Krupá

| — | Naháč |
| --- | --- |

—

Naháč

| — | Horné Dubové |
| --- | --- |

—

Horné Dubové

6.2.2017”

”Medlemsstat: Förenade kungariket

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 24.1.2017 |
| Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 27.1.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29.1 i direktiv 2005/94/EG)

Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

24.1.2017

Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

27.1.2017”

| 2. | Del B ska ändras på följande sätt:






  a) | Posten för Bulgarien ska ersättas med följande:


  ”Medlemsstat: Bulgarien







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- |
| VIDIN |
| Municipality of Vidin:






  — | Dunavtzi |

2.

Del B ska ändras på följande sätt:

a)

Posten för Bulgarien ska ersättas med följande:

”Medlemsstat: Bulgarien

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

VIDIN

Municipality of Vidin:

—

Dunavtzi

| — | Tarnyane |
| --- | --- |

—

Tarnyane

| — | Bukovetz |
| --- | --- |

—

Bukovetz

| — | Bela Rada |
| --- | --- |

—

Bela Rada

| — | Peshakovo |
| --- | --- |

—

Peshakovo

| — | Druzhba |
| --- | --- |

—

Druzhba

| — | General Marinovo |
| --- | --- |

—

General Marinovo

| — | Gradetz |
| --- | --- |

—

Gradetz

| — | Akatzievo |
| --- | --- |

—

Akatzievo

| — | Dinkovitza |
| --- | --- |

—

Dinkovitza

| — | Inovo |
| --- | --- |

—

Inovo

| — | Plakude |
| --- | --- |

—

Plakude

| — | Mayor Uzunovo |
| --- | --- |

—

Mayor Uzunovo

| — | Kapitanovtzi |
| --- | --- |

—

Kapitanovtzi

| — | Pokrayna |
| --- | --- |

—

Pokrayna

| — | Vidin |
| --- | --- |

—

Vidin

6.2.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Mali Drenovetz |
| --- | --- |

—

Mali Drenovetz

| — | Izvor |
| --- | --- |

—

Izvor

| — | Shipot |
| --- | --- |

—

Shipot

| — | Kostichovtzi |
| --- | --- |

—

Kostichovtzi

| — | Medovnitza |
| --- | --- |

—

Medovnitza

| — | Karbintz |
| --- | --- |

—

Karbintz

20.1.2017

Municipality of Ruzhintzi:

| — | Ruzhintzi |
| --- | --- |

—

Ruzhintzi

| — | Drazhintzi |
| --- | --- |

—

Drazhintzi

| — | Belo pole |
| --- | --- |

—

Belo pole

| — | Rogletz |
| --- | --- |

—

Rogletz

| — | Drenovetz |
| --- | --- |

—

Drenovetz

20.1.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Septemvriitzi |
| --- | --- |

—

Septemvriitzi

| — | Yarlovitza |
| --- | --- |

—

Yarlovitza

20.1.2017

Municipality of Vidin:

| — | Novoseltzi |
| --- | --- |

—

Novoseltzi

| — | Ruptzi |
| --- | --- |

—

Ruptzi

| — | Slana Bara |
| --- | --- |

—

Slana Bara

29.1.2017–6.2.2017

Municipality of Dimovo:

| — | Vodnyantzi |
| --- | --- |

—

Vodnyantzi

12.1.2017–20.1.2017

VRATZA

Municipality of Vratza:

| — | Beli izvor |
| --- | --- |

—

Beli izvor

| — | Nefela |
| --- | --- |

—

Nefela

| — | Vlasatitza |
| --- | --- |

—

Vlasatitza

| — | Lilyatche |
| --- | --- |

—

Lilyatche

| — | Tchiren |
| --- | --- |

—

Tchiren

| — | Kostelevo |
| --- | --- |

—

Kostelevo

| — | Veseletz |
| --- | --- |

—

Veseletz

| — | Zgorigrad |
| --- | --- |

—

Zgorigrad

| — | Vratza |
| --- | --- |

—

Vratza

18.1.2017

Municipality of Vratza:

| — | Dabnika |
| --- | --- |

—

Dabnika

10.1.2017–18.1.2017

PLOVDIV

Municipality of Maritza:

| — | Yasno pole |
| --- | --- |

—

Yasno pole

22.1.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Manole |
| --- | --- |

—

Manole

| — | Manolsko Konare |
| --- | --- |

—

Manolsko Konare

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trilistnik |
| --- | --- |

—

Trilistnik

| — | Rogosh |
| --- | --- |

—

Rogosh

| — | Chekeritza |
| --- | --- |

—

Chekeritza

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Trud |
| --- | --- |

—

Trud

| — | Tzaratzovo |
| --- | --- |

—

Tzaratzovo

| — | Stroevo |
| --- | --- |

—

Stroevo

10.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Kalekovetz |
| --- | --- |

—

Kalekovetz

| — | Krislovo |
| --- | --- |

—

Krislovo

23.1.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Graf Ignatievo |
| --- | --- |

—

Graf Ignatievo

2.2.2017–19.2.2017

Municipality of Maritza:

| — | Dink |
| --- | --- |

—

Dink

| — | Zhelyazno |
| --- | --- |

—

Zhelyazno

| — | Voyvodinovo |
| --- | --- |

—

Voyvodinovo

| — | Skutare |
| --- | --- |

—

Skutare

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Momino selo |
| --- | --- |

—

Momino selo

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Padarsko |
| --- | --- |

—

Padarsko

28.1.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Zlatosel |
| --- | --- |

—

Zlatosel

6.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Tyurkmen |
| --- | --- |

—

Tyurkmen

22.1.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Sarnegor |
| --- | --- |

—

Sarnegor

| — | Rozovetz |
| --- | --- |

—

Rozovetz

| — | Chehlare |
| --- | --- |

—

Chehlare

14.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Varben |
| --- | --- |

—

Varben

2.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Babek |
| --- | --- |

—

Babek

| — | Boretz |
| --- | --- |

—

Boretz

| — | Zelenikovo |
| --- | --- |

—

Zelenikovo

| — | Streltzi |
| --- | --- |

—

Streltzi

19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Drangovo |
| --- | --- |

—

Drangovo

| — | Otetz Kirilovo |
| --- | --- |

—

Otetz Kirilovo

7.2.2017–19.2.2017

Municipality of Brezovo:

| — | Choba |
| --- | --- |

—

Choba

| — | Brezovo |
| --- | --- |

—

Brezovo

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Glavatar |
| --- | --- |

—

Glavatar

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Begovo |
| --- | --- |

—

Begovo

| — | Chernozemen |
| --- | --- |

—

Chernozemen

| — | Razhevo |
| --- | --- |

—

Razhevo

| — | Kaloyanovo |
| --- | --- |

—

Kaloyanovo

12.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Dalgo pole |
| --- | --- |

—

Dalgo pole

19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Zhitnitsa |
| --- | --- |

—

Zhitnitsa

| — | Gorna Mahala |
| --- | --- |

—

Gorna Mahala

| — | Duvanlii |
| --- | --- |

—

Duvanlii

15.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Razhevo Konare |
| --- | --- |

—

Razhevo Konare

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Kaloyanovo:

| — | Otetz Paisievo |
| --- | --- |

—

Otetz Paisievo

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

5.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Belozem |
| --- | --- |

—

Belozem

28.1.2017–19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Shishmantzi |
| --- | --- |

—

Shishmantzi

| — | Bolyarino |
| --- | --- |

—

Bolyarino

19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Chalakovi |
| --- | --- |

—

Chalakovi

| — | Stryama |
| --- | --- |

—

Stryama

11.2.2017–19.2.2017

Municipality of Rakovski:

| — | Rakovski |
| --- | --- |

—

Rakovski

7.2.2017–19.2.2017

Municipality of Sadovo:

| — | Milevo |
| --- | --- |

—

Milevo

| — | Popovitsa |
| --- | --- |

—

Popovitsa

| — | Seltsi |
| --- | --- |

—

Seltsi

| — | Bogdanitza |
| --- | --- |

—

Bogdanitza

| — | Ahmatovo |
| --- | --- |

—

Ahmatovo

| — | Sadovo |
| --- | --- |

—

Sadovo

| — | Cheshnegirovo |
| --- | --- |

—

Cheshnegirovo

| — | Kochevo |
| --- | --- |

—

Kochevo

19.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Vinitsa |
| --- | --- |

—

Vinitsa

22.1.2017–5.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Purvomai |
| --- | --- |

—

Purvomai

| — | Dobri dol |
| --- | --- |

—

Dobri dol

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

5.2.2017

Municipality of Purvomai:

| — | Gradina |
| --- | --- |

—

Gradina

| — | Krushevo |
| --- | --- |

—

Krushevo

28.1.2017–5.2.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Starosel |
| --- | --- |

—

Starosel

| — | Matenitza |
| --- | --- |

—

Matenitza

| — | Hisarya |
| --- | --- |

—

Hisarya

| — | Chernichevo |
| --- | --- |

—

Chernichevo

| — | Belovitza |
| --- | --- |

—

Belovitza

15.2.2017

Municipality of Hisarya:

| — | Staro Zhelezare |
| --- | --- |

—

Staro Zhelezare

| — | Novo Zhelezare |
| --- | --- |

—

Novo Zhelezare

| — | Panicheri |
| --- | --- |

—

Panicheri

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Saedinenie:

| — | Lyuben |
| --- | --- |

—

Lyuben

15.2.2017

Municipality of Saedinenie:

| — | Malak chardak |
| --- | --- |

—

Malak chardak

| — | Golyam chardak |
| --- | --- |

—

Golyam chardak

| — | Tzarimir |
| --- | --- |

—

Tzarimir

10.2.2017

Municipality of Karlovo:

| — | Mrachenik |
| --- | --- |

—

Mrachenik

10.2.2017

STARA ZAGORA

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Gorno BelevoOpulchenets |
| --- | --- |

—

Gorno BelevoOpulchenets

| — | Orizovo |
| --- | --- |

—

Orizovo

| — | Plodovitovo |
| --- | --- |

—

Plodovitovo

6.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Mirovo |
| --- | --- |

—

Mirovo

22.1.2017–19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Saedinenie |
| --- | --- |

—

Saedinenie

4.2.2017–12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Pravoslav |
| --- | --- |

—

Pravoslav

4.2.2017–19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Granit |
| --- | --- |

—

Granit

28.1.2017–19.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Kolio Marinovo |
| --- | --- |

—

Kolio Marinovo

| — | Dolno novo selo |
| --- | --- |

—

Dolno novo selo

| — | Naidenovo |
| --- | --- |

—

Naidenovo

| — | Golyam dol |
| --- | --- |

—

Golyam dol

| — | Gorno Belevo |
| --- | --- |

—

Gorno Belevo

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Partizanin |
| --- | --- |

—

Partizanin

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Veren |
| --- | --- |

—

Veren

| — | Malak dol |
| --- | --- |

—

Malak dol

| — | Markovo |
| --- | --- |

—

Markovo

| — | Medovo |
| --- | --- |

—

Medovo

4.2.2017–12.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Cherna gora |
| --- | --- |

—

Cherna gora

29.1.2017–6.2.2017

Municipality of Bratya Daskalovi:

| — | Bratya Daskolovi |
| --- | --- |

—

Bratya Daskolovi

4.2.2017–12.2.2017

Municipality of Chirpan:

| — | Sredno gradishte |
| --- | --- |

—

Sredno gradishte

| — | Izvorovo |
| --- | --- |

—

Izvorovo

| — | Spasovo |
| --- | --- |

—

Spasovo

12.2.2017

Municipality of Chirpan:

| — | Chirpan |
| --- | --- |

—

Chirpan

6.2.2017

MONTANA

Municipality of Montana:

| — | Montana |
| --- | --- |

—

Montana

| — | Blagovo |
| --- | --- |

—

Blagovo

19.1.2017–27.1.2017

Municipality of Montana:

| — | Dolno Belotitsi |
| --- | --- |

—

Dolno Belotitsi

| — | Nikolovo |
| --- | --- |

—

Nikolovo

| — | Krapchene |
| --- | --- |

—

Krapchene

| — | Trifonovo |
| --- | --- |

—

Trifonovo

| — | Gorno Cerovene |
| --- | --- |

—

Gorno Cerovene

| — | Dolna Verenitsa |
| --- | --- |

—

Dolna Verenitsa

| — | Voinitsi |
| --- | --- |

—

Voinitsi

| — | Studeno buche |
| --- | --- |

—

Studeno buche

27.1.2017

KARDZHALI

Municipality of Kardzhali:

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

26.1.2017–2.2.2017

Municipality of Kardzhali:

| — | Skalishte |
| --- | --- |

—

Skalishte

| — | Shiroko pole |
| --- | --- |

—

Shiroko pole

| — | Zhinzifovo |
| --- | --- |

—

Zhinzifovo

| — | Panchevo |
| --- | --- |

—

Panchevo

| — | Byalka |
| --- | --- |

—

Byalka

| — | Zvezden |
| --- | --- |

—

Zvezden

| — | Oresnitza |
| --- | --- |

—

Oresnitza

| — | Murgovo |
| --- | --- |

—

Murgovo

| — | Madretz |
| --- | --- |

—

Madretz

| — | Dobrinovo |
| --- | --- |

—

Dobrinovo

| — | Visoka polyana |
| --- | --- |

—

Visoka polyana

| — | Perperek |
| --- | --- |

—

Perperek

| — | Svatbare |
| --- | --- |

—

Svatbare

| — | Kokiche |
| --- | --- |

—

Kokiche

| — | Kaloyantzi |
| --- | --- |

—

Kaloyantzi

| — | Gnyazdovo |
| --- | --- |

—

Gnyazdovo

| — | Dolishte |
| --- | --- |

—

Dolishte

| — | Konevo |
| --- | --- |

—

Konevo

| — | Lisitzite |
| --- | --- |

—

Lisitzite

| — | Vishegrad |
| --- | --- |

—

Vishegrad

| — | Ostrovitza |
| --- | --- |

—

Ostrovitza

2.2.2017

Municipality of Momchilgrad:

| — | Momina salza |
| --- | --- |

—

Momina salza

| — | Bivolyane |
| --- | --- |

—

Bivolyane

| — | Gurgulitza |
| --- | --- |

—

Gurgulitza

| — | Devintzi |
| --- | --- |

—

Devintzi

| — | Letovnik |
| --- | --- |

—

Letovnik

| — | Tatul |
| --- | --- |

—

Tatul

| — | Raven |
| --- | --- |

—

Raven

| — | Nanovitza |
| --- | --- |

—

Nanovitza

| — | Postnik |
| --- | --- |

—

Postnik

2.2.2017

Municipality of Chernoochene:

| — | Gabrovo |
| --- | --- |

—

Gabrovo

15.2.2017

Municipality of Krumovgrad:

| — | Boynik |
| --- | --- |

—

Boynik

| — | Studen kladenetz |
| --- | --- |

—

Studen kladenetz

2.2.2017

HASKOVO

Municipality of Stambolovo:

| — | Byal kladenetz |
| --- | --- |

—

Byal kladenetz

2.2.2017

Municipality of Stambolovo:

| — | Zhalt bryag |
| --- | --- |

—

Zhalt bryag

| — | Kralevo |
| --- | --- |

—

Kralevo

| — | Gledka |
| --- | --- |

—

Gledka

| — | Tzareva polyana |
| --- | --- |

—

Tzareva polyana

15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Kozletz |
| --- | --- |

—

Kozletz

| — | Teketo |
| --- | --- |

—

Teketo

| — | Galabetz |
| --- | --- |

—

Galabetz

| — | Trakietz |
| --- | --- |

—

Trakietz

| — | Mandra |
| --- | --- |

—

Mandra

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Garvanovo |
| --- | --- |

—

Garvanovo

| — | Shiroka polyana |
| --- | --- |

—

Shiroka polyana

| — | Koren |
| --- | --- |

—

Koren

| — | Dolno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Dolno Voyvodino

| — | Gorno Voyvodino |
| --- | --- |

—

Gorno Voyvodino

| — | Orlovo |
| --- | --- |

—

Orlovo

| — | Stamboliiski |
| --- | --- |

—

Stamboliiski

| — | Dinevo |
| --- | --- |

—

Dinevo

15.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Dimitrovgrad |
| --- | --- |

—

Dimitrovgrad

| — | Krepost |
| --- | --- |

—

Krepost

| — | Yabalkovo |
| --- | --- |

—

Yabalkovo

| — | Stalevo |
| --- | --- |

—

Stalevo

| — | Gorski izvor |
| --- | --- |

—

Gorski izvor

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

6.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Haskovo |
| --- | --- |

—

Haskovo

| — | Konush |
| --- | --- |

—

Konush

| — | Klokotnitza |
| --- | --- |

—

Klokotnitza

28.1.2017–15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Podkrepa |
| --- | --- |

—

Podkrepa

| — | Momino |
| --- | --- |

—

Momino

| — | Krivo pole |
| --- | --- |

—

Krivo pole

15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Malevo |
| --- | --- |

—

Malevo

7.2.2017 to 15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Manastir |
| --- | --- |

—

Manastir

| — | Voyvodovo |
| --- | --- |

—

Voyvodovo

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Haskovo:

| — | Vaglarovo |
| --- | --- |

—

Vaglarovo

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Dimitrovgrad:

| — | Kasnakovo |
| --- | --- |

—

Kasnakovo

| — | Krum |
| --- | --- |

—

Krum

| — | Dobrich |
| --- | --- |

—

Dobrich

28.1.2017–6.2.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Harmanli |
| --- | --- |

—

Harmanli

| — | Rogozinovo |
| --- | --- |

—

Rogozinovo

| — | Bulgarin |
| --- | --- |

—

Bulgarin

| — | Kolarovo |
| --- | --- |

—

Kolarovo

| — | Biser |
| --- | --- |

—

Biser

| — | Nadezhden |
| --- | --- |

—

Nadezhden

| — | Bogomil |
| --- | --- |

—

Bogomil

15.2.2017

Municipality of Harmanli:

| — | Dositeevo |
| --- | --- |

—

Dositeevo

7.2.2017–15.2.2017

Municipality of Lyubimetz:

| — | Lyubimetz |
| --- | --- |

—

Lyubimetz

| — | Yerusalimovo |
| --- | --- |

—

Yerusalimovo

| — | Belitza |
| --- | --- |

—

Belitza

15.2.2017

Municipality of Mineralni bani:

| — | Mineralni bani |
| --- | --- |

—

Mineralni bani

| — | Tatarevo |
| --- | --- |

—

Tatarevo

| — | Bryastovo |
| --- | --- |

—

Bryastovo

| — | Susam |
| --- | --- |

—

Susam

| — | Sirakovo |
| --- | --- |

—

Sirakovo

| — | Koletz |
| --- | --- |

—

Koletz

| — | Spahievo |
| --- | --- |

—

Spahievo

15.2.2017

BURGAS

Municipality of Sredetz:

| — | Belila |
| --- | --- |

—

Belila

| — | Bistretz |
| --- | --- |

—

Bistretz

| — | Zagortzi |
| --- | --- |

—

Zagortzi

| — | Zornitza |
| --- | --- |

—

Zornitza

| — | Kubatin |
| --- | --- |

—

Kubatin

| — | Malina |
| --- | --- |

—

Malina

| — | Orlintzi |
| --- | --- |

—

Orlintzi

| — | Radoynovo |
| --- | --- |

—

Radoynovo

| — | Svetlina |
| --- | --- |

—

Svetlina

4.2.2017

Municipality of Sredetz:

| — | Prohod |
| --- | --- |

—

Prohod

| — | Draka |
| --- | --- |

—

Draka

27.1.2017–4.2.2017”

| b) | Följande post för Tjeckien ska införas mellan posten för Bulgarien och posten för Danmark:


  ”Medlemsstat: Tjeckien







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| Biskoupky na Moravě (604755), Bohutice (606677), Čučice (624373), Dobelice (626821), Dobřínsko (627917), Dolní Kounice (629286), Hlína u Ivančic (639184), Hrubšice (648639), Jezeřany (659428), Maršovice (659436), Kadov (661961), Kratochvilka (644133), Kubšice (676888), Lesonice u Moravského Krumlova (680249), Moravské Bránice (698890), Miroslavské Knínice (695394), Neslovice (703729), Nové Bránice (706043), Olbramovice u Moravského Krumlova (709930), Padochov (717371), Petrovice u Moravského Krumlova (720178), Polánka u Moravského Krumlova (725064), Silůvky (747815), Trboušany (768057), Zbýšov u Oslavan (792110), Babice u Rosic (600709), Branišovice (609374), Cvrčovice u Pohořelic (618152), Čermákovice (619698), Dolní Dubčany (628956), Džbánice (634310), Horní Dubňany (642843), Míšovice (645699), Jamolice (656674), Ketkovice (664855), Kupařovice (677582), Loděnice u Moravského Krumlova (686344), Lukovany (689041), Malešovice (690872), Mělčany u Ivančic (692786, Miroslav (695378), Našiměřice (701661), Němčičky (703052), Omice (711195), Ořechov (712612), Pravlov (733016), Radostice u Brna (738310), Rosice u Brna (741221), Rybníky na Moravě (744026), Senorady (747530), Skalice u Znojma (747947), Střelice u Brna (757438), Suchohrdly u Miroslavi (759210), Šumice (764248), Tetčice (766861), Tulešice (771449), Vémyslice (779971), Zakřany (790478), Zastávka (791113), Vedrovice (777536), Zábrdovice u Vedrovic (798754) | 7.2.2017 |
| Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421), | 30.1.2017–7.2.2017 |
| Bavory (601209), Dobré Pole (627259), Dolní Věstonice (630331), Horní Věstonice (644579), Ivaň (655708), Nová Ves u Pohořelic (705667), Novosedly na Moravě (706973), Perná (719242), Březí u Mikulova (613908), Jevišovka (659363), Klentnice (666149), Litobratřice (685356), Nový Přerov (707864), Pavlov u Dolních Věstonic (718394), Pohořelice nad Jihlavou (724866), Popice (725757), Pouzdřany (726729), Přibice (735311), Strachotín (755893), Troskotovice (768553), Vlasatice (783307) a Vranovice nad Svratkou (785512) | 10.2.2017 |
| Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461 | 2.2.2017–10.2.2017 |
| Benátecká Vrutice (602060), Borek nad Labem (607517), Brandýs nad Labem (609048), Brázdim (609773), Břežany II (614955), Bříství (615056), Černíky (620220), Dehtáry (658481), Dřevčice u Brandýsa nad Labem (632937), Hlavenec (638960), Horoušany (644803), Jenštejn (658499), Jirny (660922), Kozovazy (788490), Lhota u Dřís (680931), Litol (689556), Lysá nad Labem (689505), Martinov (791008), Mochov (698067), Nehvizdy (702404), Ostrov u Brandýsa nad Labem (609234), Podolanka (724149), Polerady u Prahy (725218), Popovice u Brandýsa nad Labem (609251), Předměřice nad Jizerou (734284), Přerov nad Labem (735035), Radonice u Prahy (738247), Sedlčánky (619213), Skorkov (748382), Sojovice (752169), Stará Boleslav (609170), Stará Lysá (753807), Starý Vestec (755231), Svémyslice (792772), Šestajovice u Prahy (762385), Tlustovousy (771414), Tuklaty (771422), Tuřice (771856), Úvaly u Prahy (775738), Vykáň (787558), Vyšehořovice (788503), Záryby (791016), Zeleneč (792781) | 9.2.2017 |
| Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226) | 2.2.2017–9.2.2017 |
| Bělý (689831), Bezděkov nad Metují (603597),
  Blažkov u Slavoňova (750395), Bohdašín nad Olešnicí (621099), Bohdašín v Orlických horách (606197),
  Borová (607711), Bražec (701343), Červený Kostelec (621102), Česká Čermná (621269), Dlouhé (707317), Dolní Radechová (630063), Horní Dřevíč (754811), Horní Kostelec (621111), Horní Radechová (643874), Horní Rybníky (789356), Hronov (648370), Jestřebí nad Metují (659088), Jizbice u Náchoda (661449), Kramolna (768910), Lhotky (768928), Libchyně (659096), Lipí u Náchoda (684031), Machov (689840), Machovská Lhota (689858), Městská Kramolna (768936), Mezilesí u Náchoda (693685), Náchod (701262), Nízká Srbská (689866), Nový Hrádek (707341), Olešnice u Červeného Kostelce (710369), Olešnice v Orlických horách (710466), Police nad Metují (725323), Provodov (733881), Přibyslav nad Metují (735710), Radešov nad Metují (725331), Rokytník (648434), Řešetova Lhota (758531), Sendraž (659100), Slavíkov u Náchoda (750182), Slavoňov (750409), Staré Město nad Metují (701335), Starkoč u Vysokova (788384), Studnice u Náchoda (758540),
  Šonov u Nového Města nad Metují (762920), Trubějov (768952), Třtice nad Olešnicí (758558), Velká Ledhuje (725340), Velké Petrovice (779261), Velký Dřevíč (648400), Vrchoviny (786527), Všeliby (796581), Vysoká Srbská (788121), Vysokov (788392), Zábrodí (789364), Zbečník (648396), Zlíčko (788147), Žabokrky (648418) | 11.2.2017 |
| Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526) | 3.2.2017–11.2.2017 |
| Babčice (630551), Běleč u Mladé Vožice (601896), Bendovo Záhoří (604976), Beranova Lhota (658049), Bítov u Radenína (737500), Blanice u Mladé Vožice (604984), Bradáčov (608963), Broučkova Lhota (658278), Čekanice u Tábora (619086), Dědice u Nemyšle (703290), Dlouhá Lhota u Tábora ( 626406), Hlasivo (638838), Hlinice (639231), Horní Hrachovice (724696), Horní Světlá u Bradáčova (608971), Hroby (648256), Chotoviny (653411), Chrbonín (654124), Janov u Mladé Vožice (656909), Jedlany (658057), Jeníčkova Lhota (658286), Kozmice u Chýnova (648264), Krchova Lomná (604992), Krtov (675156), Křtěnovice (705918), Lažany u Chýnova (648272), Lejčkov (629138), Malešín u Vodice (784265), Malý Ježov (779610), Měšice u Tábora (693456), Mladá Vožice (696722), Mostek u Ratibořských Hor (724726), Nahořany u Mladé Vožice (740284), Nová Ves u Chýnova (705870), Nové Dvory u Pořína (726079), Oblajovice (708607), Podolí u Ratibořských Hor (724211), Pojbuky (724980), Pořín (726087), Prasetín (732907), Radenín (737518), Radostovice u Smilových Hor (738484), Radvanov u Mladé Vožice (738875), Rašovice u Hlasiva (638854), Ratibořice u Tábora (739863), Ratibořské Hory (739880), Rodná (740292), Řemíčov (745073), Sezimovo Ústí (747688), Smilovy Hory (751065), Stará Vožice (754064), Stoklasná Lhota (619094), Turovec (705888), Vlčeves (783641), Vodice u Tábora (784273),Vrážná (653471), Vřesce (786667), Zadní Lomná (724998), Zadní Střítež (725005), Záhostice (655481), Zárybničná Lhota (790991);
  Bedřichov u Zhořce (792934), Bezděčín u Obrataně (708691), Cetoraz (617679), 708704 Hrobská Zahrádka (708704), Křeč (708704), Obrataň (708712),
  Sudkův Důl (758787), Těchobuz (765449),
  Velká Rovná (792942), Zhoř u Pacova (792951). | 14.2.2017 |
| Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581); | 6.2.2017–14.2.2017 |
| 601179 Bavorov, 636657 Blanice, 615609 Budyně, 784338 Čavyně, 623482 Číčenice, 623776 Čichtice, 626180 Dívčice, 631710 Hájek u Bavorova, 746681 Hlavatce u Českých Budějovic, 647608 Hracholusky u Prachatic, 654981 Chvalešovice, 655007 Chvaletice u Protivína, 676705 Kloub, 674052 Krašlovice, 674303 Krč u Protivína, 691216 Krtely, 755729 Křepice u Vodňan, 676713 Křtětice, 746690 Lékařova Lhota, 674061 Lidmovice, 655261 Lužice u Netolic, 689769 Mahouš, 691224 Malovice u Netolic, 691232 Malovičky, 733849 Milenovice, 633151 Nákří, 703940 Netolice, 647616 Obora u Hracholusk, 689785 Olšovice, 746711 Plástovice, 691241 Podeřiště, 676721 Pohorovice, 757110 Protivec, 733857 Protivín, 737402 Radčice u Vodňan, 746720 Sedlec u Českých Budějovic, 748315 Skočice, 760862 Svinětice, 757136 Šipoun, 674311 Těšínov u Protivína, 672327 Útěšov, 779512 Velký Bor u Strunkovic, 674079 Vitice u Vodňan, 789089 Záblatí, 674320 Záboří u Protivína, 797260 Žitná u Netolic | 17.2.2017 |
| 681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany | 9.2.2017–17.2.2017” |

b)

Följande post för Tjeckien ska införas mellan posten för Bulgarien och posten för Danmark:

”Medlemsstat: Tjeckien

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Biskoupky na Moravě (604755), Bohutice (606677), Čučice (624373), Dobelice (626821), Dobřínsko (627917), Dolní Kounice (629286), Hlína u Ivančic (639184), Hrubšice (648639), Jezeřany (659428), Maršovice (659436), Kadov (661961), Kratochvilka (644133), Kubšice (676888), Lesonice u Moravského Krumlova (680249), Moravské Bránice (698890), Miroslavské Knínice (695394), Neslovice (703729), Nové Bránice (706043), Olbramovice u Moravského Krumlova (709930), Padochov (717371), Petrovice u Moravského Krumlova (720178), Polánka u Moravského Krumlova (725064), Silůvky (747815), Trboušany (768057), Zbýšov u Oslavan (792110), Babice u Rosic (600709), Branišovice (609374), Cvrčovice u Pohořelic (618152), Čermákovice (619698), Dolní Dubčany (628956), Džbánice (634310), Horní Dubňany (642843), Míšovice (645699), Jamolice (656674), Ketkovice (664855), Kupařovice (677582), Loděnice u Moravského Krumlova (686344), Lukovany (689041), Malešovice (690872), Mělčany u Ivančic (692786, Miroslav (695378), Našiměřice (701661), Němčičky (703052), Omice (711195), Ořechov (712612), Pravlov (733016), Radostice u Brna (738310), Rosice u Brna (741221), Rybníky na Moravě (744026), Senorady (747530), Skalice u Znojma (747947), Střelice u Brna (757438), Suchohrdly u Miroslavi (759210), Šumice (764248), Tetčice (766861), Tulešice (771449), Vémyslice (779971), Zakřany (790478), Zastávka (791113), Vedrovice (777536), Zábrdovice u Vedrovic (798754)

7.2.2017

Němčice u Ivančic (655813), Alexovice (655821), Budkovice (615595), Ivančice (655724), Kounické Předměstí (655741), Letkovice (655830), Moravský Krumlov (699128), Nová Ves u Oslovan (705659), Rokytná (699225), Oslavany (713180), Řeznovice (745421),

30.1.2017–7.2.2017

Bavory (601209), Dobré Pole (627259), Dolní Věstonice (630331), Horní Věstonice (644579), Ivaň (655708), Nová Ves u Pohořelic (705667), Novosedly na Moravě (706973), Perná (719242), Březí u Mikulova (613908), Jevišovka (659363), Klentnice (666149), Litobratřice (685356), Nový Přerov (707864), Pavlov u Dolních Věstonic (718394), Pohořelice nad Jihlavou (724866), Popice (725757), Pouzdřany (726729), Přibice (735311), Strachotín (755893), Troskotovice (768553), Vlasatice (783307) a Vranovice nad Svratkou (785512)

10.2.2017

Brod nad Dyjí (612642), Dolní Dunajovice (628964), Drnholec (632520), části katastrálního území Mušov (700401) a Pasohlávky (718220), přičemž východní hranice území tvoří silnice E461

2.2.2017–10.2.2017

Benátecká Vrutice (602060), Borek nad Labem (607517), Brandýs nad Labem (609048), Brázdim (609773), Břežany II (614955), Bříství (615056), Černíky (620220), Dehtáry (658481), Dřevčice u Brandýsa nad Labem (632937), Hlavenec (638960), Horoušany (644803), Jenštejn (658499), Jirny (660922), Kozovazy (788490), Lhota u Dřís (680931), Litol (689556), Lysá nad Labem (689505), Martinov (791008), Mochov (698067), Nehvizdy (702404), Ostrov u Brandýsa nad Labem (609234), Podolanka (724149), Polerady u Prahy (725218), Popovice u Brandýsa nad Labem (609251), Předměřice nad Jizerou (734284), Přerov nad Labem (735035), Radonice u Prahy (738247), Sedlčánky (619213), Skorkov (748382), Sojovice (752169), Stará Boleslav (609170), Stará Lysá (753807), Starý Vestec (755231), Svémyslice (792772), Šestajovice u Prahy (762385), Tlustovousy (771414), Tuklaty (771422), Tuřice (771856), Úvaly u Prahy (775738), Vykáň (787558), Vyšehořovice (788503), Záryby (791016), Zeleneč (792781)

9.2.2017

Čelákovice (619159), Káraný (708020), Lázně Toušeň (767859), Mstětice (792764), Nový Vestec (708038), Otradovice (748366), Stránka u Brandýsa nad Labem (609269), Záluží u Čelákovic (619230), Zápy (609226)

2.2.2017–9.2.2017

Bělý (689831), Bezděkov nad Metují (603597),

Blažkov u Slavoňova (750395), Bohdašín nad Olešnicí (621099), Bohdašín v Orlických horách (606197),

Borová (607711), Bražec (701343), Červený Kostelec (621102), Česká Čermná (621269), Dlouhé (707317), Dolní Radechová (630063), Horní Dřevíč (754811), Horní Kostelec (621111), Horní Radechová (643874), Horní Rybníky (789356), Hronov (648370), Jestřebí nad Metují (659088), Jizbice u Náchoda (661449), Kramolna (768910), Lhotky (768928), Libchyně (659096), Lipí u Náchoda (684031), Machov (689840), Machovská Lhota (689858), Městská Kramolna (768936), Mezilesí u Náchoda (693685), Náchod (701262), Nízká Srbská (689866), Nový Hrádek (707341), Olešnice u Červeného Kostelce (710369), Olešnice v Orlických horách (710466), Police nad Metují (725323), Provodov (733881), Přibyslav nad Metují (735710), Radešov nad Metují (725331), Rokytník (648434), Řešetova Lhota (758531), Sendraž (659100), Slavíkov u Náchoda (750182), Slavoňov (750409), Staré Město nad Metují (701335), Starkoč u Vysokova (788384), Studnice u Náchoda (758540),

Šonov u Nového Města nad Metují (762920), Trubějov (768952), Třtice nad Olešnicí (758558), Velká Ledhuje (725340), Velké Petrovice (779261), Velký Dřevíč (648400), Vrchoviny (786527), Všeliby (796581), Vysoká Srbská (788121), Vysokov (788392), Zábrodí (789364), Zbečník (648396), Zlíčko (788147), Žabokrky (648418)

11.2.2017

Babí u Náchoda (701297), Běloves (701301), Dobrošov (627445), Malá Čermná (648451), Malé Poříčí (701378), Pavlišov (718343), Velké Poříčí (648426), Žďárky (795526)

3.2.2017–11.2.2017

Babčice (630551), Běleč u Mladé Vožice (601896), Bendovo Záhoří (604976), Beranova Lhota (658049), Bítov u Radenína (737500), Blanice u Mladé Vožice (604984), Bradáčov (608963), Broučkova Lhota (658278), Čekanice u Tábora (619086), Dědice u Nemyšle (703290), Dlouhá Lhota u Tábora ( 626406), Hlasivo (638838), Hlinice (639231), Horní Hrachovice (724696), Horní Světlá u Bradáčova (608971), Hroby (648256), Chotoviny (653411), Chrbonín (654124), Janov u Mladé Vožice (656909), Jedlany (658057), Jeníčkova Lhota (658286), Kozmice u Chýnova (648264), Krchova Lomná (604992), Krtov (675156), Křtěnovice (705918), Lažany u Chýnova (648272), Lejčkov (629138), Malešín u Vodice (784265), Malý Ježov (779610), Měšice u Tábora (693456), Mladá Vožice (696722), Mostek u Ratibořských Hor (724726), Nahořany u Mladé Vožice (740284), Nová Ves u Chýnova (705870), Nové Dvory u Pořína (726079), Oblajovice (708607), Podolí u Ratibořských Hor (724211), Pojbuky (724980), Pořín (726087), Prasetín (732907), Radenín (737518), Radostovice u Smilových Hor (738484), Radvanov u Mladé Vožice (738875), Rašovice u Hlasiva (638854), Ratibořice u Tábora (739863), Ratibořské Hory (739880), Rodná (740292), Řemíčov (745073), Sezimovo Ústí (747688), Smilovy Hory (751065), Stará Vožice (754064), Stoklasná Lhota (619094), Turovec (705888), Vlčeves (783641), Vodice u Tábora (784273),Vrážná (653471), Vřesce (786667), Zadní Lomná (724998), Zadní Střítež (725005), Záhostice (655481), Zárybničná Lhota (790991);

Bedřichov u Zhořce (792934), Bezděčín u Obrataně (708691), Cetoraz (617679), 708704 Hrobská Zahrádka (708704), Křeč (708704), Obrataň (708712),

Sudkův Důl (758787), Těchobuz (765449),

Velká Rovná (792942), Zhoř u Pacova (792951).

14.2.2017

Blanička (724718), Dobronice u Chýnova (627399), Dolní Hořice (629103), Domamyšl (630560), Dub u Ratibořských Hor (633259), Hartvíkov (708585), Chotčiny (652814), Chýnov u Tábora (655473), Kladruby (629120), Kloužovice (666572), Mašovice (652822), Pohnánec (724700), Pohnání (724734), Velmovice (666581);

6.2.2017–14.2.2017

601179 Bavorov, 636657 Blanice, 615609 Budyně, 784338 Čavyně, 623482 Číčenice, 623776 Čichtice, 626180 Dívčice, 631710 Hájek u Bavorova, 746681 Hlavatce u Českých Budějovic, 647608 Hracholusky u Prachatic, 654981 Chvalešovice, 655007 Chvaletice u Protivína, 676705 Kloub, 674052 Krašlovice, 674303 Krč u Protivína, 691216 Krtely, 755729 Křepice u Vodňan, 676713 Křtětice, 746690 Lékařova Lhota, 674061 Lidmovice, 655261 Lužice u Netolic, 689769 Mahouš, 691224 Malovice u Netolic, 691232 Malovičky, 733849 Milenovice, 633151 Nákří, 703940 Netolice, 647616 Obora u Hracholusk, 689785 Olšovice, 746711 Plástovice, 691241 Podeřiště, 676721 Pohorovice, 757110 Protivec, 733857 Protivín, 737402 Radčice u Vodňan, 746720 Sedlec u Českých Budějovic, 748315 Skočice, 760862 Svinětice, 757136 Šipoun, 674311 Těšínov u Protivína, 672327 Útěšov, 779512 Velký Bor u Strunkovic, 674079 Vitice u Vodňan, 789089 Záblatí, 674320 Záboří u Protivína, 797260 Žitná u Netolic

17.2.2017

681946 Černěves u Libějovic, 773603 Hvožďany u Vodňan, 651117 Chelčice, 681954 Libějovice, 681962 Nestanice, 755745 Stožice, 651125 Truskovice, 773611 Újezd u Vodňan, 784281 Vodňany

9.2.2017–17.2.2017”

| c) | Posten för Tyskland ska ersättas med följande:


  ”Medlemsstat: Tyskland







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| SACHSEN-ANHALT |
| Landeshauptstadt Magdeburg

  In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile






  — | Berliner Chaussee |

c)

Posten för Tyskland ska ersättas med följande:

”Medlemsstat: Tyskland

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

SACHSEN-ANHALT

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile

—

Berliner Chaussee

| — | Puppendorf |
| --- | --- |

—

Puppendorf

| — | Siedlung Wiesengrund |
| --- | --- |

—

Siedlung Wiesengrund

| — | Neugrüneberg |
| --- | --- |

—

Neugrüneberg

| — | Gartenkolonie Steinwiese |
| --- | --- |

—

Gartenkolonie Steinwiese

| — | Herrenkrug |
| --- | --- |

—

Herrenkrug

| — | Brückfeld |
| --- | --- |

—

Brückfeld

| — | Friedensweiler |
| --- | --- |

—

Friedensweiler

22.1.2017

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg die Ortsteile

| — | Rothensee |
| --- | --- |

—

Rothensee

| — | Eichenweiler |
| --- | --- |

—

Eichenweiler

| — | Neustädter See |
| --- | --- |

—

Neustädter See

| — | Siedlung Schiffshebewerk |
| --- | --- |

—

Siedlung Schiffshebewerk

| — | Barleber See |
| --- | --- |

—

Barleber See

| — | Industriehafen |
| --- | --- |

—

Industriehafen

22.1.2017

Landeshauptstadt Magdeburg

In der Gemeinde Magdeburg der Ortsteil

| — | Neue Neustadt |
| --- | --- |

—

Neue Neustadt

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Einheitsgemeinde Barleben der Ortsteil

| — | Barleben |
| --- | --- |

—

Barleben

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Einheitsgemeinde Wolmirstedt die Ortsteile

| — | Glindenberg |
| --- | --- |

—

Glindenberg

| — | Rothensee Siedlung |
| --- | --- |

—

Rothensee Siedlung

22.1.2017

Landkreis Börde

In der Gemeinde Loitsche-Heinrichsberg der Ortsteil

| — | Heinrichsberg |
| --- | --- |

—

Heinrichsberg

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Burg die Ortsteile

| — | Stadtgebiet Burg |
| --- | --- |

—

Stadtgebiet Burg

| — | Gütter |
| --- | --- |

—

Gütter

| — | Niegripp |
| --- | --- |

—

Niegripp

| — | Brehm |
| --- | --- |

—

Brehm

| — | Detershagen |
| --- | --- |

—

Detershagen

| — | Reesen |
| --- | --- |

—

Reesen

| — | Schartau |
| --- | --- |

—

Schartau

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möckern die Ortsteile

| — | Stadt Möckern (Randzone) |
| --- | --- |

—

Stadt Möckern (Randzone)

| — | Zeddenick |
| --- | --- |

—

Zeddenick

| — | Stegelitz |
| --- | --- |

—

Stegelitz

| — | Wörmlitz |
| --- | --- |

—

Wörmlitz

| — | Ziepel |
| --- | --- |

—

Ziepel

| — | Büden |
| --- | --- |

—

Büden

| — | Tryppehna |
| --- | --- |

—

Tryppehna

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Gommern die Ortsteile

| — | Nedlitz |
| --- | --- |

—

Nedlitz

| — | Karith |
| --- | --- |

—

Karith

| — | Vehlitz |
| --- | --- |

—

Vehlitz

| — | Pöthen |
| --- | --- |

—

Pöthen

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möser der Ortsteil

| — | Hohenwarthe |
| --- | --- |

—

Hohenwarthe

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Biederitz die Ortsteile

| — | Stadt Biederitz |
| --- | --- |

—

Stadt Biederitz

| — | Woltersdorf |
| --- | --- |

—

Woltersdorf

| — | Königsborn |
| --- | --- |

—

Königsborn

| — | Gerwisch |
| --- | --- |

—

Gerwisch

| — | Gübs |
| --- | --- |

—

Gübs

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Gommern die Ortsteile

| — | Wahlitz |
| --- | --- |

—

Wahlitz

| — | Menz |
| --- | --- |

—

Menz

22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Burg der Ortsteil

| — | Detershagen |
| --- | --- |

—

Detershagen

14.1.2017–22.1.2017

Landkreis Jerichower Land

In der Gemeinde Möser die Ortsteile

| — | Möser Stadt |
| --- | --- |

—

Möser Stadt

| — | Hohenwarthe |
| --- | --- |

—

Hohenwarthe

| — | Schermen |
| --- | --- |

—

Schermen

| — | Pietzpuhl |
| --- | --- |

—

Pietzpuhl

| — | Lostau |
| --- | --- |

—

Lostau

| — | Körbelitz |
| --- | --- |

—

Körbelitz

14.1.2017–22.1.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) die Ortsteile

| — | Arensdorf |
| --- | --- |

—

Arensdorf

| — | Dohndorf |
| --- | --- |

—

Dohndorf

| — | Elsdorf |
| --- | --- |

—

Elsdorf

| — | Gahrendorf |
| --- | --- |

—

Gahrendorf

| — | Hohsdorf |
| --- | --- |

—

Hohsdorf

| — | Löbnitz an der Linde |
| --- | --- |

—

Löbnitz an der Linde

| — | Merzien |
| --- | --- |

—

Merzien

| — | Porst |
| --- | --- |

—

Porst

| — | Wülknitz |
| --- | --- |

—

Wülknitz

| — | Zehringen |
| --- | --- |

—

Zehringen

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Breesen |
| --- | --- |

—

Breesen

| — | Cosa |
| --- | --- |

—

Cosa

| — | Fernsdorf |
| --- | --- |

—

Fernsdorf

| — | Görzig |
| --- | --- |

—

Görzig

| — | Großbadegast |
| --- | --- |

—

Großbadegast

| — | Libehna |
| --- | --- |

—

Libehna

| — | Locherau |
| --- | --- |

—

Locherau

| — | Meilendorf |
| --- | --- |

—

Meilendorf

| — | Pfriemsdorf |
| --- | --- |

—

Pfriemsdorf

| — | Prosigk |
| --- | --- |

—

Prosigk

| — | Reinsdorf |
| --- | --- |

—

Reinsdorf

| — | Repau |
| --- | --- |

—

Repau

| — | Reupzig |
| --- | --- |

—

Reupzig

| — | Ziebigk |
| --- | --- |

—

Ziebigk

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Aken (Elbe) der Ortsteil

| — | Kleinzerbst |
| --- | --- |

—

Kleinzerbst

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Osternienburger Land die Ortsteile

| — | Drosa |
| --- | --- |

—

Drosa

| — | Elsdorf |
| --- | --- |

—

Elsdorf

| — | Elsnigk |
| --- | --- |

—

Elsnigk

| — | Frenz |
| --- | --- |

—

Frenz

| — | Kleinpaschleben |
| --- | --- |

—

Kleinpaschleben

| — | Klietzen |
| --- | --- |

—

Klietzen

| — | Maxdorf |
| --- | --- |

—

Maxdorf

| — | Micheln |
| --- | --- |

—

Micheln

| — | Mölz |
| --- | --- |

—

Mölz

| — | Osternienburg |
| --- | --- |

—

Osternienburg

| — | Pißdorf |
| --- | --- |

—

Pißdorf

| — | Rosefeld |
| --- | --- |

—

Rosefeld

| — | Sibbesdorf |
| --- | --- |

—

Sibbesdorf

| — | Thurau |
| --- | --- |

—

Thurau

| — | Trebbichau |
| --- | --- |

—

Trebbichau

| — | Trinum |
| --- | --- |

—

Trinum

| — | Wulfen |
| --- | --- |

—

Wulfen

| — | Würflau |
| --- | --- |

—

Würflau

| — | Zabitz |
| --- | --- |

—

Zabitz

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Friedrichsdorf |
| --- | --- |

—

Friedrichsdorf

| — | Lausigk |
| --- | --- |

—

Lausigk

| — | Naundorf |
| --- | --- |

—

Naundorf

| — | Scheuder |
| --- | --- |

—

Scheuder

| — | Storkau |
| --- | --- |

—

Storkau

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Köthen (Anhalt) der Ortsteil

| — | Baasdorf |
| --- | --- |

—

Baasdorf

22.2.2017

Landkreis Anhalt-Bitterfeld

In der Gemeinde Südliches Anhalt die Ortsteile

| — | Edderitz |
| --- | --- |

—

Edderitz

| — | Gröbzig |
| --- | --- |

—

Gröbzig

| — | Maasdorf |
| --- | --- |

—

Maasdorf

| — | Piethen |
| --- | --- |

—

Piethen

| — | Pilsenhöhe |
| --- | --- |

—

Pilsenhöhe

| — | Wörbzig |
| --- | --- |

—

Wörbzig

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Bernburg (Saale) die Ortsteile

| — | Biendorf |
| --- | --- |

—

Biendorf

| — | Wohlsdorf mit Crüchern |
| --- | --- |

—

Wohlsdorf mit Crüchern

| — | Poley mit Weddegast |
| --- | --- |

—

Poley mit Weddegast

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Könnern die Ortsteile

| — | Gerlebogk |
| --- | --- |

—

Gerlebogk

| — | Cormigk mit Sixdorf |
| --- | --- |

—

Cormigk mit Sixdorf

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Gemeinde Nienburg (Saale) der Ortsteil

| — | Borgesdorf |
| --- | --- |

—

Borgesdorf

22.2.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Barby (Elbe) die Ortsteile

| — | Gnadau mit Döben |
| --- | --- |

—

Gnadau mit Döben

| — | Tornitz mit Grube Alfred und Werkleitz |
| --- | --- |

—

Tornitz mit Grube Alfred und Werkleitz

| — | Wespen |
| --- | --- |

—

Wespen

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Barby (Elbe) der Ortsteil

| — | Zuchau mit Colno |
| --- | --- |

—

Zuchau mit Colno

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Nienburg (Saale) die Stadt

| — | Nienburg |
| --- | --- |

—

Nienburg

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Nienburg (Saale) die Ortsteile

| — | Altenburg |
| --- | --- |

—

Altenburg

| — | Gerbitz |
| --- | --- |

—

Gerbitz

| — | Grimschleben |
| --- | --- |

—

Grimschleben

| — | Jesar |
| --- | --- |

—

Jesar

| — | Neugattersleben |
| --- | --- |

—

Neugattersleben

| — | Wedlitz und Wispitz |
| --- | --- |

—

Wedlitz und Wispitz

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt die Ortsteile

| — | Atzendorf |
| --- | --- |

—

Atzendorf

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

| — | Förderstedt |
| --- | --- |

—

Förderstedt

| — | Glöthe |
| --- | --- |

—

Glöthe

| — | Hohenerxleben |
| --- | --- |

—

Hohenerxleben

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Üllnitz |
| --- | --- |

—

Üllnitz

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

Einzelne Gebiete in der Einheitsgemeinde Staßfurt:

Die Grenze des Gebietes beginnt im Gewerbegebiet Friedrichshall, weiter bis zum Güterbahnhof, entlang der Gleise (Am Knüppelsberg, Industriestraße, Zollstraße, Förderstedter Straße bis zur Abzweigung) und endet im Gewerbegebiet Atzendorfer Straße

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

Einzelne Gebiete in der Einheitsgemeinde Bernburg (Saale):

Nördlich der B6n – Strenzfeld, Magdeburger Chaussee, Bodestraße und alle Querstraßen zwischen Magdeburger Chaussee und Bodestraße (Zick-Zack-Hausen)

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Bördeland die Ortsteile

| — | Biere |
| --- | --- |

—

Biere

| — | Eggersdorf |
| --- | --- |

—

Eggersdorf

| — | Eickendorf |
| --- | --- |

—

Eickendorf

| — | Großmühlingen |
| --- | --- |

—

Großmühlingen

| — | Kleinmühlingen |
| --- | --- |

—

Kleinmühlingen

| — | Zens |
| --- | --- |

—

Zens

1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Staßfurt der Ortsteil

| — | Brumby |
| --- | --- |

—

Brumby

21.2.2017–1.3.2017

Landkreis Salzlandkreis

In der Einheitsgemeinde Calbe der Ortsteil

| — | Wartenberg |
| --- | --- |

—

Wartenberg

21.2.2017–1.3.2017

NIEDERSACHSEN

Landkreis Oldenburg

Sämtliche Ortsteile der Gemeinde Dötlingen sowie die Mitgliedsgemeinde Prinzhöfte in der Samtgemeinde Harpstedt und im Westen sämtliche Ortsteile der Gemeinde Großenkneten und der Gemeinde Wardenburg

Nicht betroffen sind die Mitgliedsgemeinden Kirchseelte, Dünsen, Beckeln und Colnrade

Die östliche Grenze beginnt an der Stadtgrenze zu Delmenhorst/Annengraben/Groß Ippener

Groß Ippener Heide bis zur A 1, südlich weiter Rtg. Osnabrück bis zum Ortholzer Weg, weiter bis Kl. Ippener

in südlicher Richtung auf die Harpstedter Str. (L 776) mit Übergang zur Delmenhorster Landstr. bis zur Amtsfreiheit im Flecken Harpstedt

L 338 (Ortsdurchfahrt Harpstedt) Rtg. Wildeshausen bis Abbiegung Wohlde

entlang der Straße Wohlde in südlicher Richtung, Appenriede, bis zur K 5, Harjehausen

der K 5 entlang in Fahrtrichtung Hölingen bis Bühren, K 248

K 248 nördliche Richtung bis K 246

K 246 folgend bis zu den Großen Steinen

Bauerschaft Kleinenkneten über Goldenstedter Str. (L 862), Bauerschaft Düngstrup, weiter bis Bauerschaft Holzhausen, Platz Dorfgemeinschaftshaus

westlich bis zur Kreisgrenze/Aue

entlang der Kreisgrenze, Gemeindegrenze Großenkneten, gesamtes Gemeindegebiet Großenkneten sowie Gemeinde Wardenburg

Anschluss in Wardenburg, Rtg. Hatten, K 235, Astruper Str.

nördlich Bahnhofstr./Hatter Weg, K 314, Rtg. Kirchhatten bis Grüner Weg

Grüner Weg, Imhagenweg, Munderloh, nördlich Munderloher Str., Schoolpatt, Tonweg, Heidhuser Weg, Plietenberger Weg, Zur Spillerei

nördlich entlang Ortstr., Sandersfelder Weg, weiter nördlich Am Postweg

südlich Bremer Weg, Bremer Str. bis zur A 28

A 28 Rtg. Bremen bis zur Kreisgrenze Oldenburg/ Stadtgrenze Delmenhorst

24.1.2017

Landkreis Oldenburg

Ausgangspunkt ist im Ortsteil Rhade die Straße Rhader Sand

nördlich in den Bassumer Weg bis zur Abbiegung Hinterm Feld

der Straße folgend bis zur BEB Betriebsstätte

sofort rechts der Straße folgend bis zur Kreuzung Stedinger Weg

weiter auf dem Stedinger Weg, Rtg. Brettorf bis zur Bareler Str.

auf die Bareler Str. nördlich bis zum Welsburger Holz

südlich weiter auf die Straße Zum Welsburger Holz bis Hasen-Ahlers-Weg

Hasen-Ahlers-Weg entlang nördlich Rtg Immer bis zur Kreuzung K 327

Stüher Str., K327, Rtg Klattenhof bis Am Stühe

Am Stühe weiter südlich folgend bis zur Kreuzung Bassumer Weg

Bassumer Weg östlich Rtg. Hengsterholz bis zur Gemeindegrenze

weiter südlich der Gemeindegrenze Dötlingen folgend bis zur Bundesstraße

B 213 folgend Rtg. Wildeshausen bis zur Einmündung Iserloyer Str., Hockensberg

Iserloyer Str. bis zur Kreuzung Aschenstedt / Wildeshauser Str.

nördliche Richtung bis Klosterkamp/Brettorfer Kirchweg

Brettorfer Kirchweg, Klosterkamp, Am Gehege, Neerstedter Str.

nördlich Neerstedter Str. entlang bis Zum Schwarzen Moor

weiter nördlich Zum Schwarzen Moor mit Übergang Oher Kirchweg

über die Kreuzung weiter nördlich Straße Zur Bäke bis Schinkenweg

östlich Schinkenweg bis zur Kirchhatter Str. / L 872

diese nördlich folgend bis zum Ausgangspunkt Rhader Sand, Rtg. Kirchhatten

16.1.2017–24.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis zur Kellerhöher Straße, entlang dieser in nördlicher Richtung bis Bether Tannen, dieser folgend in westlicher Richtung bis Kanalweg, von dort in westlicher Richtung über Am Dorfteich bis Heideweg. Diesem in nördlicher Richtung folgend bis Christkind-chenweg, diesem in westlicher Richtung folgend bis zur B 72. Entlang dieser in nördlicher Rich-tung bis zur Gemeindegrenze Stadt Cloppenburg / Gemeinde Garrel. Dieser in westlicher Richtung folgend bis zur Varrelbuscher Straße, weiter nach Westen bis Im Witten, entlang dieser Straße nach Norden bis zum Wald, weiter in westlicher Richtung bis Hüttekamp, dieser folgend bis Petersfelder Weg, entlang diesem zur Straße Neumühlen und über Neumühler Weg, Kleine Tredde, Augustendorfer Weg bis Wöstenweg, diesem folgend in nordöstlicher Richtung bis Langeberg, diesem entlang und weiter in nordwestlicher Richtung über Dorfstraße in Augustendorf bis Zum Herrensand. Entlang dieser Straße nach Westen bis zur Igelriede, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zum Markhauser Weg, weiter nach Westen bis Am Waldesrand, dann dieser folgend in nördlicher Richtung bis zur Straße Am Horstberg. Entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Thüler Straße. Dieser Straße folgend in nordwestlicher Richtung bis zum Ziegeldamm, dann entlang dieser bis Ziegelmoor, weiter entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Friesoyther Straße, weiter nach Nordosten entlang des Böseler Kanals bis zur Lahe und von dort in südöstlicher Richtung bis zur Overlaher Straße. Dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze, dieser in östlicher und südlicher Richtung folgend bis zum Ausgangspunkt

26.1.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Aufmündung Düffendamm auf die Oldenburger Straße in Nikolausdorf nach Süden, weiter entlang Beverbrucher Damm bis zur Großenknetener Straße, dieser und der Beverbru-cher Straße in westlicher Richtung folgend bis zur Vehne, entlang dieser nach Süden folgend bis zur Tweeler Straße, entlang dieser nach Norden bis zur Tweeler Straße 8, von dort nach Westen entlang Schlichtenmoor, Roslaes Höhe, Allensteiner Straße bis zur Tannenkampstraße, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Beverbrucher Straße, weiter in westlicher Richtung über Varrelbuscher Straße bis zur Straße Auf'm Halskamp, entlang dieser und Wätkamp bis zur Pe-tersfelder Straße. Dieser nach Westen und Norden folgend bis zur Thüler Straße. Weiter über Sandrocken, Zum Richtemoor und Brockenweg bis zur Großen Aue, dieser in nördlicher Rich-tung folgend bis Höhe Glaßdorfer Graben, von dort nach Osten auf die Garreler Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße in Aumühlen, dieser in östlicher Richtung folgend und entlang Moorstraße bis zur Vehne, entlang dieser in südlicher Richtung bis zum Was-serzug von Barken-Tange, diesem in östlicher und südlicher Richtung folgend bis zur Straße Barkentange und von dort in östlicher Richtung über Düffendamm zum Ausgangspunkt

18.1.2017–26.1.2017

Landkreis Northeim

Die Stadt Einbeck mit den Ortschaften Ahlshausen, Bentierode, Billerbeck, Buensen, Dörrigsen, Edemissen, Garlebsen, Greene, Iber, Immensen, Kreiensen, Negenborn, Odagsen, Olxheim, Opperhausen, Osterbruch, Rittierode, Rimmerode, Rotenkirchen, Salzderhelden, Sievershausen, Strodthagen und Volksen.

Die Gemeinde Kalefeld mit den Ortschaften Dögerode, Eboldshausen, Echte, Kalefeld, Oldershausen, Sebexen und Westerhof.

Die Stadt Moringen mit der Ortschaft Lutterbeck.

Die Stadt Northeim mit den Ortschaften Berwartshausen, Brunstein, Denkershausen, Hammenstedt, Hillerse, Höckelheim, Imbshausen, Lagershausen, Langenholtensen, Schnedinghausen und Wiebrechtshausen

27.1.2017

Landkreis Northeim

Ortschaften Edesheim, Hohnstedt, Hollenstedt und Stöckheim der Stadt Northeim sowie die Ortschaften Vogelbeck, Sülbeck und Drüber der Stadt Einbeck.

B3 / Wirtschaftsweg in Höhe „Rosenplänter“, Richtung Vogelsburg – weiter in Richtung Ahlshausen – entlang der südwestlichen Ortslage von Ahlshausen und südlichen Ortslage von Sievershausen – Waldrand Westerberg bis zum ersten Feldweg in Richtung Eboldshausen – Feldweg bis K618 – südwestlicher Ortsrand von Eboldshausen bis zur K403 – K403 in nordöstliche Richtung bis zur Abzweigung des Feldweges Richtung A7- Feldweg folgend in östliche Richtung bis zur Schnittstelle A7- A7 in südliche Richtung folgend bis zur Schnittstelle mit der L572 – L572 in nordöstliche Richtung folgend bis zur Einmündung des „Weißen Budenweges“ – Verlängerung des „Weißen Budenweges“ in östliche Richtung bis zur Schnittstelle mit dem Fluss Leine – Luftlinie in östliche Richtung bis zum südlichen Ortsrand von Hollenstedt – gedachte Linie in östliche Richtung weiter entlang des südlichen bebauten Ortsrandes von Hollenstedt – weiter in östliche Richtung entlang des Wirtschaftsweges bis zum Teich im Verlauf des Baches „Bölle“- gedachte Linie entlang des östlichen Randes der Domäne Wetze – weiter über den Hundeberg bis zur K506 – am östlichen Ortsrand von Buensen bis zur Einmündung der Straße „Am Plackmorgen“ – der Straße „Am Plackmorgen“ in nördliche Richtung folgend bis zur Einmündung in die K505 – K505 in nordöstliche Richtung bis zum Ortsrand von Sülbeck folgend – westlich des bebauten Gebietes von Sülbeck bis zum Schnittpunkt L572 / „Deichstraße“- gedachte Linie in nordöstliche Richtung durch das Hochwasserrückhaltebecken bis zur B3 / Weg zum „Rosenplänter“ (Ausgangspunkt)

19.1.2017–27.1.2017

Landkreis Oldenburg

Großenkneten, Wardenburg, Hatten, Hude (soweit nicht bereits Sperrgebiet), Ganderkesee, Dötlingen (soweit nicht bereits Sperrgebiet) und in der Samtgemeinde Harpstedt die Mitgliedsgemeinde Prinzhöfte.

Im südlichen Teil des Landkreises in der Stadt Wildeshausen und der Samtgemeinde Harpstedt nimmt das Beobachtungsgebiet nachfolgenden Verlauf. Dieser Verlauf bildet die Grenze des Beobachtungsgebietes und teilt somit das Stadt- bzw. Gemeindegebiet. Außerhalb dieses Verlaufes in Wildeshausen und Harpstedt in südlicher Richtung befindet sich derzeit kein Beobachtungsgebiet.

Die östliche Grenze beginnt an der Stadt-/Kreisgrenze zu Delmenhorst in der Mitgliedsgemeinde Groß Ippener

Groß Ippener Heide bis zur A 1, südlich weiter Rtg. Osnabrück bis zum Ortholzer Weg, weiter bis Kl. Ippener

in südlicher Richtung auf die L 776 mit Übergang auf die Delmenhorster Landstr. bis zur Amtsfreiheit im Flecken Harpstedt

L 338 (Ortsdurchfahrt Harpstedt) Rtg. Wildeshausen bis Abbiegung Wohlde

entlang der Straße Wohlde weiter in südlicher Richtung, Appenriede, bis zur K 5, Harjehausen

der K 5 folgend in Fahrtrichtung Hölingen bis Bühren, K 248

K 248 nördlich weiter bis zur K 246

K 246 folgenden bis zu den Großen Steinen

Bauerschaft Kleinenkneten über Goldenstedter Str. (L 882) zur Bauerschaft Düngstrup (Ortsdurchfahrt), weiter bis Bauerschaft Holzhausen, Dorfgemeinschaftsplatz

westlich bis zur Kreisgrenze/Aue

entlang der Kreisgrenze bis hin zur Stadt-/Kreisgrenze zu Delmenhorst in Gr. Ippener

Nicht betroffen vom Beobachtungsgebiet sind in der Samtgemeinde Harpstedt die Mitgliedsgemeinden Kirchseelte, Dünsen, Beckeln und Colnrade

2.2.2017

Landkreis Oldenburg

| — | Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee |
| --- | --- |

—

Ausgangspunkt im Osten ist die Kreisgrenze Oldenburg zur Wesermarsch am Stedinger Kanal und die Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee

| — | Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hude/Ganderkesee südlich bis zur L 867 folgen

| — | L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224 |
| --- | --- |

—

L 867 Richtung Hude bis Kreuzung K 224

| — | der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt |
| --- | --- |

—

der K 224 südlich entlang bis Kreuzung K 226 in Vielstedt

| — | K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten |
| --- | --- |

—

K 226 (Vielstedter Straße) südlich über L 888 durch Steinkimmen zur Gemeindegrenze zu Hatten

| — | Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Hatten/Ganderkesee südlich folgen bis zur Gemeindegrenze Dötlingen

| — | Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen |
| --- | --- |

—

Gemeindegrenze Dötlingen/Hatten westlich über Gemeindegrenze Großenkneten/Hatten bis zur L 871 folgen

| — | L 871 bis Huntloser Kreisel |
| --- | --- |

—

L 871 bis Huntloser Kreisel

| — | ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage |
| --- | --- |

—

ab Huntlosen Kreisel K 337 folgen bis Kreuzung L 870 (Sager Straße) in Hengstlage

| — | L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße |
| --- | --- |

—

L 870 nördlich bis Abbiegung Eichenstraße

| — | Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847 |
| --- | --- |

—

Eichenstraße / Friedensweg bis Ende der Straße; ab dort der Korrbäke flussabwärts folgen bis zur L 847

| — | L 847 bis Abzweigung Fladderstraße |
| --- | --- |

—

L 847 bis Abzweigung Fladderstraße

| — | Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg |
| --- | --- |

—

Fladderstraße/ Zum Fladder / Am Schlatt / Rheinstraße bis Kreisel in Wardenburg

| — | ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29 |
| --- | --- |

—

ab Kreisel die K 235 (Astruper Straße) bis Autobahn A 29

| — | A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug |
| --- | --- |

—

A 29 nördlich folgen bis Abfahrt Sandkrug

| — | ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg |
| --- | --- |

—

ab dort K 346 bis Bahnhof Sandkrug; ab Bahnhof Sandkrug K 314 Richtung Kirchhatten bis Abzweigung Sandweg

| — | Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting |
| --- | --- |

—

Sandweg folgen bis Dorfstraße in Hatterwüsting

| — | ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872) |
| --- | --- |

—

ab Dorfstraße zur Hatter Landstraße (L 872)

| — | L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen |
| --- | --- |

—

L 872 Richtung Stadt Oldenburg bis Wulfsweg folgen

| — | Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal |
| --- | --- |

—

Wulfsweg über Ossendamm zum Hemmelsbäker Kanal

| — | Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg |
| --- | --- |

—

Hemmelsbäker Kanal flussabwärts bis Milchweg

| — | Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße) |
| --- | --- |

—

Milchweg über Im Tiefengrund zur Kreuzung L 871 (Dorfstraße)

| — | L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße |
| --- | --- |

—

L 871 durch Altmoorhausen über die L 868 in Linteler Straße

| — | Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel |
| --- | --- |

—

Linteler Straße bis Abzweigung Schnitthilgenloh in Lintel

| — | Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke |
| --- | --- |

—

Schnitthilgenloh über Dammannweg zur Linteler Bäke

| — | von Linteler Bäke zum Geestrandgraben |
| --- | --- |

—

von Linteler Bäke zum Geestrandgraben

| — | Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch |
| --- | --- |

—

Geestrandgraben flussabwärts bis zur Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch

| — | Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal |
| --- | --- |

—

Kreisgrenze Oldenburg/Wesermarsch östlich folgen bis Ausgangspunkt am Stedinger Kanal

24.1.2017–2.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis Mittelweg, entlang diesem in nördlicher Richtung bis Erlenweg in Kellerhöhe, entlang diesem in westlicher Richtung und weiter über Friedhofstraße und Wellensdamm und am nördlichen Waldrand Bether Fuhrenkamp bis zum Garreler Weg in Staatsforsten, entlang diesem und entlang Werner-Baumbach-Straße bis zum Flugplatzweg, entlang diesem in westlicher Richtung bis Wittenhöher Straße, entlang dieser nach Norden bis Straße Anhöhe, dieser und der Efkenhöhe in westlicher Richtung folgend bis Hoher Weg, diesem in nördlicher Richtung folgend bis Lindenallee in Falkenberg, dieser in westlicher und nördlicher Richtung folgend bis Petersfelder Straße, entlang dieser nach Norden bis zum Peterswald, entlang des südlichen Waldrandes des Peterswaldes in westlicher Richtung bis zur Gemeindegrenze, dieser in nordöstlicher und nördlicher Richtung folgend bis Garreler Weg, diesem in westlicher Richtung folgend bis Glaßdorfer Straße, entlang dieser und Thüler Straße weiter nach Norden bis Südkamper Ring in Bösel, diesem in nordwestlicher Richtung folgend bis Flachsweg, dann diesem und Flethstraße in nordöstlicher Richtung folgend bis Flethweg, diesem in südöstlicher Richtung folgend bis Straße Am Pool, dieser in nördlicher Richtung folgend bis Kronsberger Straße, dieser in östlicher Richtung folgend bis Overlaher Straße, weiter in nördlicher Richtung bis Koppelweg, diesem in östlicher Richtung folgend bis zur Straße Im Wiesengrund, dieser in nordöstlicher Richtung folgend bis zur Straße An der Lahe, dieser in nordwestlicher Richtung folgend bis Neuendamm, weiter in nordöstlicher Richtung bis zur Straße Am Vehnemoor, entlang dieser nach Nordosten bis zur Overlaher Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser in östlicher und südlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt an der Lethe

1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze mit dem Landkreis Oldenburg in westlicher Richtung entlang Großenknetener Straße und Beverbrucher Straße bis zur Vehne, entlang dieser in nordwestlicher und nördlicher Richtung bis Peterstraße in Petersdorf, entlang dieser in nördlicher Richtung und entlang Am Streek bis zur Moorstraße, entlang dieser in östlicher Richtung bis zur Vehne, entlang dieser in nördlicher Richtung bis zur Hauptstraße, entlang dieser in nordöstlicher Richtung bis zur Kreisgrenze, dieser in südlicher Richtung folgend bis Ausgangspunkt an der Großenknetener Straße

24.1.2017–1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Lethe entlang der Autobahn A 29 bis zur Autobahnauffahrt Ahlhorn, von dort entlang der B 213 in westlicher Richtung bis Höhe Schlackenweg, entlang des westlichen Waldrandes des Baumwegs nach Norden bis Straße Am Schützenplatz, entlang dieser in westlicher Richtung über Erlenweg in Kellerhöhe und weiter über Friedhofstraße und Wellensdamm und am nördlichen Waldrand Bether Fuhrenkamp bis zum Garreler Weg in Staatsforsten, entlang diesem und entlang Werner-Baumbach-Straße bis zum Flugplatzweg, entlang diesem in westlicher Richtung bis Wittenhöher Straße, entlang dieser nach Norden bis Straße Moorriehen, dieser in westlicher Richtung folgend bis Garreler Straße, dieser in nördlicher Richtung folgend bis Efkenhöhe, entlang dieser nach Westen bis Hoher Weg, entlang diesem nach Süden bis Friesoyther Straße. Dieser und der Thüler Straße in nordwestlicher Richtung folgend bis Thülsfelder Straße, von dort bis zur Soeste und dieser nach Norden folgend bis Straße Über dem Worberg. Dieser nach Norden folgend und weiter über Im Paarberger Wald bis zur Thüler Straße. Weiter über Tegeler Tange nach Nordosten bis Querdamm, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Ziegeldamm, diesem nach Nordosten folgend über Im Meeschenmoor bis Ziegelmoor und weiter nach Norden bis zur Friesoyther Straße in Bösel-Westerloh. Dieser in nordwestlicher Richtung folgend bis zur Gemeindegrenze und dieser in nordöstlicher Richtung folgend bis zur Kanalstraße in Vehnemoor. Weiter entlang der Kreisgrenze nach Osten und Süden bis zum Ausgangspunkt an der Lethe

1.2.2017

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreisgrenze an der Lethe entlang Mühlenweg bis zum Beverbrucher Damm, weiter Richtung Süden bis zur Hochspannungsleitung Höhe Beverbrucher Damm 15a, der Hochspannungsleitung nach Westen folgend bis Südstraße, entlang dieser in südlicher Richtung bis Schuldamm, diesem in westlicher Richtung folgend bis Weißdornweg, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis Letherfeldstraße, entlang dieser nach Westen und weiter in nordwestlicher Richtung über Hinterm Forde, Lindenweg, Grüner Weg bis zur Hauptstraße in Petersdorf. Dieser in östlicher Richtung folgend bis zur Baumstraße, dieser nach Norden folgend bis zum Oldenburger Weg. Entlang diesem in östlicher Richtung bis Hülsberger Straße, von dort ca. 230 m nach Norden, dann in nordöstlicher Richtung parallel zur Kartz-von-Kameke-Allee über Kartzfehner Weg bis zum Feldweg, der von der Hauptstraße 75 kommend in nordwestlicher Richtung verläuft. Diesem Weg ca. 430 m weiter nach Nordwesten folgend bis zum Graben/Wasserzug. Diesem in nordöstlicher Richtung folgend bis zum Lutzweg. Diesem in südöstlicher Richtung folgend bis zur Hauptstraße und dieser in nördöstlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze und entlang dieser nach Süden zum Ausgangspunkt am Mühlenweg

24.1.2017–1.2.2017

NORDRHEIN-WESTFALEN

Landkreis Soest

B 55 in Höhe der Glenne (Kreisgrenze) in östlicher Richtung folgend bis Geseker Bach, Geseker Bach in westlicher Richtung bis Störmeder Bach, Störmeder Bach 185 m in südliche Richtung, Störmeder Bach 880 m in westlicher Richtung in Höhe des Feldwegs bis zum Brandenbaumer Weg, Brandenbaumer Weg in südlicher Richtung bis Corveyer Straße, Corveyer Straße bis Mönninghauser Straße, Mönninghauser Straße bis Am Lämmerbach, Am Lämmerbach bis Schambrede, Schambrede in nördlicher Richtung bis zur Lippe, der Lippe in westlicher Richtung folgend bis Brücke über In den Amtswiesen, In den Amtswiesen in nördlicher Richtung bis Lippestraße, Lippestraße in südwestlicher Richtung bis zur B 55, B 55 in nördlicher Richtung bis Kreisgrenze Gütersloh

10.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Norden:
  Schloß Holte-Stukenbrock: Grenzverlauf zur Stadt Bielefeld Alte Paderborner Landstraße/Ebbinghausweg; östliche Richtung Sender Straße/Landerdamm bis Kreisverkehr; südliche Richtung Dechant-Brill-Straße, östliche Richtung auf Holter Straße, südliche Richtung auf Kaunitzer Straße; süd-/östliche Richtung Alte Poststraße bis Rieger Straße/Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden:

Schloß Holte-Stukenbrock: Grenzverlauf zur Stadt Bielefeld Alte Paderborner Landstraße/Ebbinghausweg; östliche Richtung Sender Straße/Landerdamm bis Kreisverkehr; südliche Richtung Dechant-Brill-Straße, östliche Richtung auf Holter Straße, südliche Richtung auf Kaunitzer Straße; süd-/östliche Richtung Alte Poststraße bis Rieger Straße/Kreisgrenze

| | Im Osten:
  Kreisgrenze zu Paderborn |
| --- | --- |

Im Osten:

Kreisgrenze zu Paderborn

| | Im Süden:
  Rietberg-Mastholte, Kreisgrenze westliche Richtung Haselhorststraße; nördliche Richtung Rietberger Straße, nord-/westliche Richtung Fährenkamp, westliche Richtung An der Graft; nördliche Richtung Langenberger Straße, nördliche Richtung Graswinkel, nördliche Richtung Bokeler Straße, westliche Richtung Batenhorster Straße bis Bokel-Mastholter Hauptkanal; nördliche Richtung Röckinghausen/Ems bis B 55 Rheda-Wiedenbrück |
| --- | --- |

Im Süden:

Rietberg-Mastholte, Kreisgrenze westliche Richtung Haselhorststraße; nördliche Richtung Rietberger Straße, nord-/westliche Richtung Fährenkamp, westliche Richtung An der Graft; nördliche Richtung Langenberger Straße, nördliche Richtung Graswinkel, nördliche Richtung Bokeler Straße, westliche Richtung Batenhorster Straße bis Bokel-Mastholter Hauptkanal; nördliche Richtung Röckinghausen/Ems bis B 55 Rheda-Wiedenbrück

| | Im Westen:
  Rheda-Wiedenbrück östliche Richtung Rietberger Straße/B64; nord-/östliche Richtung Am Postdamm, nördliche Richtung Kapellenstraße, östliche Richtung Varenseller Straße, nord-/östliche Richtung Brockstraße bis Gütersloh nördliche Richtung Brockweg; nord-/östliche Richtung Stadtring Kattenstroth /Stadtring Sundern; über Verler Straße östliche Richtung Sundernstraße; nördliche Richtung Spexarder Straße; nord-/östliche Richtung Avenwedder Straße über Isselhorster Straße; östliche Richtung Luise-Hensel-Straße; nördliche Richtung Paderborner Straße; östliche Richtung Überlandleitung/Im Brock bis Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Westen:

Rheda-Wiedenbrück östliche Richtung Rietberger Straße/B64; nord-/östliche Richtung Am Postdamm, nördliche Richtung Kapellenstraße, östliche Richtung Varenseller Straße, nord-/östliche Richtung Brockstraße bis Gütersloh nördliche Richtung Brockweg; nord-/östliche Richtung Stadtring Kattenstroth /Stadtring Sundern; über Verler Straße östliche Richtung Sundernstraße; nördliche Richtung Spexarder Straße; nord-/östliche Richtung Avenwedder Straße über Isselhorster Straße; östliche Richtung Luise-Hensel-Straße; nördliche Richtung Paderborner Straße; östliche Richtung Überlandleitung/Im Brock bis Kreisgrenze

20.1.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Norden:
  Verl: Kreuzung Schillingweg/Reckerdamm; östliche Richtung Frickenweg bis Österwieher Straße südliche Richtung Bornholter Straße; nord-/östliche Richtung bis Marienstraße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verl: Kreuzung Schillingweg/Reckerdamm; östliche Richtung Frickenweg bis Österwieher Straße südliche Richtung Bornholter Straße; nord-/östliche Richtung bis Marienstraße

| | Im Osten:
  Marienstraße süd-/östliche Richtung bis Verl/Kaunitz Alter Postweg, westliche Richtung auf Fürstenstraße, südliche Richtung auf Delbrücker Straße bis Kreisgrenze und entlang der Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Osten:

Marienstraße süd-/östliche Richtung bis Verl/Kaunitz Alter Postweg, westliche Richtung auf Fürstenstraße, südliche Richtung auf Delbrücker Straße bis Kreisgrenze und entlang der Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Rietberg/Westerwiehe: Kreisgrenze Entenweg nord-/östliche Richtung Im Thüle, nördliche Richtung Im Plumpe |
| --- | --- |

Im Süden:

Rietberg/Westerwiehe: Kreisgrenze Entenweg nord-/östliche Richtung Im Thüle, nördliche Richtung Im Plumpe

| | Im Westen:
  Im Plumpe nördliche Richtung Westerwieher Straße, westliche Richtung Zum Sporkfeld, nördliche Richtung Neuenkirchener Straße, nord-/westliche Richtung Lange Straße, nördliche Richtung Langer Schemm bis auf Reckerdamm |
| --- | --- |

Im Westen:

Im Plumpe nördliche Richtung Westerwieher Straße, westliche Richtung Zum Sporkfeld, nördliche Richtung Neuenkirchener Straße, nord-/westliche Richtung Lange Straße, nördliche Richtung Langer Schemm bis auf Reckerdamm

11.1.2017–20.1.2017

Landkreis Gütersloh

| | Langenberg-Benteler:
  B 55 an Kreisgrenze Gütersloh/Soest; B 55 nördlich bis Abzweigung Fichtenweg; Fichtenweg nördlich folgen bis Lüningheide; Lüningheide in nördlicher Richtung bis auf Poststraße; Poststraße in östlicher Richtung bis Kampstraße; Kampstraße in nördlicher Richtung bis auf Liesborner Straße; Liesborner Straße in nordöstlicher Richtung bis Einmündung Kolpingstraße; Kolpingstraße nordwestlich bis Einmündung Gerhard-Hauptmann-Straße; Gerhard-Hauptmann-Straße folgen bis auf Stukendamm; Stukendamm in westlicher Richtung bis auf Schulgraben; Schulgraben in nördlicher Richtung bis auf Landgraben; Landgraben in nordwestlicher Richtung bis Bergstraße; Bergstraße nördlich bis Einmündung Allerbecker Weg; Allerbecker Weg bis Einmündung Klutenbrinkstraße; Klutenbrinkstraße in nördlicher Richtung bis Einmündung Bredenstraße, hier wird Klutenbrinkstraße zur Schulstraße; ab Einmündung in Kirchplatz in nördliche Richtung bis Einmündung Hauptstraße; Hauptstraße in westlicher Richtung bis Einmündung Mühlenstraße; Mühlenstraße nördliche Richtung bis Einmündung Westfeldstraße; von dort in östlicher Richtung bis auf die B 55; B 55 in nördlicher Richtung, wird dann zur B 61. |
| --- | --- |

Langenberg-Benteler:

B 55 an Kreisgrenze Gütersloh/Soest; B 55 nördlich bis Abzweigung Fichtenweg; Fichtenweg nördlich folgen bis Lüningheide; Lüningheide in nördlicher Richtung bis auf Poststraße; Poststraße in östlicher Richtung bis Kampstraße; Kampstraße in nördlicher Richtung bis auf Liesborner Straße; Liesborner Straße in nordöstlicher Richtung bis Einmündung Kolpingstraße; Kolpingstraße nordwestlich bis Einmündung Gerhard-Hauptmann-Straße; Gerhard-Hauptmann-Straße folgen bis auf Stukendamm; Stukendamm in westlicher Richtung bis auf Schulgraben; Schulgraben in nördlicher Richtung bis auf Landgraben; Landgraben in nordwestlicher Richtung bis Bergstraße; Bergstraße nördlich bis Einmündung Allerbecker Weg; Allerbecker Weg bis Einmündung Klutenbrinkstraße; Klutenbrinkstraße in nördlicher Richtung bis Einmündung Bredenstraße, hier wird Klutenbrinkstraße zur Schulstraße; ab Einmündung in Kirchplatz in nördliche Richtung bis Einmündung Hauptstraße; Hauptstraße in westlicher Richtung bis Einmündung Mühlenstraße; Mühlenstraße nördliche Richtung bis Einmündung Westfeldstraße; von dort in östlicher Richtung bis auf die B 55; B 55 in nördlicher Richtung, wird dann zur B 61.

| | Rheda-Wiedenbrück:
  B 61 Abfahrt Wiedenbrück; Rietberger Straße bis Abzweigung Dechant-Hense-Straße; Dechant-Hense-Straße in östlicher Richtung bis auf Patersweg; Patersweg in nördlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße in östlicher Richtung bis zur Einmündung des Feldweges; diesen in nordöstlicher Richtung bis auf Kapellenstraße; Kappellenstraße in nördlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; diese in östlicher Richtung bis Einmündung Plümersweg; Plümersweg in nördlicher Richtung; bei Kreuzung in östlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße. |
| --- | --- |

Rheda-Wiedenbrück:

B 61 Abfahrt Wiedenbrück; Rietberger Straße bis Abzweigung Dechant-Hense-Straße; Dechant-Hense-Straße in östlicher Richtung bis auf Patersweg; Patersweg in nördlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße in östlicher Richtung bis zur Einmündung des Feldweges; diesen in nordöstlicher Richtung bis auf Kapellenstraße; Kappellenstraße in nördlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; diese in östlicher Richtung bis Einmündung Plümersweg; Plümersweg in nördlicher Richtung; bei Kreuzung in östlicher Richtung bis auf Neuenkirchener Straße.

| | Verl:
  Neuenkirchener Straße südöstlich bis Ölbach; Ölbach in nördlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Klosterweg; Klosterweg wird zur Wortstraße; weiter süd-/südöstliche Richtung; hinter Schulte-Lindhorst in Feldweg in östlicher Richtung bis auf Spexardweg; diesen in südöstlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; Varenseller Straße nördliche Richtung bis Einmündung Westfalenweg; Westfalenweg in östliche Richtung bis zur Einmündung Chromstraße; Chromstraße in südöstliche Richtung bis Firmengelände Frankenfeld Service; weiter in östliche Richtung bis auf Eiserstraße; auf Eiserstraße südlich bis zur Abzweigung auf ein in östlicher Richtung abgehender Feldweg, dieser endet auf Im Vien; dort weiter südlich bis zur nach Osten abzweigenden Hofzufahrt/Feldweg bis auf Timmerheide; Timmerheide nördlich bis Einmündung Strothweg; Strothweg östlich bis Einmündung Teiwesweg; Teiwesweg südlich bis auf Österwieher Straße; Österwieher Straße südlich bzw. südöstlich bis zur Kreuzung Bastergraben; Bastergraben in östlicher Richtung bis zur Einmündung auf dem Lönsweg; Lönsweg in südlicher Richtung bis zur Einmündung Bornholter Straße; Bornholter Straße in östlicher Richtung zur Lindenstraße; auf Bornholter Straße östliche Richtung bis Abzweigung Nachtigallenweg; von dort den in südöstlicher Richtung verlaufenden Verbindungsweg zur Marienstraße; Marienstraße in südlicher Richtung folgen bis zur Abzweigung Alter Postweg; Alter Postweg südöstlich bis zur Einmündung Fürstenstraße; Fürstenstraße in westlicher Richtung-wird zur Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße folgend bis zum südlicher Richtung abgehenden landwirtschaftlichen Verbindungsweg zum Hellweg; Hellweg in östlicher Richtung folgend bis Abzweigung des Landweges; Hellweg in östlicher Richtung befindlichen Baumreihe folgend; am Ende der Baumreihe südlich dem Wirtschaftsweg bis zur Einmündung Delbrücker Straße folgen; Delbrücker Straße südlich bis zur Kreisgrenze. |
| --- | --- |

Verl:

Neuenkirchener Straße südöstlich bis Ölbach; Ölbach in nördlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Klosterweg; Klosterweg wird zur Wortstraße; weiter süd-/südöstliche Richtung; hinter Schulte-Lindhorst in Feldweg in östlicher Richtung bis auf Spexardweg; diesen in südöstlicher Richtung bis zur Einmündung in Varenseller Straße; Varenseller Straße nördliche Richtung bis Einmündung Westfalenweg; Westfalenweg in östliche Richtung bis zur Einmündung Chromstraße; Chromstraße in südöstliche Richtung bis Firmengelände Frankenfeld Service; weiter in östliche Richtung bis auf Eiserstraße; auf Eiserstraße südlich bis zur Abzweigung auf ein in östlicher Richtung abgehender Feldweg, dieser endet auf Im Vien; dort weiter südlich bis zur nach Osten abzweigenden Hofzufahrt/Feldweg bis auf Timmerheide; Timmerheide nördlich bis Einmündung Strothweg; Strothweg östlich bis Einmündung Teiwesweg; Teiwesweg südlich bis auf Österwieher Straße; Österwieher Straße südlich bzw. südöstlich bis zur Kreuzung Bastergraben; Bastergraben in östlicher Richtung bis zur Einmündung auf dem Lönsweg; Lönsweg in südlicher Richtung bis zur Einmündung Bornholter Straße; Bornholter Straße in östlicher Richtung zur Lindenstraße; auf Bornholter Straße östliche Richtung bis Abzweigung Nachtigallenweg; von dort den in südöstlicher Richtung verlaufenden Verbindungsweg zur Marienstraße; Marienstraße in südlicher Richtung folgen bis zur Abzweigung Alter Postweg; Alter Postweg südöstlich bis zur Einmündung Fürstenstraße; Fürstenstraße in westlicher Richtung-wird zur Neuenkirchener Straße; Neuenkirchener Straße folgend bis zum südlicher Richtung abgehenden landwirtschaftlichen Verbindungsweg zum Hellweg; Hellweg in östlicher Richtung folgend bis Abzweigung des Landweges; Hellweg in östlicher Richtung befindlichen Baumreihe folgend; am Ende der Baumreihe südlich dem Wirtschaftsweg bis zur Einmündung Delbrücker Straße folgen; Delbrücker Straße südlich bis zur Kreisgrenze.

11.2.2017

Landkreis Gütersloh

| | Im Westen:
  Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße |
| --- | --- |

Im Westen:

Ab Kreuzung Kreisgrenze mit Haselhorststraße dieser Straße folgend bis zur Abzweigung Eichenallee, Eichenallee in nordöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit Feldkamp, Feldkamp in nordöstlicher Richtung bis auf Feldkampstraße, Feldkampstraße in nordöstlicher Richtung bis auf Rietberger Straße, Rietberger Straße in nördliche Richtung – wird dann zur Mastholter Straße, Mastholter Straße weiter über B 64 bis Höhe Industriestraße

| | Im Norden und Osten:
  Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze |
| --- | --- |

Im Norden und Osten:

Nach Osten Industriestraße, dieser weiter folgend bis auf Delbrücker Straße, Delbrücker Straße in nördlicher Richtung bis zur Abzweigung Torfweg, Torfweg in nordöstlicher Richtung bis zur Abzweigung An den Teichwiesen, An den Teichwiesen in südöstlicher Richtung bis zur Kreuzung mit dem Markgraben, diesem in nordöstlicher Richtung folgen bis auf Markenstraße, Markenstraße in nördliche Richtung bis zur Abzweigung In den Marken, In den Marken in östliche Richtung folgen bis zum die Straße kreuzenden Graben, diesem in östlicher Richtung folgen bis zu Im Plumpe, Im Plumpe weiter in südöstliche Richtung bis zu dem die Straße kreuzenden Graben, diesem folgen in nordöstlicher Richtung bis auf die Straße Im Thüle, Im Thüle weiter in südliche Richtung bis zur Abzweigung Im Wiesengrund, Im Wiesengrund in östliche Richtung bis zur Abzweigung Westerloher Straße, Westerloher Straße in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze

| | Im Süden:
  Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn |
| --- | --- |

Im Süden:

Verlauf der Kreisgrenze zwischen Gütersloh und Paderborn

3.2.2017–11.2.2017

Landkreis Wesel

| | Im Osten und Süden:
  Hamminkeln: „Brunnenfeld“ in Hamminkeln- Lankern ab Kreisgrenze zum Kreis Borken nach Süden bis „Liederner Straße“; „Liederner Straße“ nach Südwesten und Süden bis „Loikumer Straße“; „Loikumer Straße“ nach Westen bis zur Isselbrücke; Verlauf der Issel nach Süden bis zur Isselbrücke an der „Hauptstraße“ in Hamminkeln- Ringenberg; „Hauptstraße“ und im weiteren Verlauf „Weststraße“ bis zur „Mehrhooger Straße“; „Mehrhooger Straße“ nach Osten bis „Roßmühle“; „Roßmühle“ und im weiteren Verlauf „Diersfordter Straße“ nach Süden bis zur L 480; dem Verlauf der L 480 nach Südwesten folgend (in Hamminkeln: „Diersfordter Straße“, in Wesel: „Bislicher Wald“, „Mühlenfeldstraße“, „Dorfstraße“, „Auf der Laak“) bis zum rechtsrheinischen Anleger der Rheinfähre Bislich- Xanten; Xanten: linksrheinischer Anlieger der Rheinfähre Bislich- Xanten; „Gelderner Straße“ bis zur B 57; B 57 nach Nordwesten bis zur Kreuzung mit der „Willicher Straße“; „Willicher Straße“ nach Südwesten bis „Düsterfeld“; „Düsterfeld“ bis „Dongweg“; „Dongweg“ bis zur „Labbecker Straße“; nach Westen entlang der Kreisgrenze an der „Labbecker Straße“ und im weiteren Verlauf dem Staatsforst Xanten bis zum „Korte- Veens- Weg“. |
| --- | --- |

Im Osten und Süden:

Hamminkeln: „Brunnenfeld“ in Hamminkeln- Lankern ab Kreisgrenze zum Kreis Borken nach Süden bis „Liederner Straße“; „Liederner Straße“ nach Südwesten und Süden bis „Loikumer Straße“; „Loikumer Straße“ nach Westen bis zur Isselbrücke; Verlauf der Issel nach Süden bis zur Isselbrücke an der „Hauptstraße“ in Hamminkeln- Ringenberg; „Hauptstraße“ und im weiteren Verlauf „Weststraße“ bis zur „Mehrhooger Straße“; „Mehrhooger Straße“ nach Osten bis „Roßmühle“; „Roßmühle“ und im weiteren Verlauf „Diersfordter Straße“ nach Süden bis zur L 480; dem Verlauf der L 480 nach Südwesten folgend (in Hamminkeln: „Diersfordter Straße“, in Wesel: „Bislicher Wald“, „Mühlenfeldstraße“, „Dorfstraße“, „Auf der Laak“) bis zum rechtsrheinischen Anleger der Rheinfähre Bislich- Xanten; Xanten: linksrheinischer Anlieger der Rheinfähre Bislich- Xanten; „Gelderner Straße“ bis zur B 57; B 57 nach Nordwesten bis zur Kreuzung mit der „Willicher Straße“; „Willicher Straße“ nach Südwesten bis „Düsterfeld“; „Düsterfeld“ bis „Dongweg“; „Dongweg“ bis zur „Labbecker Straße“; nach Westen entlang der Kreisgrenze an der „Labbecker Straße“ und im weiteren Verlauf dem Staatsforst Xanten bis zum „Korte- Veens- Weg“.

| | Im Westen und Nordwesten:
  Das Beobachtungsgebiet des Kreises Wesel grenzt an die entsprechenden Gebiete in den Kreisen Kleve und Borken an |
| --- | --- |

Im Westen und Nordwesten:

Das Beobachtungsgebiet des Kreises Wesel grenzt an die entsprechenden Gebiete in den Kreisen Kleve und Borken an

27.1.2017

Landkreis Wesel

Kreisgrenze Borken/Wesel – Beltingshof/Boskamp – südlich bis Finkenberg – dort Finkenberg östlich bis Krechtinger Str. – dieser südwestlich bis Kreu-zung Zum Venn – diesem erst östlich und dann südlich folgen bis Klausen-hofstr. – dieser südlich bis Am Reitplatz folgen – diesen südwestlich bis Bookermannsweg folgen – diesen südwestlich bis Borkener Str. – südlich bis Kreuzung Richtung Wellerberg – Wellerberg westlich bis Van-de-Wall-Str. – dieser südlich folgen – Uhlenberg passieren – weiter Van-de-Wall-Str. südlich folgen bis Telderhuk – diesem südwestlich folgen – Hamminkelner Str. kreuzen – Telderhuk weiter südwestlich folgen – bis Kreuzung Stiftshöfe – Stiftshöfe südlich bis Kreuzung Am Wispelt – Am Wispelt westlich bis Vierwinden – Vierwinden südwestlich folgen bis Eisenbahn – Eisenbahn südlich bis Bahnübergang folgen – hinter dem BÜ nordwestlich auf den Wimmershof – übergehend in Resedastr. – bis Ecke Hamminkelner Landstr. – bis Bocholter Str. = B 473 – südlich bis Reeser Landstr. = B 8 – südlich bis Kreuzung B 58 – B 58 westlich über Rheinbrücke bis Abzweig Xanten – dort westlich abbiegen bis Kreuzung B 57 – nordwestlich auf B 57 = Rheinberger Str. abbiegen – bis Kreuzung Augustinerring – diesem südwestlich bis Trajahnerring – dort nördlich Urselerstr. Folgen bis Abzweig Wittlicher Str. – nördlich bis Kreuzung Willichsche Ley – Willichsche Ley westlich folgen – übergehend in Bollendonkse Ley – bis Labbecker Str. – dieser an Hochwald und Kreisgrenze Wesel/Kleve nordwestlich folgen bis Uedemer Str.

10.2.2017

Landkreis Wesel

Wittenhorster Weg südöstlich bis Am Wasserwerk folgen – bis Schledenhorster Str. nordöstlich folgen – bis Gewässer Klefsche Landwehr – diesem südlich folgen – bis Heideweg – diesem südwestlich bis Schledenhorster Str. folgen – Richtung Heckenweg/Merrhooger Str. südöstlich bis Bahnhofstr. Folgen – westlich bis Kreuzung Wittenhorster Weg/Grenzweg folgen – Grenzweg südlich Richtung Bahnlinie folgen – Bahnlinie queren – bis Stallmannsweg folgen – bis Bergerfurther Str. – westlich folgen – übergehend in Bislicher Wald – bis B 8 – B 8 queren – Bergen östlich bis Kreuzung mit Gewässer Bislicher Meer folgen – Bislicher Meer folgen bis Kreisgrenze Wesel/Kleve

2.2.2017–10.2.2017

Landkreis Borken

Kreis- / Landesgrenze Isselburg einschließlich Ortsteil Anholt weiter in östlicher Richtung zum Ortsteil Suderwick bis zur Straße Hahnenpatt, weiter in östlicher Richtung bis zur L 606 (Dinxperloer Straße), weiter in Richtung Spork bis zur Kreuzung L604 (Sporker Ringstr. / Liede-ner Ringstr.), weiter in südlicher Richtung bis zur Kreuzung L 505 (Werther Str.), weiter in östli-cher Richtung (Bocholt) bis zur Kreuzung Pannemannstr. / Thonhausenstr., dort Pannemannstr. in südlicher Richtung bis zum Abzweig Vennweg, weiter Vennweg in östlicher Richtung bis Kreuzung Loikumer Weg, Loikumer Weg weiter in südliche Richtung bis zur Kreisgrenze, Kreis-grenze in südlicher, dann westlicher, dann nördlicher Richtung bis zum Ausgangpunkt Kreis- / Landesgrenze Isselburg

27.1.2017

Landkreis Kleve

| | Süden:
  Südwestliche Kreisgrenze WES/KLE Marienbaum/Kalkar Kehrum – Korte-Veen – westlich folgen bis Spierheide – dort westlich folge bis Spierhof – diesen passiere – westlich abbiegen- weiter Spierheide bis Kreuzung St.-Hubertus-Str. – dort nördlich abbiegen auf Bruchweg – L 174 = Uedemer Str. queren – Bruchweg weiter nördlich folgen bis B 67 = Xantener Str. – dieser nordwestlich folgen – bis Kreisverkehr – diesen auf L 41 = Rheinstr. nordöstlich verlassen – bis Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. |
| --- | --- |

Süden:

Südwestliche Kreisgrenze WES/KLE Marienbaum/Kalkar Kehrum – Korte-Veen – westlich folgen bis Spierheide – dort westlich folge bis Spierhof – diesen passiere – westlich abbiegen- weiter Spierheide bis Kreuzung St.-Hubertus-Str. – dort nördlich abbiegen auf Bruchweg – L 174 = Uedemer Str. queren – Bruchweg weiter nördlich folgen bis B 67 = Xantener Str. – dieser nordwestlich folgen – bis Kreisverkehr – diesen auf L 41 = Rheinstr. nordöstlich verlassen – bis Kreuzung Honselaerstr./Spickstr.

| | Westen:
  Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. nordwestlich auf Honselaerer Str. abbiegen – dieser folgen bis Kreisverkehr – diesen nordwestlich an der B 67 = Klever Str. verlassen – B 57 nordwestlich folgen bis Schafweg/Hammelweg – bis Tillerfeld folge – dort westlich abbiegen – Tillerfeld folgen bis Kreisverkehr – diesen an L 18 = Am Bolk nordöstlich verlassen – Am Bolk folgen – Kalkar Wissel – – im weiteren Verlauf L 18 = Dorfstr. folgen bis Prostawardweg – dort nordwestlich abbiegen auf Prostawardweg – diesem nördlich folgen – im weiteren Verlauf Emmericher Str. folgen bis Schleuferskath – dort nordöstlich abbiegen bis Weienweg – diesem östlich folgen – nördlich abbiegen Richtung Bromenhof – Weidenweg folgen – östlich abbiegen Richtung Elendshof – dabei L 8 0 Rheinuferstr. Queren, Banndeich queren – Rhein bis Kilometer 847,5 queren – |
| --- | --- |

Westen:

Kreuzung Honselaerstr./Spickstr. nordwestlich auf Honselaerer Str. abbiegen – dieser folgen bis Kreisverkehr – diesen nordwestlich an der B 67 = Klever Str. verlassen – B 57 nordwestlich folgen bis Schafweg/Hammelweg – bis Tillerfeld folge – dort westlich abbiegen – Tillerfeld folgen bis Kreisverkehr – diesen an L 18 = Am Bolk nordöstlich verlassen – Am Bolk folgen – Kalkar Wissel – – im weiteren Verlauf L 18 = Dorfstr. folgen bis Prostawardweg – dort nordwestlich abbiegen auf Prostawardweg – diesem nördlich folgen – im weiteren Verlauf Emmericher Str. folgen bis Schleuferskath – dort nordöstlich abbiegen bis Weienweg – diesem östlich folgen – nördlich abbiegen Richtung Bromenhof – Weidenweg folgen – östlich abbiegen Richtung Elendshof – dabei L 8 0 Rheinuferstr. Queren, Banndeich queren – Rhein bis Kilometer 847,5 queren –

| | Norden:
  andere Rheinseite Emmerich – Dornicker Str. nordöstlich folgen bis Dreikönigestr. – nördlich auf Hauptstra. – dort östlich Hauptstr. Folgen – nördlich bis Pionierstr. – Pionierstr. Nördlich folgen – B 8 = Reeser Str. queren – Bahnweg queren bis Grüne Str. – nordöstlich folgen bis Fuldaweg – diesem nördlich folgen bis Riethstege – dort östlich Riethstege folgen bis Das Krusensträßchen – dort nördlich folgen – A 3 queren- Naturschutzgebiet queren bis Grenze KLE – NL De Schriek – Schriekseweg |
| --- | --- |

Norden:

andere Rheinseite Emmerich – Dornicker Str. nordöstlich folgen bis Dreikönigestr. – nördlich auf Hauptstra. – dort östlich Hauptstr. Folgen – nördlich bis Pionierstr. – Pionierstr. Nördlich folgen – B 8 = Reeser Str. queren – Bahnweg queren bis Grüne Str. – nordöstlich folgen bis Fuldaweg – diesem nördlich folgen bis Riethstege – dort östlich Riethstege folgen bis Das Krusensträßchen – dort nördlich folgen – A 3 queren- Naturschutzgebiet queren bis Grenze KLE – NL De Schriek – Schriekseweg

19.1.2017–27.1.2017

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE Hochwald Uedemer Str. – Kreisgrenze folgen bis B 57 = Xantener Str. – dieser westlich folgen bis Auf dem Mühlenberg – diesem nördlich folgen – bis Übergang Oyweg und Gewässer Boetzelaersche Ley- dieser nördlich folgen – dabei Haus Veen passieren – Boetzelaersche Ley weiter nördlich folgen bis Kreuzung Hochend – Hochend nordöstlich folgen – Rheinstr. Queren – Hochend weiter nordöstlich folgen Richtung Kläranlage – dort dem Deich nordöstlich folgen bis Kernwasserwunderland – dahinter bei Rheinkilometer 843 den Rhein queren – auf der anderen Seite auf der Reeser Ward der K 18 nördlich folgen – dem Südufer des Alten Rheins unter dem Naturschutzzentrum westlich folgen bis Döries-Albrecht-Str. – dort dem Deich nördlich folgen bis Höhe Emmericher Str. – dieser nördlich folgen bis Hueth'sche Str. – dieser östlich folgen bis Alter Deichweg – diesem nördlich folgen – Bahngleise queren – Alter Deichweg weiter nordöstlich folgen – Pahlenhof passieren – Alter Deichweg bis Bruchstr. – dieser nordwestlich Richtung Holländer Deich folgen – ab dort dem Wasserlauf Tote Landwehr entlang der Kreisgrenze nordöstlich folgen – am Lensinghof der Kreisgrenze östlich folgen bis Kreisgrenze KLE-BOR.

10.2.2017

Landkreis Kleve

Im Süden beginnend an Kreisgrenze WES/KLE – Bislicher Ley auf Höhe Krusdickshof dem Gewässer Kirchenvenn am westlichen Ufer nördlich folgen bis Höhe Pastor-Esser-Str. – dieser westlich folgen – Wildeborgsweg queren – Pastor-Esser-Str. weiter westlich folgen bis Geeststr. – dieser südöstlich folgen bis Kreuzung Bislicher Str./Pollweg – Bislicher Str. nördlich folgen bis Auf dem Mosthövel – diesem westlich folgen – im weiteren Verlauf dem Wasserlauf folgen bis Haffen'sches Feld – dort auf den Sommerskathweg abbiegen – diesem nordwestlich folgen bis Bruckdahlweg – diesem nordwestlich folgen bis Läppersweg – diesem nordwestlich folgen bis Lindackersweg – diesem nordöstlich folgen – Deichstr. queren – Lindackersweg weiter nordöstlich folgen – übergehend in Lohstr. – nordwestlich auf Dohlenweg folgen bis Eickelboomstr. – diesem folgen bis Deichstr. = K 7 – dieser nordwestlich folgen bis Bergswick – dem Gewässer Am Schmalen Meer östlich in Richtung Aspelsches Meer folgen – diesem am südlichen Ufer westlich folgen bis Bahnhofstr. – dieser nordöstlich folgen bis Helderner Str. – dieser nordöstlich folgen bis Isselburger Str. – dieser nördlich folgen bis Heidericher Str. – dieser östlich folgen bis Kalfhovenweg – diesem südöstlich folgen bis Lohstr. – dort östlich folgen bis Ecke Groß Hoxhof – dort bis Waldgrenze folgen – dieser nordöstlich folgen bis Enzweg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze – ab dort entlang der Kreisgrenze folgen bis Schlehenweg – diesem südwestlich folgen bis Wittenhorster Weg – diesem östlich folgen bis Kreisgrenze KLE/WES.

2.2.2017–10.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Westen und Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh von dem Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Soest am Boker Kanal bis zur Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof |
| --- | --- |

Im Westen und Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh von dem Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Soest am Boker Kanal bis zur Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof

| | Im Osten:
  Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh südlich bis Emsallee, Emsallee bis Detmolder Straße, Detmolder Straße bis Espelner Straße, Espelner Straße bis Hövelhofer Straße, Hövelhofer Straße bis Wittendorfer Straße, Wittendorfer Straße bis Wasserwerkstraße, Wasserwerkstraße bis Verbindungsweg zur Bundesstraße 64 (B64), Verbindungsweg zwischen Wasserwerkstraße und B64, B64 ab Einmündung Verbindungsweg zur Wasserwerkstraße bis Einmündung Kreuzmeer, Kreuzmeer bis Graf-Meerveldt-Straße, Graf Meerveldt-Straße bis Heddinghauser Straße, Heddinghauser Straße bis Scharmeder Straße, Scharmeder Straße bis zur Einmündung der Verlängerung des Bentfelder Weges, |
| --- | --- |

Im Osten:

Kaunitzer Straße in der Gemeinde Hövelhof ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh südlich bis Emsallee, Emsallee bis Detmolder Straße, Detmolder Straße bis Espelner Straße, Espelner Straße bis Hövelhofer Straße, Hövelhofer Straße bis Wittendorfer Straße, Wittendorfer Straße bis Wasserwerkstraße, Wasserwerkstraße bis Verbindungsweg zur Bundesstraße 64 (B64), Verbindungsweg zwischen Wasserwerkstraße und B64, B64 ab Einmündung Verbindungsweg zur Wasserwerkstraße bis Einmündung Kreuzmeer, Kreuzmeer bis Graf-Meerveldt-Straße, Graf Meerveldt-Straße bis Heddinghauser Straße, Heddinghauser Straße bis Scharmeder Straße, Scharmeder Straße bis zur Einmündung der Verlängerung des Bentfelder Weges,

| | Im Süden:
  Der Verlängerung des Bentfelder Weges folgend bis zum Bentfelder Weg, Bentfelder Weg bis Glockenpohl, Glockenpohl bis Thüler Straße, Thüler Straße ab Einmündung Glockenpohl bis Einmündung Bleichstraße, Bleichstraße bis Birkenstraße, Birkenstraße bis Liemekestraße, Liemekestraße bis Boker Damm, Boker Damm ab Einmündung Liemekestraße bis Mühlendamm, Mühlendamm bis Haupstraße (Verne), Hauptstraße (Verne) ab Einmündung Mühlendamm bis Enkhausen, Enkhausen bis Verlarer Straße bis Lippstädter Straße, Lippstädter Straße bis Einmündung Am Damm, Am Damm bis Dammstraße, Dammstraße ab Einmündung Am Damm bis Einmündung Verlarer Weg, Verlarer Weg bis Kreigrenze Paderborn-Soest, Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Soest ab Verlarer Weg bis zum Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Gütersloh am Boker Kanal |
| --- | --- |

Im Süden:

Der Verlängerung des Bentfelder Weges folgend bis zum Bentfelder Weg, Bentfelder Weg bis Glockenpohl, Glockenpohl bis Thüler Straße, Thüler Straße ab Einmündung Glockenpohl bis Einmündung Bleichstraße, Bleichstraße bis Birkenstraße, Birkenstraße bis Liemekestraße, Liemekestraße bis Boker Damm, Boker Damm ab Einmündung Liemekestraße bis Mühlendamm, Mühlendamm bis Haupstraße (Verne), Hauptstraße (Verne) ab Einmündung Mühlendamm bis Enkhausen, Enkhausen bis Verlarer Straße bis Lippstädter Straße, Lippstädter Straße bis Einmündung Am Damm, Am Damm bis Dammstraße, Dammstraße ab Einmündung Am Damm bis Einmündung Verlarer Weg, Verlarer Weg bis Kreigrenze Paderborn-Soest, Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Soest ab Verlarer Weg bis zum Zusammentreffen mit der Kreisgrenze Gütersloh am Boker Kanal

10.2.2017

Landkreis Paderborn

| | Im Norden:
  Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße |
| --- | --- |

Im Norden:

Verlauf der Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh ab Haselhorster Straße bis zur Westerloher Straße

| | Im Osten:
  Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße |
| --- | --- |

Im Osten:

Westerloher Straße ab Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh bis Giptenweg, Giptenweg ab Einmündung Westerloher Straße bis Grafhörster Weg, Grafhörster Weg ab Einmündung Giptenweg bis Schöninger Straße, Schöninger Straße ab Einmündung Giptenweg bis Einmündung Am Sporkhof, Am Sporkhof bis Kreuzung mit der Rietberger Straße, Verlängerung der Straße Am Sporkhof ab Kreuzung mit der Rietberger Straße bis Norhagener Straße, Norhagener Straße ab Einmündung der Verlängerung der Straße Am Sporkhof bis Einmündung Brinkweg, Brinkweg ab Einmündung Nordhagener Straße bis Einmündung Schmaler Weg, Schmaler Weg ab bis Obernheideweg, Obernheideweg ab Einmündung Schmaler Weg bis Einmündung Verbindungsweg, Verbindungsweg ab Einmündung Obernheideweg bis Flurweg, Flurweg bis Rieger Straße

| | Im Süden:
  Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake |
| --- | --- |

Im Süden:

Rieger Straße ab Einmündung Flurweg bis Talweg, Talweg ab Einmündung Rieger Straße bis Westenholzer Straße, Westenholzer Straße ab Einmündung Talweg bis Mastholter Straße, Mastholter Straße ab Westenholzer Straße bis Moorlake

| | Im Westen:
  Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh |
| --- | --- |

Im Westen:

Moorlaake ab Einmündung Westenholzer Straße bis Köttmers Kamp, Köttmers Kamp ab Einmündung Moorlake bis Einmündung Verbindungsweg zur Haselhorster Straße, Verbindungsweg zwischen Köttmerskamp und Haselhorster Straße, Haselhorster Straße ab Einmündung Verbindungsweg zur Straße Köttmers Kamp bis Kreisgrenze Paderborn-Gütersloh

2.2.2017–10.2.2017

Landkreis Borken

Kreis- / Landesgrenze Isselburg einschließlich Ortsteil Anholt weiter in östlicher Richtung zum Ortsteil Suderwick bis zur Straße Hahnenpatt, weiter in östlicher Richtung bis zur L 606 (Dinxperloer Straße), weiter in Richtung Spork bis zur Kreuzung L604 (Sporker Ringstr. / Liede-ner Ringstr.), weiter in südlicher Richtung bis zur Kreuzung L 505 (Werther Str.), weiter in östli-cher Richtung (Bocholt) bis zur Kreuzung Pannemannstr. / Thonhausenstr., dort Pannemannstr. in südlicher Richtung bis zum Abzweig Zeisigweg diesen weiter in östlicher Richtung bis Abzweig Stemmers Heide, dieser weiter in südlicher Richtung bis zur Bahntrasse diese folgend in östlicher Richtung bis zur Straße Wachtelschlag. Wach-telschlag weiter in südlicher Richtung bis zur Alfred-Flender-Str. diese weiter in westli-cher Richtung bis zum Bömkesweg, diesen weiter in östlicher Richtung bis zum Kreuz-kamp, diesen weiter in südlicher Richtung bis zum Loikumer Weg, weiter in südlicher Richtung bis zum Grünen Weg. Den Grünen Weg in östlicher Richtung bis zum Abzweig Händelstr, dieser in südlicher Richtung folgend bis zum Vennweg. Den Vennweg weiter in östlicher Richtung bis zur Dingdener Str. Diese in südlicher Richtung bis zum Weseler Landweg, diesen weiter in südlicher Richtung bis zum Beltingshof, diesen in östlicher Richtung folgend bis zur Kreisgrenze. Der Kreisgrenze folgend in westlicher, dann nördlicher Richtung bis zum Ausgangpunkt Kreis- / Landesgrenze Isselburg.

10.2.2017

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

Im Osten beginnend auf der Höhe der Ortslage Dünamünde

| — | von dort der Temnitz nach Süden folgend, Rägelin passierend, Netzeband und Katerbow passierend, die A 24 unterquerend, dann weiter nach Süden verlaufend |
| --- | --- |

—

von dort der Temnitz nach Süden folgend, Rägelin passierend, Netzeband und Katerbow passierend, die A 24 unterquerend, dann weiter nach Süden verlaufend

| — | der Temnitz bis südlich des Seebergs folgend, dann diese verlassend und scharf nach Westen abzweigend direkt bis zum Scheitelpunkt des Kleinen Sees nördlich von Blankenberg |
| --- | --- |

—

der Temnitz bis südlich des Seebergs folgend, dann diese verlassend und scharf nach Westen abzweigend direkt bis zum Scheitelpunkt des Kleinen Sees nördlich von Blankenberg

| — | an der Ostseite des Kleine Sees nach Süden dem Weg in Richtung Trieplatz folgend |
| --- | --- |

—

an der Ostseite des Kleine Sees nach Süden dem Weg in Richtung Trieplatz folgend

| — | vor Trieplatz abbiegend in Richtung Bantikow zunächst in direkter Linie bis zur Dosse |
| --- | --- |

—

vor Trieplatz abbiegend in Richtung Bantikow zunächst in direkter Linie bis zur Dosse

| — | nach den Erreichen der Dosse ein Stück der Dosse nach Süden bis Höhe Bantikow folgend |
| --- | --- |

—

nach den Erreichen der Dosse ein Stück der Dosse nach Süden bis Höhe Bantikow folgend

| — | die Dosse verlassend nach Westen nördlich von Bantikow bis zum Seeufer des Untersees |
| --- | --- |

—

die Dosse verlassend nach Westen nördlich von Bantikow bis zum Seeufer des Untersees

| — | dem Seeufer des Untersees nach Norden folgend bis Höhe Blechern Hahn, den Untersee nach Westen überquerend bis zur L14 |
| --- | --- |

—

dem Seeufer des Untersees nach Norden folgend bis Höhe Blechern Hahn, den Untersee nach Westen überquerend bis zur L14

| — | der L14 nach Norden folgend bis Höhe Wolfswinkel |
| --- | --- |

—

der L14 nach Norden folgend bis Höhe Wolfswinkel

| — | nach Westen in Richtung Königsfließ, diesem folgend bis zur B103 |
| --- | --- |

—

nach Westen in Richtung Königsfließ, diesem folgend bis zur B103

| — | der B103 folgend, Rüdow passierend bis zum Schnittpunkt der Bahnstecke aus Richtung Kyritz |
| --- | --- |

—

der B103 folgend, Rüdow passierend bis zum Schnittpunkt der Bahnstecke aus Richtung Kyritz

| — | der Bahnstrecke nach Norden folgend, Karl-Friedrichshof und Gantikow passierend, Steinberg und Minnashöh passierend, Rosenwinkel passierend bis zur Höhe Horst |
| --- | --- |

—

der Bahnstrecke nach Norden folgend, Karl-Friedrichshof und Gantikow passierend, Steinberg und Minnashöh passierend, Rosenwinkel passierend bis zur Höhe Horst

| — | dort nach Osten auf der Dorfstraße durch Horst |
| --- | --- |

—

dort nach Osten auf der Dorfstraße durch Horst

| — | kurz hinter dem Ortsausgang Horst an der nächsten Kreuzung Richung Blumenthal bis zur L144 |
| --- | --- |

—

kurz hinter dem Ortsausgang Horst an der nächsten Kreuzung Richung Blumenthal bis zur L144

| — | von dort dem Grenzgraben Rosenwinkel nach Nordosten folgend, auf den Blumenthaler Hauptgraben abbiegend und weiter in Richtung Nordosten |
| --- | --- |

—

von dort dem Grenzgraben Rosenwinkel nach Nordosten folgend, auf den Blumenthaler Hauptgraben abbiegend und weiter in Richtung Nordosten

| — | von dort in direkter Linie Richtung Nordosten bis zum Birkenberg (nördlich von Kuckucksmühle) |
| --- | --- |

—

von dort in direkter Linie Richtung Nordosten bis zum Birkenberg (nördlich von Kuckucksmühle)

| — | dem von Kuckucksmühle kommenden Weg in Richtung Blandikow bis zum Ortseingang Blandikow folgend |
| --- | --- |

—

dem von Kuckucksmühle kommenden Weg in Richtung Blandikow bis zum Ortseingang Blandikow folgend

| — | am Ortseingang auf die L145 nach Osten abbiegend und dieser folgend |
| --- | --- |

—

am Ortseingang auf die L145 nach Osten abbiegend und dieser folgend

| — | weiter Papenbruch durchquerend bis zur A24 |
| --- | --- |

—

weiter Papenbruch durchquerend bis zur A24

| — | weiter der A24 Richtung Osten folgend, die A19 überquerend |
| --- | --- |

—

weiter der A24 Richtung Osten folgend, die A19 überquerend

| — | dann in direkter Linie Richtung Osten durch Bauhof bis zur L14 |
| --- | --- |

—

dann in direkter Linie Richtung Osten durch Bauhof bis zur L14

| — | auf der L14 auf der Höhe der Scharfenberger Ziegelei nach Osten auf die K6821 abbiegen |
| --- | --- |

—

auf der L14 auf der Höhe der Scharfenberger Ziegelei nach Osten auf die K6821 abbiegen

| — | der K6821 folgend bis zum Abzweig Goldbeck, durch Goldbeck der Straße folgend Richtung Brausebachmühle |
| --- | --- |

—

der K6821 folgend bis zum Abzweig Goldbeck, durch Goldbeck der Straße folgend Richtung Brausebachmühle

| — | in Brausebachmühle der Straße nach Südosten folgend, die K6821 erreichend, durch Gadow bis zum Ortsausgang |
| --- | --- |

—

in Brausebachmühle der Straße nach Südosten folgend, die K6821 erreichend, durch Gadow bis zum Ortsausgang

| — | am Ortsausgang dem Weg nach Südosten in direkter Linie |
| --- | --- |

—

am Ortsausgang dem Weg nach Südosten in direkter Linie

| — | folgend, den Weheberg passierend bis zur Gemeindegrenze Wittstock/Land / Neuruppin |
| --- | --- |

—

folgend, den Weheberg passierend bis zur Gemeindegrenze Wittstock/Land / Neuruppin

| — | dieser Gemeindegrenze nach Südwesten in direkter Linie folgend bis Dünamünde |
| --- | --- |

—

dieser Gemeindegrenze nach Südwesten in direkter Linie folgend bis Dünamünde

15.2.2017

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Im Osten beginnend in Richtung Süden: |
| --- | --- |

—

Im Osten beginnend in Richtung Süden:

| — | der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs |
| --- | --- |

—

der A 24 ab Abfahrt Herzsprung in Richtung Berlin folgend, südlich der Ortslage Rossow bis in Höhe des Hohlenbergs

| — | südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz |
| --- | --- |

—

südlich des Hohlenbergs nach Westen entlang der Gemeindegrenze Wittstock/Dosse / Amt Temnitz bis zum Abzweig nach Süden entlang der Gemeindegrenze Stadt Kyritz/ Amt Temnitz

| — | der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze von Kyritz Richtung Südwesten weiter folgend bis zum Burgberg und weiter verlaufend Richtung Nordwesten, dabei ein Stück der Dosse folgend

| — | der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz |
| --- | --- |

—

der Gemeindegrenze bis zum Waldrand folgend, dann nach Westen unterhalb der Gemeindegrenze durch den Wald auf den bis zur südlichen Spitze des Naturschutzgebietes Postluch Ganz

| — | weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See |
| --- | --- |

—

weiter in südwestlicher Richtung bis die Straße aus Richtung Wulkow folgende in Richtung Borker See

| — | Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze |
| --- | --- |

—

Östlich des Borker Sees am Seeufer entlang nach Norden bis zur nördlichen Seespitze

| — | weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle |
| --- | --- |

—

weiter nach Norden durch das Naturschutzgebiet Mühlenteich entlang der Klempnitz bis zur Kattenstiegmühle

| — | von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144 |
| --- | --- |

—

von dort nach Nordwesten auf der Straße nach Königsberg bis zur L144

| — | der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung |
| --- | --- |

—

der L144 Richtung Herzsprung folgend bis Herzsprung

| — | weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24. |
| --- | --- |

—

weiter durch Herzsprung auf die L18 nach Osten bis zur Abfahrt Herzsprung der A24.

7.2.2017–15.2.2017

Landkreis Prignitz

In der Gemeinde Gumtow, östlich der Bahnlinie Kyritz – Pritzwalk, Ortsteil Wutike einschließlich Bahnhof Wutike und Steinberg

15.2.2017

BAYERN

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Pfaffenhofen, Rannachmühle, Schwebheim, Siedlung Erlach Wildbad, Ziegelmühle |
| --- | --- |

—

Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Pfaffenhofen, Rannachmühle, Schwebheim, Siedlung Erlach Wildbad, Ziegelmühle

| — | Gemeinde Gallmersgarten mit den Gemeindeteilen Gallmersgarten (Ort), Mörlbach, Steinach a.d.Ens, Steinach b. Rothenburg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gallmersgarten mit den Gemeindeteilen Gallmersgarten (Ort), Mörlbach, Steinach a.d.Ens, Steinach b. Rothenburg

| — | Stadt Bad Windsheim mit den Stadtteilen Bad Windsheim, Erkenbrechtshofen, Ickelheim, Kleinwindsheimermühle, Külsheim, Linkenmühle, Oberntief, Wiebelsheim |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Windsheim mit den Stadtteilen Bad Windsheim, Erkenbrechtshofen, Ickelheim, Kleinwindsheimermühle, Külsheim, Linkenmühle, Oberntief, Wiebelsheim

| — | Stadt Uffenheim mit den Stadtteilen Custenlohr, Hinterpfeinach, Rudolzhofen, Uttenhofen, Vorderpfeinach, Welbhausen |
| --- | --- |

—

Stadt Uffenheim mit den Stadtteilen Custenlohr, Hinterpfeinach, Rudolzhofen, Uttenhofen, Vorderpfeinach, Welbhausen

| — | Gemeinde Ergersheim mit den Gemeindeteilen Ergersheim (Ort), Ermetzhofen, Kellermühle, Neuherberg, Obermühle, Rummelsmühle, Seenheim |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ergersheim mit den Gemeindeteilen Ergersheim (Ort), Ermetzhofen, Kellermühle, Neuherberg, Obermühle, Rummelsmühle, Seenheim

| — | Gemeinde Marktbergel mit den Gemeindeteilen Marktbergel, Ermetzhof, Ottenhofen, Munasiedlung |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marktbergel mit den Gemeindeteilen Marktbergel, Ermetzhof, Ottenhofen, Munasiedlung

| — | Gemeinde Illesheim mit den Gemeindeteilen Illesheim, Sontheim, Westheim, Urfersheim |
| --- | --- |

—

Gemeinde Illesheim mit den Gemeindeteilen Illesheim, Sontheim, Westheim, Urfersheim

| — | Gemeinde Obernzenn mit dem Gemeindeteil Urphertshofen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Obernzenn mit dem Gemeindeteil Urphertshofen

| — | Gemeinde Markt Nordheim mit dem Gemeindeteil Ulsenheim (nur Ort südlich der Staatsstraße 2256) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Markt Nordheim mit dem Gemeindeteil Ulsenheim (nur Ort südlich der Staatsstraße 2256)

10.2.2017

Landkreis Neustadt a.d.Aisch – Bad Windsheim

| — | die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach |
| --- | --- |

—

die Stadt Burgbernheim mit den Stadtteilen Burgbernheim, Aumühle, Buchheim, Hagenmühle, Hilpertshof, Hochbach

| — | die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen |
| --- | --- |

—

die Gemeinde Gallmersgarten mit dem Gemeindeteil Bergtshofen

1.2.2017–10.2.2017

Landkreis Ansbach

| — | Gemeinde Colmberg, die Ortsteile: Binzwangen und Poppenbach, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Colmberg, die Ortsteile: Binzwangen und Poppenbach,

| — | Gemeinde Neusitz, der Ortsteil: Schweinsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neusitz, der Ortsteil: Schweinsdorf

| — | Gemeinde Oberdachstetten, die Ortsteile: Oberdachstetten und Anfelden |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oberdachstetten, die Ortsteile: Oberdachstetten und Anfelden

| — | Gemeinde Ohrenbach, die Ortsteile: Gailshofen, Gumpelshofen, Habelsee, Oberscheckenbach, Ohrenbach, Reichardsroth |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ohrenbach, die Ortsteile: Gailshofen, Gumpelshofen, Habelsee, Oberscheckenbach, Ohrenbach, Reichardsroth

| — | Gemeinde Steinsfeld die Ortsteile: Ellwingshofen, Endsee, Gypshütte, Hartershofen, Reichelshofen, Steinsfeld, Urphershofen, |
| --- | --- |

—

Gemeinde Steinsfeld die Ortsteile: Ellwingshofen, Endsee, Gypshütte, Hartershofen, Reichelshofen, Steinsfeld, Urphershofen,

| — | Gemeinde Windelsbach, die Ortsteile: Birkach, Burghausen, Cadolzhofen, Guggelmühle, Hornau, Linden, Nordenberg, Preuntsfelden und Windelsbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Windelsbach, die Ortsteile: Birkach, Burghausen, Cadolzhofen, Guggelmühle, Hornau, Linden, Nordenberg, Preuntsfelden und Windelsbach

9.2.2017”

| d) | Följande post för Grekland ska införas mellan posten för Tyskland och posten för Frankrike:


  ”Medlemsstat: Grekland







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| α) | Η Δημοτική Ενότητα του Δήμου Τρίπολης |

d)

Följande post för Grekland ska införas mellan posten för Tyskland och posten för Frankrike:

”Medlemsstat: Grekland

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

α)

Η Δημοτική Ενότητα του Δήμου Τρίπολης

| β) | Οι παρακάτω Τοπικές Κοινότητες του Δήμου Τρίπολης:






  — | Σιμιάδων |
| --- | --- | --- |

β)

Οι παρακάτω Τοπικές Κοινότητες του Δήμου Τρίπολης:

—

Σιμιάδων

| — | Κάψια |
| --- | --- |

—

Κάψια

| — | Νεστάνης |
| --- | --- |

—

Νεστάνης

| — | Λουκά |
| --- | --- |

—

Λουκά

| — | Ζευγολατιού |
| --- | --- |

—

Ζευγολατιού

| — | Αγίου Κωνσταντίνου |
| --- | --- |

—

Αγίου Κωνσταντίνου

| — | Πελάγους |
| --- | --- |

—

Πελάγους

| — | Μερκοβουνίου |
| --- | --- |

—

Μερκοβουνίου

| — | Σκοπής |
| --- | --- |

—

Σκοπής

| — | Τρίπολης |
| --- | --- |

—

Τρίπολης

| — | Περθωρίου |
| --- | --- |

—

Περθωρίου

17.2.2017

Οι περιοχές Φτέρης και Μηλιάς και η Τοπική Κοινότητα Σκοπής του Δήμου Τρίπολης ως εξής:

| — | Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε) |
| --- | --- |

—

Βόρεια μέχρι την εκκλησία Αγ. Νικολάου Μηλιάς (37.6062Ν-22.4074Ε)

| — | Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε) |
| --- | --- |

—

Νότια μέχρι το 5° χλμ Ε.Ο. Τρίπολης-Πύργου (37.553178Ν – 22.399439Ε)

| — | Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε) |
| --- | --- |

—

Ανατολικά μέχρι το 13° χλμ της επαρχιακής οδού Τρίπολης-Λουκά (37.574078Ν – 22.445185Ε)

| — | Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε) |
| --- | --- |

—

Δυτικά μέχρι και την περιοχή Φτέρη (37.574078Ν – 22.3796Ε)

9.2.2017–17.2.2017”

| e) | Posterna för Frankrike, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade kungariket ska ersättas med följande:


  ”Medlemsstat: Frankrike







  Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de l'AVEYRON |
| CASTELMARY
  LA SALVETAT-PEYRALES
  TAYRAC
  CABANES
  CRESPIN
  LESCURE-JAOUL
  NAUCELLE
  PRADINAS
  RIEUPEYROUX
  SAUVETERRE-DE-ROUERGUE
  TAURIAC-DE-NAUCELLE | 21.1.2017 |
| NAJAC
  SAINT-ANDRE-DE-NAJAC | 28.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES |
| FORS | 22.1.2017–28.1.2017 |
| AZAY-LE-BRULE
  LA BOISSIERE-EN-GATINE
  LA CRECHE
  CHAMPDENIERS-SAINT-DENIS
  CHAURAY
  CHERVEUX
  CLAVE
  COURS
  ECHIRE
  EXIREUIL
  FRANCOIS
  GERMOND-ROUVRE
  LES GROSEILLERS
  MAZIERES-EN-GATINE
  PAMPLIE
  SAINT-GELAIS
  SAINT-GEORGES-DE-NOISNE
  SAINT-LIN
  SAINT-MAIXENT-L'ECOLE
  SAINT-MARC-LA-LANDE
  SAINTE-OUENNE
  SAINT-PARDOUX
  SAIVRES
  SURIN
  VERRUYES | 11.2.2017 |
| AIFFRES
  BEAUVOIR-SUR-NIORT
  BESSINES
  BRULAIN
  LES FOSSES
  LA FOYE-MONJAULT
  FRONTENAY-ROHAN-ROHAN
  GRANZAY-GRIPT
  JUSCORPS
  MARIGNY
  MOUGON
  NIORT
  PRAHECQ
  SAINTE-BLANDINE
  SAINT-MARTIN-DE-BERNEGOUE
  SAINT-ROMANS-DES-CHAMPS
  SAINT-SYMPHORIEN
  VOUILLE | 28.1.2017 |
| AUGE
  LA CHAPELLE-BATON
  SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du GERS |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  AUCH
  AUJAN-MOURNEDE
  AYZIEU
  BASCOUS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BEAUMARCHES
  BECCAS
  BELLEGARDE
  BELMONT
  BERAUT
  BETCAVE-AGUIN
  BETOUS
  BETPLAN
  BIRAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BOUZON-GELLENAVE
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASSAIGNE
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE
  CASTELNAVET
  CASTEX
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAZAUBON
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CONDOM
  COULOUME-MONDEBAT
  COURRENSAN
  COURTIES
  DEMU
  DURBAN
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESTAMPES
  FOURCES
  FUSTEROUAU
  GAUJAN
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  HAGET
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LABEJAN
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDERE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LAGUIAN-MAZOUS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAZERE
  LANNEPAX
  LAREE
  LARRESSINGLE
  LARROQUE-SUR-L'OSSE
  LASSERADE
  LASSERAN
  LAVERAET
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSLITGES
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANENT-MONTANE
  MANSENCOME
  MARCIAC
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASCARAS
  MASSEUBE
  MAULICHERES
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONCLAR
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONLAUR-BERNET
  MONT-D'ASTARAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTIES
  MONTREAL
  MOUCHES
  NOULENS
  ORDAN-LARROQUE
  ORNEZAN
  PANJAS
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUYDRAGUIN
  POUY-LOUBRIN
  PRENERON
  RAMOUZENS
  RISCLE
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  SABAZAN
  SADEILLAN
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MONT
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAMARAN
  SARCOS
  SARRAGACHIES
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SEMBOUES
  SERE
  SORBETS
  TARSAC
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOURDUN
  TRONCENS
  TUDELLE
  VALENCE-SUR-BAISE
  VERGOIGNAN
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  AUSSOS | 11.2.2017 |
| ARROUEDE
  BEAUMONT
  BEZUES-BAJON
  CABAS-LOUMASSES
  LAURAET
  MOUCHAN
  PANASSAC
  SAINT-BLANCARD | 11.2.2017 |
| MANSEMPUY
  SAINT-ANTONIN
  SEREMPUY | 22.1.2017–28.1.2017 |
| ANSAN
  AUGNAX
  BAJONNETTE
  BIVES
  BLANQUEFORT
  CRASTES
  ESTRAMIAC
  HOMPS
  LABRIHE
  MANSEMPUY
  MARAVAT
  MAUVEZIN
  MONFORT
  PUYCASQUIER
  SAINT-ANTONIN
  SAINT-BRES
  SAINT-GEORGES
  SAINTE-GEMME
  SAINTE-MARIE
  SAINT-ORENS
  SAINT-SAUVY
  SARRANT
  SEREMPUY
  SOLOMIAC
  TAYBOSC
  TOUGET
  TOURRENQUETS | 21.1.2017 |
| ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AUX-AUSSAT
  AVERON-BERGELLE
  BARCELONNE-DU-GERS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BAZUGUES
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BERNEDE
  BOURROUILLAN
  LE BROUILH-MONBERT
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CLERMONT-POUYGUILLES
  CORNEILLAN
  CRAVENCERES
  CUELAS
  DUFFORT
  EAUZE
  ESPAS
  ESTANG
  ESTIPOUY
  GEE-RIVIERE
  LE HOUGA
  IDRAC-RESPAILLES
  L'ISLE-DE-NOE
  LAAS
  LAGARDE-HACHAN
  LAGUIAN-MAZOUS
  LANNEMAIGNAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAUJUZAN
  LOUBEDAT
  LOUBERSAN
  MAGNAN
  MANAS-BASTANOUS
  MANCIET
  MARSEILLAN
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAUPAS
  MIELAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONGUILHEM
  MONLEZUN
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONPARDIAC
  MONTAUT
  MONT-DE-MARRAST
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PALLANNE
  PERCHEDE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PROJAN
  REANS
  RICOURT
  RIGUEPEU
  SAINT-ARAILLES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SAINTE-DODE
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MAUR
  SAINT-MEDARD
  SAINT-MICHEL
  SAINT-OST
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  TILLAC
  TOUJOUSE
  URGOSSE
  VERLUS
  VIELLA
  VIOZAN | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTE-GARONNE |
| BOULOGNE-SUR-GESSE
  LUNAX
  NENIGAN
  PEGUILHAN | 11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES |
| ALLIER
  ANGOS
  ANSOST
  ARIES-ESPENAN
  AUBAREDE
  AUREILHAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARBAZAN-DEBAT
  BARTHE
  BERNADETS-DEBAT
  BERNADETS-DESSUS
  BETBEZE
  BETPOUY
  BORDES
  BOUILH-PEREUILH
  BOULIN
  BOURS
  BUGARD
  BUZON
  CABANAC
  CALAVANTE
  CAMPUZAN
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELVIEILH
  CASTERA-LOU
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CHELLE-DEBAT
  CIZOS
  CLARAC
  COLLONGUES
  DEVEZE
  DOURS
  ESTAMPURES
  FRECHEDE
  FRECHOU-FRECHET
  HACHAN
  HOURC
  JACQUE
  LAFITOLE
  LALANNE-TRIE
  LAMARQUE-RUSTAING
  LAMEAC
  LANESPEDE
  LANSAC
  LAPEYRE
  LASLADES
  LESPOUEY
  LHEZ
  LIBAROS
  LIZOS
  LOUIT
  LUBY-BETMONT
  LUSTAR
  MANSAN
  MASCARAS
  MINGOT
  MONFAUCON
  MONTIGNAC
  MOUMOULOUS
  MUN
  OLEAC-DEBAT
  OLEAC-DESSUS
  ORGAN
  ORIEUX
  ORLEIX
  OSMETS
  OUEILLOUX
  OZON
  PEYRAUBE
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PEYRIGUERE
  PEYRUN
  POUMAROUS
  POUYASTRUC
  PUYDARRIEUX
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABALOS
  SABARROS
  SAINT-LANNE
  SAINT-SEVER-DE-RUSTAN
  SARIAC-MAGNOAC
  SARROUILLES
  SAUVETERRE
  SEMEAC
  SENAC
  SENTOUS
  SERE-RUSTAING
  SOREAC
  SOUYEAUX
  THERMES-MAGNOAC
  THUY
  TOURNAY
  TOURNOUS-DARRE
  TOURNOUS-DEVANT
  TRIE-SUR-BAISE
  TROULEY-LABARTHE
  VIDOU
  VIEUZOS
  VILLEMBITS | 11.2.2017 |
| ANSOST
  ARIES-ESPENAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BETPOUY
  BUZON
  CAMPUZAN
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CAUBOUS
  CIZOS
  DEVEZE
  FRECHEDE
  HACHAN
  LAFITOLE
  LALANNE-TRIE
  LAPEYRE
  LIBAROS
  LUSTAR
  MANSAN
  MARSEILLAN
  MINGOT
  MOUMOULOUS
  MONFAUCON
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUYDARRIEUX
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SAINT-SEVERE-DE-RUSTAN
  SARIAC-MAGNOAC
  SAUVETERRE
  SENAC
  SENTOUS
  TOURNOUS-DARRE
  TOURNOUS-DEVANT
  TRIE-SUR-BAISE
  VIDOU
  VIEUZOS
  VILLEMBITS | 11.2.2017 |
| IBOS
  OROIX
  SERON | 22.1.2017–28.1.2017 |
| ANDREST
  AZEREIX
  BORDERES-SUR-L'ECHEZ
  ESCAUNETS
  GARDERES
  GAYAN
  JUILLAN
  LAGARDE
  LAMARQUE-PONTACQ
  LANNE
  LOUEY
  LUQUET
  ODOS
  OSSUN
  OURSBELILLE
  PINTAC
  SAINT-LEZER
  SANOUS
  SIARROUY
  TALAZAC
  TARASTEIX
  TARBES
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 28.1.2017 |
| ANTIN
  BOUILH-DEVANT
  COUSSAN
  FONTRAILLES
  GONEZ
  GOUDON
  GUIZERIX
  LARROQUE
  LUBRET-SAINT-LUC
  MARQUERIE
  MAZEROLLES
  MOULEDOUS
  PUNTOUS
  SADOURNIN
  SINZOS | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des LANDES |
| ARGELOS
  ARTASSENX
  ARTHEZ-D'ARMAGNAC
  AUDIGNON
  AURICE
  BANOS
  BASCONS
  BAS-MAUCO
  BASSERCLES
  BORDERES-ET-LAMENSANS
  BENQUET
  BETBEZER-D'ARMAGNAC
  BRETAGNE-DE-MARSAN
  CASTANDET
  CASTELNER
  CAUNA
  DOAZIT
  DUMES
  HAGETMAU
  HAUT-MAUCO
  HORSARRIEU
  LABASTIDE-CHALOSSE
  LACQUY
  LACRABE
  LAGLORIEUSE
  LAGRANGE
  MAURRIN
  MAUVEZIN-D'ARMAGNAC
  MOMUY
  MORGANX
  PARLEBOSCQ
  PEYRE
  PHILONDENX
  POUDENX
  PUJO-LE-PLAN
  SAINTE-COLOMBE
  SAINTE-FOY
  SAINT-GEIN
  SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-PIERRE-DU-MONT
  SAINT-SEVER
  VILLENEUVE-DE-MARSAN | 11.2.2017 |
| AIRE-SUR-L'ADOUR
  ARBOUCAVE
  AUBAGNAN
  BAHUS-SOUBIRAN
  BATS
  BOURDALAT
  BUANES
  CASTELNAU-TURSAN
  CAZERES-SUR-L'ADOUR
  CLASSUN
  CLEDES
  COUDURES
  DUHORT-BACHEN
  EUGENIE-LES-BAINS
  EYRES-MONCUBE
  FARGUES
  LE FRECHE
  GEAUNE
  GRENADE-SUR-L'ADOUR
  HONTANX
  LABASTIDE-D'ARMAGNAC
  LACAJUNTE
  LATRILLE
  LAURET
  LARRIVIERE-SAINT-SAVIN
  LUSSAGNET
  MANT
  MAURIES
  MIRAMONT-SENSACQ
  MONGET
  MONSEGUR
  MONTEGUT
  MONTGAILLARD
  MONTSOUE
  PAYROS-CAZAUTETS
  PECORADE
  PERQUIE
  PIMBO
  PUYOL-CAZALET
  RENUNG
  SAINT-AGNET
  SAINT-LOUBOUER
  SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR
  SAMADET
  SARRAZIET
  SARRON
  SERRES-GASTON
  SORBETS
  URGONS
  VIELLE-TURSAN
  LE VIGNAU | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du LOT-ET-GARONNE |
| MONBAHUS
  MONVIEL
  SEGALAS
  VILLEBRAMAR
  ARMILLAC
  BEAUGAS
  BOURGOUGNAGUE
  BRUGNAC
  CANCON
  CASSENEUIL
  CASTILLONNES
  COULX
  DOUZAINS
  LABRETONIE
  LAPERCHE
  LAUZUN
  LAVERGNE
  LOUGRATTE
  MONCLAR
  MONTASTRUC
  MONTAURIOL
  MONTIGNAC-DE-LAUZUN
  MOULINET
  PINEL-HAUTERIVE
  SAINT-BARTHELEMY-D'AGENAIS
  SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN
  SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL
  SAINT-PASTOUR
  SERIGNAC-PEBOUDOU
  TOMBEBOEUF
  TOURTRES
  VERTEUIL-D'AGENAIS | 21.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES |
| ARGET
  ARROSES
  ARZACQ-ARRAZIGUET
  AUBOUS
  AURIONS-IDERNES
  AYDIE
  BALIRACQ-MAUMUSSON
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BUROSSE-MENDOUSSE
  CABIDOS
  CADILLON
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETPUGON
  CLARACQ
  CONCHEZ-DE-BEARN
  COUBLUCQ
  GARLEDE-MONDEBAT
  GAROS
  LALONQUETTE
  MALAUSSANNE
  MASCARAAS-HARON
  MERACQ
  MONCLA
  MONTAGUT
  MONT-DISSE
  MORLANNE
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POULIACQ
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  RIBARROUY
  SAINT-JEAN-POUDGE
  SAINT-MEDARD
  TADOUSSE-USSAU
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  VIALER
  VIGNES | 11.2.2017 |
| AAST
  BARZUN
  ESPOEY
  GER
  GOMER
  HOURS
  LIVRON
  LUCGARIER
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS | 22.1.2017–28.1.2017 |
| ANDOINS
  ANGAIS
  ARRIEN
  ARTIGUELOUTAN
  BALEIX
  BAUDREIX
  BEDEILLE
  BENEJACQ
  BENTAYOU-SEREE
  BEUSTE
  BOEIL-BEZING
  BORDERES
  BORDES
  CASTEIDE-DOAT
  COARRAZE
  ESLOURENTIES-DABAN
  ESPECHEDE
  LABATMALE
  LAGOS
  LAMAYOU
  LESPOURCY
  LIMENDOUS
  LOMBIA
  LOURENTIES
  MAURE
  MIREPEIX
  MOMY
  MONTANER
  NOUSTY
  PONTACQ
  PONTIACQ-VIELLEPINTE
  SAINT-VINCENT
  SAUBOLE
  SEDZE-MAUBECQ
  SEDZERE
  SOUMOULOU
  UROST | 28.1.2017 |
| DIUSSE
  GARLIN
  PORTET | 5.2.2017–11.2.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN |
| ALMAYRAC
  BOURNAZEL
  CARMAUX
  COMBEFA
  CORDES-SUR-CIEL
  LABASTIDE-GABAUSSE
  LACAPELLE-SEGALAR
  LAPARROUQUIAL
  MONESTIES
  MOUZIEYS-PANENS
  SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX
  SAINTE-GEMME
  SAINT-MARCEL-CAMPES
  SAINT-MARTIN-LAGUEPIE
  SALLES
  LE SEGUR
  TREVIEN
  VIRAC | 22.1.2017–28.1.2017 |
| AMARENS
  BLAYE-LES-MINES
  LES CABANNES
  CAGNAC-LES-MINES
  CASTANET
  DONNAZAC
  FRAUSSEILLES
  LE GARRIC
  ITZAC
  JOUQUEVIEL
  LABARTHE-BLEYS
  LIVERS-CAZELLES
  LOUBERS
  MAILHOC
  MARNAVES
  MILHARS
  MILHAVET
  MIRANDOL-BOURGNOUNAC
  MONTIRAT
  MONTROSIER
  MOULARES
  NOAILLES
  PAMPELONNE
  LE RIOLS
  ROSIERES
  ROUSSAYROLLES
  SAINT-CHRISTOPHE
  SAINT-JEAN-DE-MARCEL
  SOUEL
  TAIX
  TANUS
  TONNAC
  VALDERIES
  VILLENEUVE-SUR-VERE
  VINDRAC-ALAYRAC
  SAINTE-CROIX | 28.1.2017 |
| Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE |
| LAGUEPIE | 22.1.2017–28.1.2017 |
| MAUBEC
  VAREN
  VERFEIL | 28.1.2017” |

e)

Posterna för Frankrike, Kroatien, Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien och Förenade kungariket ska ersättas med följande:

”Medlemsstat: Frankrike

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Les communes suivantes dans le département de l'AVEYRON

CASTELMARY

LA SALVETAT-PEYRALES

TAYRAC

CABANES

CRESPIN

LESCURE-JAOUL

NAUCELLE

PRADINAS

RIEUPEYROUX

SAUVETERRE-DE-ROUERGUE

TAURIAC-DE-NAUCELLE

21.1.2017

NAJAC

SAINT-ANDRE-DE-NAJAC

28.1.2017

Les communes suivantes dans le département des DEUX-SEVRES

FORS

22.1.2017–28.1.2017

AZAY-LE-BRULE

LA BOISSIERE-EN-GATINE

LA CRECHE

CHAMPDENIERS-SAINT-DENIS

CHAURAY

CHERVEUX

CLAVE

COURS

ECHIRE

EXIREUIL

FRANCOIS

GERMOND-ROUVRE

LES GROSEILLERS

MAZIERES-EN-GATINE

PAMPLIE

SAINT-GELAIS

SAINT-GEORGES-DE-NOISNE

SAINT-LIN

SAINT-MAIXENT-L'ECOLE

SAINT-MARC-LA-LANDE

SAINTE-OUENNE

SAINT-PARDOUX

SAIVRES

SURIN

VERRUYES

11.2.2017

AIFFRES

BEAUVOIR-SUR-NIORT

BESSINES

BRULAIN

LES FOSSES

LA FOYE-MONJAULT

FRONTENAY-ROHAN-ROHAN

GRANZAY-GRIPT

JUSCORPS

MARIGNY

MOUGON

NIORT

PRAHECQ

SAINTE-BLANDINE

SAINT-MARTIN-DE-BERNEGOUE

SAINT-ROMANS-DES-CHAMPS

SAINT-SYMPHORIEN

VOUILLE

28.1.2017

AUGE

LA CHAPELLE-BATON

SAINT-CHRISTOPHE-SUR-ROC

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du GERS

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

AUCH

AUJAN-MOURNEDE

AYZIEU

BASCOUS

BASSOUES

BAZIAN

BEAUMARCHES

BECCAS

BELLEGARDE

BELMONT

BERAUT

BETCAVE-AGUIN

BETOUS

BETPLAN

BIRAN

BLOUSSON-SERIAN

BOUZON-GELLENAVE

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASSAIGNE

CASTELNAU D'AUZAN LABARRERE

CASTELNAVET

CASTEX

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAZAUBON

CAZAUX-D'ANGLES

CAZAUX-VILLECOMTAL

CAZENEUVE

CHELAN

CONDOM

COULOUME-MONDEBAT

COURRENSAN

COURTIES

DEMU

DURBAN

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESTAMPES

FOURCES

FUSTEROUAU

GAUJAN

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

HAGET

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LABEJAN

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDERE

LAGRAULET-DU-GERS

LAGUIAN-MAZOUS

LALANNE-ARQUE

LAMAZERE

LANNEPAX

LAREE

LARRESSINGLE

LARROQUE-SUR-L'OSSE

LASSERADE

LASSERAN

LAVERAET

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOURTIES-MONBRUN

LOUSLITGES

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANENT-MONTANE

MANSENCOME

MARCIAC

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASCARAS

MASSEUBE

MAULICHERES

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONCLAR

MONCORNEIL-GRAZAN

MONLAUR-BERNET

MONT-D'ASTARAC

MONTEGUT-ARROS

MONTIES

MONTREAL

MOUCHES

NOULENS

ORDAN-LARROQUE

ORNEZAN

PANJAS

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUYDRAGUIN

POUY-LOUBRIN

PRENERON

RAMOUZENS

RISCLE

ROQUEBRUNE

ROQUES

SABAZAN

SADEILLAN

SAINT-ARROMAN

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MONT

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAMARAN

SARCOS

SARRAGACHIES

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SEMBOUES

SERE

SORBETS

TARSAC

TERMES-D'ARMAGNAC

TOURDUN

TRONCENS

TUDELLE

VALENCE-SUR-BAISE

VERGOIGNAN

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

AUSSOS

11.2.2017

ARROUEDE

BEAUMONT

BEZUES-BAJON

CABAS-LOUMASSES

LAURAET

MOUCHAN

PANASSAC

SAINT-BLANCARD

11.2.2017

MANSEMPUY

SAINT-ANTONIN

SEREMPUY

22.1.2017–28.1.2017

ANSAN

AUGNAX

BAJONNETTE

BIVES

BLANQUEFORT

CRASTES

ESTRAMIAC

HOMPS

LABRIHE

MANSEMPUY

MARAVAT

MAUVEZIN

MONFORT

PUYCASQUIER

SAINT-ANTONIN

SAINT-BRES

SAINT-GEORGES

SAINTE-GEMME

SAINTE-MARIE

SAINT-ORENS

SAINT-SAUVY

SARRANT

SEREMPUY

SOLOMIAC

TAYBOSC

TOUGET

TOURRENQUETS

21.1.2017

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AUX-AUSSAT

AVERON-BERGELLE

BARCELONNE-DU-GERS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BAZUGUES

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BERNEDE

BOURROUILLAN

LE BROUILH-MONBERT

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CLERMONT-POUYGUILLES

CORNEILLAN

CRAVENCERES

CUELAS

DUFFORT

EAUZE

ESPAS

ESTANG

ESTIPOUY

GEE-RIVIERE

LE HOUGA

IDRAC-RESPAILLES

L'ISLE-DE-NOE

LAAS

LAGARDE-HACHAN

LAGUIAN-MAZOUS

LANNEMAIGNAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAUJUZAN

LOUBEDAT

LOUBERSAN

MAGNAN

MANAS-BASTANOUS

MANCIET

MARSEILLAN

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAUPAS

MIELAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONGUILHEM

MONLEZUN

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONPARDIAC

MONTAUT

MONT-DE-MARRAST

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PALLANNE

PERCHEDE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PROJAN

REANS

RICOURT

RIGUEPEU

SAINT-ARAILLES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINT-CHRISTAUD

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SAINTE-DODE

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MAUR

SAINT-MEDARD

SAINT-MICHEL

SAINT-OST

SALLES-D'ARMAGNAC

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

TILLAC

TOUJOUSE

URGOSSE

VERLUS

VIELLA

VIOZAN

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTE-GARONNE

BOULOGNE-SUR-GESSE

LUNAX

NENIGAN

PEGUILHAN

11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des HAUTES-PYRENEES

ALLIER

ANGOS

ANSOST

ARIES-ESPENAN

AUBAREDE

AUREILHAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARBAZAN-DEBAT

BARTHE

BERNADETS-DEBAT

BERNADETS-DESSUS

BETBEZE

BETPOUY

BORDES

BOUILH-PEREUILH

BOULIN

BOURS

BUGARD

BUZON

CABANAC

CALAVANTE

CAMPUZAN

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELVIEILH

CASTERA-LOU

CASTERETS

CAUBOUS

CHELLE-DEBAT

CIZOS

CLARAC

COLLONGUES

DEVEZE

DOURS

ESTAMPURES

FRECHEDE

FRECHOU-FRECHET

HACHAN

HOURC

JACQUE

LAFITOLE

LALANNE-TRIE

LAMARQUE-RUSTAING

LAMEAC

LANESPEDE

LANSAC

LAPEYRE

LASLADES

LESPOUEY

LHEZ

LIBAROS

LIZOS

LOUIT

LUBY-BETMONT

LUSTAR

MANSAN

MASCARAS

MINGOT

MONFAUCON

MONTIGNAC

MOUMOULOUS

MUN

OLEAC-DEBAT

OLEAC-DESSUS

ORGAN

ORIEUX

ORLEIX

OSMETS

OUEILLOUX

OZON

PEYRAUBE

PEYRET-SAINT-ANDRE

PEYRIGUERE

PEYRUN

POUMAROUS

POUYASTRUC

PUYDARRIEUX

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABALOS

SABARROS

SAINT-LANNE

SAINT-SEVER-DE-RUSTAN

SARIAC-MAGNOAC

SARROUILLES

SAUVETERRE

SEMEAC

SENAC

SENTOUS

SERE-RUSTAING

SOREAC

SOUYEAUX

THERMES-MAGNOAC

THUY

TOURNAY

TOURNOUS-DARRE

TOURNOUS-DEVANT

TRIE-SUR-BAISE

TROULEY-LABARTHE

VIDOU

VIEUZOS

VILLEMBITS

11.2.2017

ANSOST

ARIES-ESPENAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BETPOUY

BUZON

CAMPUZAN

CASTELNAU-MAGNOAC

CAUBOUS

CIZOS

DEVEZE

FRECHEDE

HACHAN

LAFITOLE

LALANNE-TRIE

LAPEYRE

LIBAROS

LUSTAR

MANSAN

MARSEILLAN

MINGOT

MOUMOULOUS

MONFAUCON

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUYDARRIEUX

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SAINT-SEVERE-DE-RUSTAN

SARIAC-MAGNOAC

SAUVETERRE

SENAC

SENTOUS

TOURNOUS-DARRE

TOURNOUS-DEVANT

TRIE-SUR-BAISE

VIDOU

VIEUZOS

VILLEMBITS

11.2.2017

IBOS

OROIX

SERON

22.1.2017–28.1.2017

ANDREST

AZEREIX

BORDERES-SUR-L'ECHEZ

ESCAUNETS

GARDERES

GAYAN

JUILLAN

LAGARDE

LAMARQUE-PONTACQ

LANNE

LOUEY

LUQUET

ODOS

OSSUN

OURSBELILLE

PINTAC

SAINT-LEZER

SANOUS

SIARROUY

TALAZAC

TARASTEIX

TARBES

VILLENAVE-PRES-BEARN

28.1.2017

ANTIN

BOUILH-DEVANT

COUSSAN

FONTRAILLES

GONEZ

GOUDON

GUIZERIX

LARROQUE

LUBRET-SAINT-LUC

MARQUERIE

MAZEROLLES

MOULEDOUS

PUNTOUS

SADOURNIN

SINZOS

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département des LANDES

ARGELOS

ARTASSENX

ARTHEZ-D'ARMAGNAC

AUDIGNON

AURICE

BANOS

BASCONS

BAS-MAUCO

BASSERCLES

BORDERES-ET-LAMENSANS

BENQUET

BETBEZER-D'ARMAGNAC

BRETAGNE-DE-MARSAN

CASTANDET

CASTELNER

CAUNA

DOAZIT

DUMES

HAGETMAU

HAUT-MAUCO

HORSARRIEU

LABASTIDE-CHALOSSE

LACQUY

LACRABE

LAGLORIEUSE

LAGRANGE

MAURRIN

MAUVEZIN-D'ARMAGNAC

MOMUY

MORGANX

PARLEBOSCQ

PEYRE

PHILONDENX

POUDENX

PUJO-LE-PLAN

SAINTE-COLOMBE

SAINTE-FOY

SAINT-GEIN

SAINT-JULIEN-D'ARMAGNAC

SAINT-JUSTIN

SAINT-PIERRE-DU-MONT

SAINT-SEVER

VILLENEUVE-DE-MARSAN

11.2.2017

AIRE-SUR-L'ADOUR

ARBOUCAVE

AUBAGNAN

BAHUS-SOUBIRAN

BATS

BOURDALAT

BUANES

CASTELNAU-TURSAN

CAZERES-SUR-L'ADOUR

CLASSUN

CLEDES

COUDURES

DUHORT-BACHEN

EUGENIE-LES-BAINS

EYRES-MONCUBE

FARGUES

LE FRECHE

GEAUNE

GRENADE-SUR-L'ADOUR

HONTANX

LABASTIDE-D'ARMAGNAC

LACAJUNTE

LATRILLE

LAURET

LARRIVIERE-SAINT-SAVIN

LUSSAGNET

MANT

MAURIES

MIRAMONT-SENSACQ

MONGET

MONSEGUR

MONTEGUT

MONTGAILLARD

MONTSOUE

PAYROS-CAZAUTETS

PECORADE

PERQUIE

PIMBO

PUYOL-CAZALET

RENUNG

SAINT-AGNET

SAINT-LOUBOUER

SAINT-MAURICE-SUR-ADOUR

SAMADET

SARRAZIET

SARRON

SERRES-GASTON

SORBETS

URGONS

VIELLE-TURSAN

LE VIGNAU

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du LOT-ET-GARONNE

MONBAHUS

MONVIEL

SEGALAS

VILLEBRAMAR

ARMILLAC

BEAUGAS

BOURGOUGNAGUE

BRUGNAC

CANCON

CASSENEUIL

CASTILLONNES

COULX

DOUZAINS

LABRETONIE

LAPERCHE

LAUZUN

LAVERGNE

LOUGRATTE

MONCLAR

MONTASTRUC

MONTAURIOL

MONTIGNAC-DE-LAUZUN

MOULINET

PINEL-HAUTERIVE

SAINT-BARTHELEMY-D'AGENAIS

SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN

SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL

SAINT-PASTOUR

SERIGNAC-PEBOUDOU

TOMBEBOEUF

TOURTRES

VERTEUIL-D'AGENAIS

21.1.2017

Les communes suivantes dans le département des PYRENEES-ATLANTIQUES

ARGET

ARROSES

ARZACQ-ARRAZIGUET

AUBOUS

AURIONS-IDERNES

AYDIE

BALIRACQ-MAUMUSSON

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BUROSSE-MENDOUSSE

CABIDOS

CADILLON

CASTEIDE-CANDAU

CASTETPUGON

CLARACQ

CONCHEZ-DE-BEARN

COUBLUCQ

GARLEDE-MONDEBAT

GAROS

LALONQUETTE

MALAUSSANNE

MASCARAAS-HARON

MERACQ

MONCLA

MONTAGUT

MONT-DISSE

MORLANNE

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POULIACQ

POURSIUGUES-BOUCOUE

RIBARROUY

SAINT-JEAN-POUDGE

SAINT-MEDARD

TADOUSSE-USSAU

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

VIALER

VIGNES

11.2.2017

AAST

BARZUN

ESPOEY

GER

GOMER

HOURS

LIVRON

LUCGARIER

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

22.1.2017–28.1.2017

ANDOINS

ANGAIS

ARRIEN

ARTIGUELOUTAN

BALEIX

BAUDREIX

BEDEILLE

BENEJACQ

BENTAYOU-SEREE

BEUSTE

BOEIL-BEZING

BORDERES

BORDES

CASTEIDE-DOAT

COARRAZE

ESLOURENTIES-DABAN

ESPECHEDE

LABATMALE

LAGOS

LAMAYOU

LESPOURCY

LIMENDOUS

LOMBIA

LOURENTIES

MAURE

MIREPEIX

MOMY

MONTANER

NOUSTY

PONTACQ

PONTIACQ-VIELLEPINTE

SAINT-VINCENT

SAUBOLE

SEDZE-MAUBECQ

SEDZERE

SOUMOULOU

UROST

28.1.2017

DIUSSE

GARLIN

PORTET

5.2.2017–11.2.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN

ALMAYRAC

BOURNAZEL

CARMAUX

COMBEFA

CORDES-SUR-CIEL

LABASTIDE-GABAUSSE

LACAPELLE-SEGALAR

LAPARROUQUIAL

MONESTIES

MOUZIEYS-PANENS

SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX

SAINTE-GEMME

SAINT-MARCEL-CAMPES

SAINT-MARTIN-LAGUEPIE

SALLES

LE SEGUR

TREVIEN

VIRAC

22.1.2017–28.1.2017

AMARENS

BLAYE-LES-MINES

LES CABANNES

CAGNAC-LES-MINES

CASTANET

DONNAZAC

FRAUSSEILLES

LE GARRIC

ITZAC

JOUQUEVIEL

LABARTHE-BLEYS

LIVERS-CAZELLES

LOUBERS

MAILHOC

MARNAVES

MILHARS

MILHAVET

MIRANDOL-BOURGNOUNAC

MONTIRAT

MONTROSIER

MOULARES

NOAILLES

PAMPELONNE

LE RIOLS

ROSIERES

ROUSSAYROLLES

SAINT-CHRISTOPHE

SAINT-JEAN-DE-MARCEL

SOUEL

TAIX

TANUS

TONNAC

VALDERIES

VILLENEUVE-SUR-VERE

VINDRAC-ALAYRAC

SAINTE-CROIX

28.1.2017

Les communes suivantes dans le département du TARN-ET-GARONNE

LAGUEPIE

22.1.2017–28.1.2017

MAUBEC

VAREN

VERFEIL

28.1.2017”

”Medlemsstat: Kroatien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Područje dijelova općine Ferdinandovac naselje Brodić i općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete u Koprivničko- križevačkoj županiji te općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete, općine Pitomača naselja Pitomača, Križnica, Starogradački Marof i Stari Gradac, općina Špišić Bukovica naselja Okrugljača, Bušetina i Rogovac, općina Lukač naselja Gornje Bazje, Katinka, Turanovac, Terezino polje i Zrinj Lukački u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa deset kilometara sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 29.1.2017 |
| Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669 | 21.1.2017–29.1.2017 |
| Područje dijelova općine Dugo Selo naselja: Andrilovec, Kozinščak, Prozorje, Kopčevec, Dugo Selo, Velika Ostrna, Lukarišće, Leprovica, Mala Ostrna i Puhovo; općine Ivanić Grad naselje Trebovec, općine Orle naselja: Čret Posavski, Drnek, Orle, Stružec Posavski i Vrbovo Posavsko; općine Rugvica naselja: Novaki Nartski, Črnec Dugoselski, Črnec Rugvički, Otok Nartski, Otok Svibovski, Ježevo, Čista Mlaka, Hrušćica, Donja Greda, Obedišće Ježevsko, Oborovo, Preseka Oborovska, Prevlaka, Sop, Svibje i Trstenik Nartski; općine Velika Gorica naselja: Bapča, Kobilić, Novaki Šćitarjevski, Kuče, Donje Podotočje, Lekneno, Poljana Čička, Črnkovec, Ščitarjevo, Novo Čiče, Drenje Ščitarjevsko, Lazina Čička, Gornje Podotočje, Jagodno, Ribnica, Strmec Bukevski, Vukovina i Trnje u Zagrebačkoj županiji te područje Grada Zagreba naselja: Dumovec, Cerje, Ivanja Reka i Sesvete koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa deset kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 15.2.2017 |
| Dio općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski, Novaki Nartski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje, Čret Posavski i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793 | 7.2.2017–15.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Područje dijelova općine Ferdinandovac naselje Brodić i općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete u Koprivničko- križevačkoj županiji te općine Podravske Sesvete naselje Podravske Sesvete, općine Pitomača naselja Pitomača, Križnica, Starogradački Marof i Stari Gradac, općina Špišić Bukovica naselja Okrugljača, Bušetina i Rogovac, općina Lukač naselja Gornje Bazje, Katinka, Turanovac, Terezino polje i Zrinj Lukački u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalaze izvan područja definiranog kao zaraženo područje te na području u obliku kruga radijusa deset kilometara sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

29.1.2017

Dio općine Pitomača, naselja Križnica u Virovitičko- podravskoj županiji koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,9796; E17,3669

21.1.2017–29.1.2017

Područje dijelova općine Dugo Selo naselja: Andrilovec, Kozinščak, Prozorje, Kopčevec, Dugo Selo, Velika Ostrna, Lukarišće, Leprovica, Mala Ostrna i Puhovo; općine Ivanić Grad naselje Trebovec, općine Orle naselja: Čret Posavski, Drnek, Orle, Stružec Posavski i Vrbovo Posavsko; općine Rugvica naselja: Novaki Nartski, Črnec Dugoselski, Črnec Rugvički, Otok Nartski, Otok Svibovski, Ježevo, Čista Mlaka, Hrušćica, Donja Greda, Obedišće Ježevsko, Oborovo, Preseka Oborovska, Prevlaka, Sop, Svibje i Trstenik Nartski; općine Velika Gorica naselja: Bapča, Kobilić, Novaki Šćitarjevski, Kuče, Donje Podotočje, Lekneno, Poljana Čička, Črnkovec, Ščitarjevo, Novo Čiče, Drenje Ščitarjevsko, Lazina Čička, Gornje Podotočje, Jagodno, Ribnica, Strmec Bukevski, Vukovina i Trnje u Zagrebačkoj županiji te područje Grada Zagreba naselja: Dumovec, Cerje, Ivanja Reka i Sesvete koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa deset kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

15.2.2017

Dio općine Velika Gorica, naselja Sop Bukevski i Zablatje Posavsko, općine Rugvica naselja Dragošička, Jalševec Nartski, Struga Nartska, Rugvica, Okunšćak, Nart Savski, Novaki Nartski i Novaki Oborovski, općine Orle naselja Bukevje, Čret Posavski i Obed u Zagrebačkoj županiji, koji se nalazi na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N45,74359; E16,209793

7.2.2017–15.2.2017”

”Medlemsstat: Ungern

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az
  N46.4271417 és az E19.8205528 és az
  N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az
  N46.5185167 és az E19.664775 és az
  N46.5247472 és az E19.63145833 és az
  N46.514667 és az E19.629611 és az
  N46.65375 és az E19.53113 és az
  N46.6007389 és az E19.5426556 és az
  N46.5916083 és az E19.5920389 és az
  N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az
  N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259; N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, valamint az N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, az N46.485451 és az E20.027345, és az N46.552536 és az E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922, és az N46.558306 és az E19.465675és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei., továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe | 30.1.2017 |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az
  N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az
  N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az
  N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az
  N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,
  E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az
  E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az
  E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei. | 28.1.2017–5.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, N46.244069 és az E19.555064, és az N46.287484 és az E19.563459; és az N46.224517, E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, kiegészítve Kiskunhalas közigazgatási területének az 5309-es út és az 53-as út által határolt részével, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület. | 5.2.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, és az N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 28.1.2017–5.2.2017 |
| Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre. | 23.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375, N46,741042, E19,721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, és az E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Csongrád megye Csongrádi járásának teljes területe, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár – 45-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járáshatár és Szentes járásának teljes közigazgatási területe. | 30.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, és az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 21.1.2017–30.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884, E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4436-os út- 4429-es út – 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út. | 23.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884,
  E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 15.1.2017–23.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 14.2.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.2.2017–14.2.2017 |
| Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa | 23.1.2017 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 3.1.2017–23.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási területe, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület. | 13.2.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 4.2.2017–13.2.2017 |
| Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része | 23.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.1.2017–23.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti és Kunszentmiklósi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.931868 és az E19.519266 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint az alábbiak által határolt terület: 5301-es út – 5303-as út – 5305-ös út – Pest-Bács-Kiskun megyehatár-4625-ös út – 4623-as út- 44-es út – 54-es út – E75-ös út – 52-es út | 27.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266 GPS GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 9.1.2017–27.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi, Balmazújvárosi és Hajdúnánási járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 23.1.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi járásának az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 14.1.2017–23.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi és Nagyatádi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10km sugarú körön belül eső területei | 28.1.2017 |
| Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 20.1.2017–28.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N45.9796167 és az E17.36696167 GPS -koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 5.2.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 28.1.2017–5.2.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 4.2.2017 |
| Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 27.1.2017–4.2.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 9.2.2017 |
| Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 30.1.2017–9.2.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Békési és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 12.2.2017 |
| Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 23.2.2017–12.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei | 17.2.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei | 9.2.2017–17.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az

N46.4271417 és az E19.8205528 és az

N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az

N46.5185167 és az E19.664775 és az

N46.5247472 és az E19.63145833 és az

N46.514667 és az E19.629611 és az

N46.65375 és az E19.53113 és az

N46.6007389 és az E19.5426556 és az

N46.5916083 és az E19.5920389 és az

N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az

N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259; N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, valamint az N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, az N46.485451 és az E20.027345, és az N46.552536 és az E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922, és az N46.558306 és az E19.465675és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei., továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe

30.1.2017

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, továbbá Móricgát-Erdőszéplak, Forráskút, Üllés és Bordány település teljes belterülete, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe valamint Csongrád és Bács-Kiskun megye az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az

N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 és az

N46.558306 és az E19.465675 és az N46.569808 és az E19.437804 és az N46.4271417 és az E19.8205528 és az N46.445379 és az E19.649848 és az N46.5264361 és az E19.63094722 és az N46.5185167 és az E19.664775 és az N46.5247472 és az E19.63145833 és az N46.514667 és az E19.629611 és az N46.65375 és az E19.53113 és az N46.6007389 és az E19.5426556 és az N46.5916083 és az E19.5920389 és az N46.59794444 és az E19.46591667 és az

N46.543419 és az E19.866035 és az N46.6204 és az E19.8007, és az

N46.402 és az E19.73983333, N46.5321778 és az E19.67289444, N46.544109, E19.688508, N46.559392, E19.768362, N46.603106, E19.782067, N46.539064, E19.419259, N46.447194,

E19.65843; N46.682422, E19.638406, az N46.685278, E19.64, N46.689837 és az E19.674396; N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, N46.342783 és az E19.802446; N46.544052 és az E19.968252, és az N46.485451 és az E20.027345, N46.552536 és az

E19.970554, és az N46.475176 és az E20.000298, és az N46.339714 és az E19.808507, és az N46.304572, E:19,771922 és az N46.558306 és az

E19.465675, és az N46.422366 és az E19.759126, valamint az N46,443688 és az E19,643344

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei.

28.1.2017–5.2.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, N46.244069 és az E19.555064, és az N46.287484 és az E19.563459; és az N46.224517, E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, kiegészítve Kiskunhalas közigazgatási területének az 5309-es út és az 53-as út által határolt részével, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület.

5.2.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, és az N46.244069 és az E19.555064 és az N46.287484, E19.563459, és az N46.224517 és az E19.412833, és az N46.344569 és az E19.405611, valamint az N46.226815 és az 19.397141 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

28.1.2017–5.2.2017

Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre.

23.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375, N46,741042, E19,721741 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.1.2017

Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, és az E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Csongrád megye Csongrádi járásának teljes területe, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár – 45-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járáshatár és Szentes járásának teljes közigazgatási területe.

30.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, és az N46.619294 és az E20.390083; és az N46.652, E20.2082, valamint az N46.5795 és az E20.3489 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

21.1.2017–30.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884, E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4436-os út- 4429-es út – 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út.

23.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.5884,

E20.9991 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

15.1.2017–23.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

14.2.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi járásának az N46,385753 és az E20,27167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.2.2017–14.2.2017

Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa

23.1.2017

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

3.1.2017–23.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint Tiszasas település teljes közigazgatási területe, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület.

13.2.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858; és az N46,82681 és az E20,12392 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

4.2.2017–13.2.2017

Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része

23.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.1.2017–23.1.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti és Kunszentmiklósi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.931868 és az E19.519266 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei, valamint az alábbiak által határolt terület: 5301-es út – 5303-as út – 5305-ös út – Pest-Bács-Kiskun megyehatár-4625-ös út – 4623-as út- 44-es út – 54-es út – E75-ös út – 52-es út

27.1.2017

Bács-Kiskun megye Kecskeméti járásának az N46.931868 és az E19.519266 GPS GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

9.1.2017–27.1.2017

Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi, Balmazújvárosi és Hajdúnánási járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

23.1.2017

Hajdú-Bihar megye Hajdúböszörményi járásának az N47.754332 és az E21.338786 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

14.1.2017–23.1.2017

Somogy megye Barcsi és Nagyatádi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10km sugarú körön belül eső területei

28.1.2017

Somogy megye Barcsi járásának a Horvátország területén található N45.9796167 és az E17.36696167 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

20.1.2017–28.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N45.9796167 és az E17.36696167 GPS -koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

5.2.2017

Jász-Nagykun-Szolnok és Pest megye N47.4934 és E19,8685 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

28.1.2017–5.2.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

4.2.2017

Főváros és Pest megye N47.44505 és E19.036856 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

27.1.2017–4.2.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

9.2.2017

Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalúi és Békés megye Szeghalmi járásának az N47,021168 és az E21,283025 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

30.1.2017–9.2.2017

Békés megye Szeghalmi és Békési és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

12.2.2017

Békés megye Szeghalmi és Hajdú-Bihar megye Berettyújfalúi járásának az N46,995519 és az E21,175782 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

23.2.2017–12.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei

17.2.2017

Csongrád megye Szentesi járásának és Békés megye Orosházi és Szarvasi járásának az N46,711812, és az E20,486882 GPS koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső területei

9.2.2017–17.2.2017”

”Medlemsstat: Österrike

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Schützen am Gebirge
  Donnerskirchen
  Oggau am Neusiedler See
  Mörbisch am See
  Siegendorf
  Klingenbach
  Zagersdorf
  Wulkaprodersdorf
  Trausdorf an der Wulka
  Eisenstadt | 17.2.2017 |
| St. Margarethen im Burgenland
  Rust
  Oslip | 9.2.2017–17.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Schützen am Gebirge

Donnerskirchen

Oggau am Neusiedler See

Mörbisch am See

Siegendorf

Klingenbach

Zagersdorf

Wulkaprodersdorf

Trausdorf an der Wulka

Eisenstadt

17.2.2017

St. Margarethen im Burgenland

Rust

Oslip

9.2.2017–17.2.2017”

”Medlemsstat: Polen

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo – wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo – wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie). | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.- Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno – wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie małopolskim: teren miejscowości: Konaszówka (gm. Książ Wielki), Książ Wielki (gm. Książ Wielki), Wielka Wieś (Książ Wielki), Częstoszowice (gm. Książ Wielki), Małoszów (gm. Książ Wielki), Cisia Wola (gm. Książ Wielki), Mianocice (gm. Książ Wielki) | 14.1.2017–22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K;
  Od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776;
  Od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego;
  Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.
  W województwie świętokrzyskiem – teren miejscowości: Bolowiec (gm. Skalbmierz), Gunów-Kolonia (gm. KazimierzaWielka), Gunów-Wilków (gm. Kazimierza Wielka). | 14.1.2017–22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 26.1.2017–3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno – wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa) | 20.1.2017–28.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80, 81, 112, 113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowości Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Następnie linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis. | 26.1.2017–3.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów. | 22.1.2017–30.1.2017 |
| W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecię- cia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis. | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulica Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017–7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowości Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis. | 27.1.2017–4.2.2017 |
| W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno-wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis. | 22.1.2017–30.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego. | 22.1.2017–30.1.2017 |
| W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las. | 26.1.2017–3.2.2017 |
| W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn – Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle –Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie. | 26.1.2017–3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis. | 30.1.2017–7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.
  Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116 138 , 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnielinia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis. | 31.1.2017–8.2.2017 |
| W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”). | 28.1.2017–6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym, „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo. | 4.2.2017–12.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej. | 1.2.2017–9.2.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów. | 2.2.2017–10.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo-wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo – zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki. | 2.2.2017–10.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  W mieście Gorzów Wielkopolski punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat Santockie zakole oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu, i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowozachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo – zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północnozachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S 3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno-wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północnowschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat Gorzowskie murawy. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do ronda Józefa Piłsudskiego, gdzie kończy się opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Sybiraków w Gorzowie Wielkopolskim. Linia biegnie następnie w kierunku południowo-wschodnim w kierunku miejscowości Czechów, wzdłuż linii energetycznej wysokiego napięcia, do zachodnich części miejscowości Czechów. Następnie linia obszaru omija miejscowość Czechów od strony północnej i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do miejscowości Borek, przez łąki, pastwiska i nieużytki. Następnie linia biegnie w kierunku południowym, w kierunku Trzebiszewa i przecina linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim oraz zachodnim, obok rezerwatu Janie, im. Włodzimierza Korsaka, mijając go z prawej strony. Następnie linia obszaru przecina drogę wojewódzką nr 46, biegnąc w kierunku północno-zachodnim, mijając z prawej strony miejscowości Rogi. Następnie idzie w dalszym ciągu w kierunku północno-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 22, a następnie powiatową 1278f. W tym miejscu kończy się las. Następnie, biegnąc w tym samym kierunku północno-zachodnim, linia obszaru mija z prawej strony miejscowość Dębokierz, i dalej biegnąc w tym samym kierunku, przecina rzekę Lubniewkę praz Wartę i dochodzi do miejscowości Krzyszczynka. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku północnym, mijając z lewej strony miejscowości: Krzyszczyna, Jeniniec, Kwiatkowice. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnowschodnim, przez tory kolejowe Krzyż-Kostrzyn oraz droga wojewódzką nr 132, pomiędzy miejscowościami Łupowo i Jenin. Następnie linia obszaru, biegnąc dalej w kierunku północno-wschodnim, po południowej stronie mija miejscowość Łupowo. Biegnąc dalej w tym samym kierunku lasem, mija z lewej strony oczyszczalnię ścieków w obrębie miejscowości Chruścik. Następnie, linia obszaru biegnąc w tym samym kierunku, przecina obwodnicę miasta Gorzowa Wielkopolskiego (S 3), biegnie przez ul. Dobrą, przecina ul. Myśliborską, wchodząc w ul. Kamienną. Następnie linia obszaru, idąc wzdłuż ul. Kamiennej, z prawej strony mija cmentarz komunalny oraz osiedle Piaski, i wchodzi w ulice Górczyńską. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku wschodnim, wzdłuż ul. Górczyńskiej, przecina ul. Walczaka, a następnie idzie wzdłuż ulicy Bierzarina, a następnie zmienia kierunek na południowy i biegnie wzdłuż ulicy Łukasińskiego do ronda przy ul. Podmiejskiej – Sybiraków. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Józefa Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija Elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla Elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat przyrody „Santockie Zakole” oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowo-zachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno – zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północno-zachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno – wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północno-wschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat przyrody „Gorzowskie Murawy”. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru bieg nie w kierunku północno – wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do Ronda Marszałka Józefa Piłsudskiego. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od Ronda Sybiraków w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim omijając od południa miejscowość Wawrów i Janczewo dalej prosto w kierunku wschodnim omija od północy ostatnie zabudowania miejscowości Górki, tu skręca w kierunku miejscowości Santok, do drogi wojewódzkiej 158 z ulicą Gorzowską w Santoku. Dalej drogą wojewódzką 158 do Starego Polichna aż do skrzyżowania z drogą wojewódzką 159. Tu przez oddziały leśne (Nadleśnictwo Karwin) do punktu między oddziałami leśnymi nr 79,80, 111 i 112, tu na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 314, 315, 325 i 326. Od tego punktu lekko skręcając przecina kolejne oddziały leśne aż do skrzyżowania dróg wojewódzkich nr 159 i 199. Dalej skręca na południowy zachód do obwodnicy zachodniej Skwierzyny, następnie do punktu między oddziałami 381, 382, 420 i 421 (Nadleśnictwo Skwierzyna), lekko załamując się przecina kolejne oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 460, 461, 488 i 489. Od tego punktu na zachód oddziały leśne do kolejnego punktu między oddziałami nr 251, 252, 301 i 302 (Nadleśnictwo Lubniewice). Granica skręca na północny-zachód przecinając skrzyżowanie dróg krajowych 24 i 22 (Wałdowice) biegnie oddziałami leśnymi do punktu między oddziałami leśnymi nr 30, 31, 58 i 59. Tu skręca na północ linią oddziałową poprzez Łąków dalej prosto do rzeki Warta na wysokości miejscowości Koszęcin. Dalej wzdłuż rzeki Warta do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta Gorzów Wlkp. do skrzyżowania ulicy Kostrzyńskiej i Alei 11 Listopada, dalej tą ulicą i wzdłuż ulicy Władysława Sikorskiego do ulicy Warszawskiej do Ronda Santockiego. Od Ronda Santockiego ulicą Podmiejską aż do Ronda Sybiraków, gdzie kończy się opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim:
  Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:
  Poczynając od skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim do załamania linii wysokiego napięcia. Wzdłuż linii wysokiego napięcia omija miejscowość Wawrów od północy do przecięcia się z linia energetyczną biegnącą z północy na południe. Od przecięcia się linii energetycznych, granica biegnie w kierunku wschodnim przecinając miejscowość Janczewo aż do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 158 z drogą powiatową 1405F. Dalej drogą wojewódzką 158 do miejscowości Gralewo. Na wysokości posesji nr 1b w Gralewie granica zbacza z drogi wojewódzkiej 138 i biegnie przez posesje 54 i 53 dalej prosto przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej prosto do zachodniej granicy miejscowości Ludzisławice. Od załamania drogi powiatowej 1401F i skrzyżowania z drogą polną granica skręca na południe przecinając drogę wojewódzką 158 do punktu między oddziałami leśnymi nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin). Dalej na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 313, 314, 324, 325, od tego punktu granica skręca na południowy zachód przez oddziały leśne do oddziału leśnego nr 425 stycznego z rzeką Wartą. Następnie biegnie w kierunku obwodnicy zachodniej Skwierzyny. Tu skręca do kolejnego załamania miedzy oddziałami leśnymi nr 385, 386, 424, 425 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Od tego punktu biegnie na zachód przecinając oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 361, 362, 403, 404, dalej załamuje się przecinając kolejne oddziały leśne do punktu między oddziałami nr 190, 191, 236, 237. Tu skręca na północny zachód do skrzyżowania dróg krajowych nr 22 i 24. Dalej na północ omijając od wschodu miejscowość Rudnica, granica biegnie dalej na północ omijając od zachodu osadę Altona, od zachodu miejscowość Płonica, od zachodu miejscowość Koszęcin aż do rzeki Warta na wysokości miejscowości Ulim, dalej wzdłuż rzeki Warty do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta na rzece Warta na północ do skrzyżowania ulic Kostrzyńskiej i Warzywnej. Tu skręca w ulicę Kostrzyńską, dalej Aleją 11 Listopada i ulicą gen. Władysława Sikorskiego, dalej ulicą Estkowskiego do Ronda Kosynierów Gdyńskich, od Ronda dalej ulicą Łokietka do ulicy Jarosława Dąbrowskiego. Następnie ulicą Dąbrowskiego na północ do skrzyżowania z ulicą 30 Stycznia skręca i biegnie ulicą 30 Stycznia do ulicy Drzymały. Następnie przecinając Park Siemiradzkiego do skrzyżowania ulic Piłsudskiego i Widok. Dalej biegnie ulicą Walczaka poprzez Rondo Ofiar Katynia do Ronda Gdańskiego. Tutaj skręca w ulicę Bierzarina i biegnie do skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego, gdzie kończy się opis | 6.2.2017 |
| W województwie małopolskim – teren ograniczony: Od strony północno-wschodniej i północnej: granicą województwa małopolskiego – od drogi powiatowej nr 1222 K do linii kolejowej nr 8 (Warszawa Zachodnia – Kraków Główny);
  Od strony zachodniej: od granicy województwa małopolskiego i miejscowości Kozłów (gm. Kozłów) w kierunku południowym wzdłuż linii kolejowej nr 8 do miejscowości Uniejów – Rędziny (gm. Charsznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1181 K, następnie wzdłuż tej drogi w kierunku wschodnim do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1182 K i dalej tą drogą w kierunku południowym do miejscowości Siedliska (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1189 K. Następnie ta drogą w kierunku wschodnim do miejscowości Strzeżów Drugi (gm. Miechów) – do skrzyżowania z droga krajową nr 7 i wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do Miechowa (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783;
  Od strony południowej i południowo-wschodniej: z Miechowa od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 drogą wojewódzką nr 783 w kierunku wschodnim do miejscowości Kalina – Rędziny (gm. Miechów) i dalej wzdłuż drogi powiatowej nr 1225 K do miejscowości Raszówek (gm. Słaboszów), następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1228 K do miejscowości Zagorzany (gm. Słaboszów). Z miejscowości Zagórzany droga powiatową nr 1229 K do Dziaduszyc (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatowa nr 1224 K do miejscowości Słaboszów (gm. Słaboszów). Następnie drogą powiatową nr 1221 K do miejscowości Wymysłów (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatową 1222 K do granicy województwa małopolskiego | 22.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od Ronda Gdańskiego w Gorzowie Wlkp., granica biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ulicy Walczaka (Droga Krajowa nr 22), do skrzyżowania drogi powiatowej 1406F (ul. Parkowa) z Drogą Krajową nr 22, po czym biegnie dalej w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 566, 579 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie granica biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 596, 597, 609, 610, po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 635, 636, 649, 650. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 663, 664, 677 i 678, po czym zmienia kierunek i, przecinając drogę nr 1402F, biegnie łukiem omijając od strony zachodniej miejscowości Brzezinka, Górczyna, Lipki Wielkie, przecinając drogę wojewódzką nr 158 do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 13 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia biegnie w kierunku południowym, wzdłuż granicy obszarów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 102, 103, 135, 136 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej w kierunku południowym biegnie do punktu przecięcia obszaru leśnego 300, 301, 137, 138. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 360, 361, 421, 422, po czym biegnie wzdłuż granicy oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 425 i 364. Dalej, przecinając rzekę Wartę, granica biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 192, 223, 222. Następnie linia granicy zmienia kierunek, i biegnie w kierunku zachodnim, przecinając drogę ekspresową S3, wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 205, 206, 237, 238. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i zaczyna biec w kierunku północnozachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 187, 186. Dalej linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 103, 104, 125, 126, po czym dalej w tym samym kierunku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 60, 61, 85, 86. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, dalej po łuku, do skrzyżowania ulicy Leśnej z drogą powiatową nr 1396F, w miejscowości Prądocin. W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym, przecinając las, a następnie drogę ekspresową S3 w Gorzowie Wlkp. (Zamoście) do skrzyżowania ulicy Śląskiej z ulica Polną. Następnie linia granicy załamuje się w kierunku północnym i biegnie do skrzyżowania ulicy Jagiełły i ulicy Drzymały, po czym wzdłuż ulicy Drzymały biegnie do skrzyżowania z ulicą 30 stycznia. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny-wschód, przecina Park Siemiradzkiego i biegnie do skrzyżowania ulicy Walczaka z ulicą Piłsudskiego. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim wzdłuż ul. Walczaka do Ronda Gdańskiego, skąd rozpoczęto opis | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim rozpoczynając od skrzyżowania ulic Bierzanina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, omijając od północy miejscowość Wawrów, do skrzyżowania ulicy Owocowej z drogą wojewódzkiej nr 158 w miejscowości Janczewo. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowo-wschodnim, linia granicy omija od zachodu miejscowość Gralewo i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Gorzowską w miejscowości Santok. Następnie linia granicy biegnie, w kierunku południowo-wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, przebiega przez miejscowość Stare Polichno i dalej wzdłuż drogi wojewódzkiej 158 biegnie do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 159. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 310, 311, 317, 318, po czym zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 339 i 341 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 303, 304, 339, 340 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 349, 350, 391, 392 (Nadleśnictwa Skwierzyna), po czym dalej w kierunku zachodnim biegnie wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 362, 363, 404, 405 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania dróg krajowych nr 24, 22, po czym w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-zachodnim, do przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32 (skraj lasu). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, przecina rzekę Wartę, omija od zachodu miejscowość Jerzyki i biegnie do przecięcia drogi ekspresowej S3 z droga wojewódzką 132 w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając Aleję Konstytucji 3 Maja, do skrzyżowania ulicy Wyszyńskiego i Alei Odrodzenia Polski (rondo Stefana Wyszyńskiego). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając ulicę Walczaka, do skrzyżowania ulicy Bierzanina i ulicy Łukasińskiego, skąd rozpoczęto opis | 6.2.2017 |
| W wojeództwie małopolskim: Od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K.
  Od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminna nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K;
  Od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273 K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego;
  Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej nr 160224 K do drogi wojewódzkiej nr 783.
  W województwie świętokrzyskim – od strony północnej i północno-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, w miejscowości SzarbiaZwierzyniecka (gm.Skalbmierz) – do drogi powiatowej nr 0498T, granice administracyjne miasta Skalbmierz, dalej na północnym-wschodzie rzeka Nidzica do drogi powiatowej nr 0529T.
  Od strony wschodniej: wzdłuż drogi powiatowej nr 0518T, miejscowość Donosy (gm. Kazimierza Wielka), Chruszczyny Wielkiej (gm. Kazimierza Wielka), do skrzyżowania dróg powiatowych 0530T i 0534T, dalej droga nr 0534T do miejscowości Wielgus (gm. Kazimierza Wielka) i wzdłuż drogi gminnej Wielgus-Krzyszkowice, miejscowość Krzyszkowice (gm. Kazimierza Wielka), Dalechowice (gm. Kazimierza Wielka) do granicy województwa świętokrzyskiego.
  Od strony południowej i zachodniej: od granicy województwa świętokrzyskiego i miejscowości Dalechowice w kierunku zachodnim i północnym, do granicy obszaru zapowietrzonego. | 22.1.2017 |
| W wojeówództwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulic Szarych Szeregów i Sosnkowskiego w mieście Gorzów Wielkopolski. Dalej linia granicy biegnie w kierunku wschodnim w linii prostej do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1406F z ulicą Osiedle Bermudy w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek południowo – wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Orzechową w miejscowości Janczewo. Dalej biegnie w tym samym kierunku (południowo-wschodni) do skrzyżowania ulicy Szkolnej z ulicą Gorzowską (droga powiatowa 1365F) w miejscowości Santok. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę w kierunku południowym do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1352F i 1351F w miejscowości Gościnowo. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę, sieć energetyczną, drogę ekspresową S 3 w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 170, 171, 197, 198 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Potem linia granicy zmienia kierunek na zachodni, przecina drogę krajową nr 24 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 287, 288, 320, 321 (Nadleśnictwo Skwierzyna), dalej wzdłuż granic oddziałów leśnych do punkt przecięcia oddziału leśnego nr 180, 181, 192, 193 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek, przecina drogi krajowe nr 22 i 24 i biegnie w kierunku północno – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 36, 37, 4 41 (Nadleśnictwo Lubniewice). Dalej linia granicy zmienia swój kierunek przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą gminna przy posesji nr 26 w miejscowości Chwałowice. Następnie w tym samym kierunku (północnym) linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 132 z ulicą Nową w miejscowości Jenin. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – wschodnim do przecięcia się drogi ekspresowej S3 z drogą wojewódzką nr 130 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w miejscowości Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis. | 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1420F z drogą gminna między posesjami nr 29 i 95A w miejscowości Staw, następnie w kierunku południowo-wschodnim wzdłuż drogi powiatowej nr 1420F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1422F. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1422F w kierunku wschodnim do granicy powiatu gorzowskiego (województwo lubuskie) i powiatu myśliborskiego (Województwo zachodniopomorskie). Następnie od północy linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punktu przecięcia na północy oddziału leśnego nr 462, 463 (nadleśnictwo Różańsko). Tutaj granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 26, 27, 74, 75 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej granica biegnie w kierunku południowym wzdłuż granic oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 261, 262, 303, 304 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim omijając od strony zachodniej miejscowość Marwice do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 585, 586, 589, 590 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunki południowo-zachodnim linia granicy omija od strony zachodniej miejscowość Racław i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 697, 698, 727, 728 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 736, 737, 764, 765 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku zachodnim granica biegnie omijając od północy miejscowość Białcz do skrzyżowania ulicy Cementowej (droga powiatowa nr 1410F) z ulicą Jagodową w miejscowości Witnica. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim omijając od północy miejscowość Witnica do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 411, 526, 527 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku północno-zachodnim linia granicy biegnie przecinając od południa Jezioro Wielkie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 366, 410 (nadleśnictwo Bogdaniec, granica województwa lubuskiego i zachodniopomorskiego). Od tego punktu granica od zachodu biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punku przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko), skąd rozpoczęto opis.
  W województwie zachodniopomorskim: od wschodu granicę obszaru stanowi granica pomiędzy powiatem myśliborskim a powiatem gorzowskim w woj. lubuskim, od południa droga powiatowa nr 130 od granicy z powiatem gorzowskim do drogi gminnej łączącej Dolsk z Baranówkiem, od zachodu drogą łącząca drogę nr 130 z miejscowości Dolsk aż do duktu leśnego, duktem leśnym do rzeki Mysli, Myślą w kierunku północno wschodnim, a następnie skrajem skraju lasu równolegle do drogi krajowej nr 23 aż do skraju lasu na przecięciu z drogą gminną biegnącą do drogi 23 do miejscowości Dolsk, od północy do tego przecięcia linią prostą biegnącą w kierunku zachodnim aż do granicy z powiatem gorzowskim. W obszarze znajdują się następujące miejscowości: Borne Dolska, Skrodno Turze w gminie Dębno. | 6.2.2017 |
| W województwie świętokrzyskim
  Od strony północnej: droga gminna od m. Jelcza Wielka na zachodzie do drogi wojewódzkiej nr 766, droga wojewódzka nr 766 w kierunku do Pińczowa do linii rzeki Nidy, wzdłuż rzeki Nidy do m. Pasturka, droga wojewódzka nr 767 do skrzyżowania z drogą gminną do m. Marzęcin na wschodzie
  Od strony wschodniej: skrzyżowanie drogi wojewódzkiej nr 767 z drogą gminną do m. Marzęcin na północy, droga gminna przez m. Leszcze, Wola Zagojska Górna, Winiary, do m. Stara Zagość, wzdłuż terenów kopalni gipsu do granicy powiatów: pińczowskiego i buskiego, wzdłuż granicy powiatów do drogi gminnej Stawiszyce-Kostrzeszyn na południu
  Od strony południowej: droga gminna Stawiszyce-Kostrzeszyn od granicy z powiatem buskim na wschodzie, wzdłuż granicy z powiatem kazimierskim do mc. Kwaszyn, droga gmina Działoszyce-Kozubów do mc. Jakubowice na zachodzie.
  Od strony zachodniej: droga gminna Jakubowice-Lipówka od południa, droga wojewódzka 768, droga wojewódzka 766 do skrzyżowania z drogą gminną przez mc. Góry, Zagajów do mc. Jelcza Wielka na północy.
  Wykaz miejscowości w obszarze zagrożonym:
  Biskupice, Bogucice Drugie, Bogucice Pierwsze, Chroberz, Dębiany, Dzierążnia, Gacki, Gacki Osiedle, Gaik, Góry, Jakubowice, Januszowice, Jelcza Mała, Jelcza Wielka, Kostrzeszyn, Kowala, Krzyżanowice Dolne, Krzyżanowice Średnie, Kwaszyn, Leszcze, Marianów, Marzęcin, Michałów, Niegosławice, Nieprowice, Orkanów, Pasturka, Pełczyska, Podgórze, Polichno, Probołowice, Przecławka, Rudawa, Sadek, Skrzypiów, Stara Zagość, Sudół, Szyszczyce, Tomaszów, Winiary, Wola Chroberska, Wola Zagojska Dolna, Wola Zagojska Górna, Wolica, Wymysłów, Zagaje Dębiańskie, Zagaje Stradowskie, Zagajów, Zagajówek, Zagórze, Zakrzów, Zawarża, Złota, Żurawniki. | 28.1.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 (nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 657, 658, 672 (nadleśnictwo Kłodawa), po czym biegnie w tym samym kireunku do miejsca przecięcia drogi powiatowej nr 1365 F z przejazdem kolejowym linii kolejowej relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południowo-wschodni i biegnie do 2150go kilometra rzeki Noteć. Nastepnie linia granicy biegnie w kireunku południowym, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 1,28,29 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie po łuku, w kireunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 258, 259, 291, 292 ( Nadleśnictwo Karwin).nastepnie, w dalszym ciągu w kirunku południowym, linia granicy biegnie po łuku, w kierunku do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 355, 356, 416, 417 (Nadleśnictwo Miedzychód). W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południow-zachodni i biegnie wzdłuż granicy obszarów leśnych, przecinając droge wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425 ( Nadleśnictwo Międzychód). W tym miejscu linia granicy obszaru zminia kireunke nazachodni, przecinajać rzeke Waeta, drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 65, 176, 177 ( Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na połnocno-zachodni i omijając jezioro Glinik od strony zachodniej biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397 F z droga gminną nr 001315F. Nastepnie linia granicy zmienia kierunke na północny i biegnie do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z Ulicą Wędkarską w miejscowosci Gorzów Wielkopolski. W tym miejscu linia granicy załamuje sie i biegnie w kireunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, ulicę Kobyligórską, rzekę Wartę, linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż, do skrzyżowania ulicy Podmiejskiej i ulicy Partyzantów. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na połnocno wschodni i biegnie, omijając od strony południowej miejscowośc Różanki, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554,555,565,566 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, przecinajac jezioro Grzybno, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 ( Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczeto opis. | 3.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K; od strony zachodniej: od skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminną nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K; 3) od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej | 30.1.2017 |
| W wojewodzie lubuskim rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389, 392 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 106/1, 107/5, 112/2 w miejscowości Lipki Małe. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę powiatową nr 1359F, mijając od strony zachodniej miejscowość Baranowice, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 3, 4, 31, 32 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy dalej biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 257, 258, 290, 291 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej po łuku, w kierunku południowym, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 353, 354, 414, 415 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 159 i drogi wojewódzkiej 159, po czym zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia przedziału leśnego nr 141, 142, 185, 186 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na pół- nocny, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą gminną nr 001315F, i biegnie dalej w tym samym kierunku, przecinając drogę ekspresową S3, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania ulicy Kobylogórskiej z ulica Kujawską w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając kanał Siedlicki, rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Lawendową. Następnie, dalej w kierunku północno-wschodnim, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis. | 6.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, po łuku, wzdłuż ulicy Myśliborskiej, do ronda Myśliborskiego, po czym wzdłuż Alei Konstytucji 3 Maja biegnie do skrzyżowania z ulicą Estkowskiego. Następnie, przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku ronda Św. Jerzego. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu ulicy Wylotowej przy posesji nr 109 (droga powiatowa nr 1398F). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej 001306F (ulica Brzozowa), Osiedle Poznańskie) z drogą nr 001417F prowadzącą do posesji nr 75. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do skrzyżowania ulicy Krupczyńskiej z drogą prowadzącą między posesjami nr 28 i 29 w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając linię kolejową relacji Gorzów-Skwierzyna, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 45, 46 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 70, 71, 91, 92 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, po łuku, do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 137, 138, 181, 182 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie, biegnąc dalej w tym samym kierunku, linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 285, 286, 318, 319 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym po łuku linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką 136, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 361, 362, 389, 390 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego, nr 323, 324, 372, 373 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22, omijając od strony wschodniej miejscowość Krasnołęg, po czym przecina kanał Bema i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1283F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Czartów. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Podjenin. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 132 (ulica Mickiewicza) z ulicą Szkolną w miejscowości Bogdaniec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 721, 722, 749, 750 (Nadleśnictwo Bogdaniec), po czym, dalej biegnąc po łuku w kierunku północno-wschodnim linia dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 659, 660, 676 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i przecinając drogę ekspresową S3 biegnie w kierunku wschodnim do ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wlkp., skąd rozpoczęto opis. | 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 393, 392, 389 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie), po czym biegnie dalej, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania ulicy Zamkowej z ulicą Kolejową w miejscowości Górki Noteckie. Dalej biegnąc w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1365F i dociera do mostku na rzece Maślanka, który prowadzi do drogi na posesję nr 8 w miejscowości Górczyna. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając rzekę Noteć, kanał Goszczanowski, drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 27, 28, 57, 58 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie, biegnąc dalej po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 217, 218, 281, 282 (Nadleśnictwo Międzychód), po czym zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 165, 176, 1777 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Lipowej z ulicą Brzozowiecką w miejscowości Glinik, po czym dalej w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z droga prowadzącą do posesji nr 12, w miejscowości Maszewo. Następnie linia granicy biegnie po łuku w kierunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z ulicą Karnińską w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulicy Strażackiej z ulicą Wylotową w miejscowości Gorzów Wlkp., po czym zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą powiatową nr 1406F w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 553, 554, 563, 564 (Nadleśnictwo Kłodawa), po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1405F do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis. | 4.2.2017 |
| W województwie podkarpackim: miejscowości: Węglówka, Czarnorzeki, Korczyna, Kombornia, Iskrzynia w gminie Korczyna, Krościenko Wyżne w gminie Krościenko Wyżne, Łężany, Targowiska, Widacz, Miejsce Piastowe, Głowienka, Wrocanka, Niżna Łąka w gminie Miejsce Piastowe, Iwonicz w gminie Iwonicz Zdrój, Bóbrka, Machnówka, Chorkówka, Szczepańcowa, Zręcin, Świerzowa Polska, Żeglce w gminie Chorkówka, Długie, Żarnowiec, Dobieszyn, Jedlicze, Potok, Jaszczew w gminie Jedlicze, Ustrobna, Bajdy, Bratkówka, Odrzykoń w gminie Wojaszówka w powiecie krośnieńskim w następujący sposób: Od północy początkiem linii obszaru jest skrzyżowanie dróg nr 1942 R i nr 1943 R w miejscowości Bajdy. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim po linii prostej przecinając drogę nr 990, rzekę Wisłok, drogę nr 1924 R, dalej biegnie przez las, przecina drogę nr 1940 R, następnie biegnie przez las dochodząc do drogi nr 1927 R na wysokości zabudowań nr 31, 33 A w miejscowości Węglówka. Dalej linia granicy biegnie południową krawędzią drogi nr 1927 R do skrzyżowania z drogą nr 991, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowowschodnim przez las do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1965 R. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie dalej wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do miejsca skrzyżowania z drogą dojazdową do posesji nr 501, 501A w miejscowości Kombornia. Linia granicy biegnie dalej w linii prostej na zachód do skrzyżowania drogi nr 1969 R z drogą nr 2062 R, biegnąc dalej z tego punktu w kierunku południowym do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1966 R. Dalej linia granicy obszaru biegnie wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do przejazdu kolejowego w miejscowości Targowiska, kierując się następnie wzdłuż torów kolejowych w kierunku południowo-wschodnim do przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz. Od strony południowej linia granicy obszaru biegnie od przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz wzdłuż biegnącej od przejazdu drogi do skrzyżowania z drogą nr 1974 R, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi nr 28 z drogą nr 2002 R. Dalej linia granicy biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 2002 R do skrzyżowania z drogą nr 1976 R. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 1976 R biegnącej do miejscowości Rogi do skrzyżowania z drogą krajową nr 19. Dalej wzdłuż odcinka drogi nr 19 do skrzyżowania z drogą nr 2003 R, a następnie wzdłuż drogi nr 2003 R do skrzyżowania z drogą 1956 R, a następnie wzdłuż drogi nr 1954 R przez teren leśny. W miejscu wyjazdu z lasu linia granicy obszaru biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północno-zachodnim przecinając drogi nr 1896 R i nr 1898 R, ponownie biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północnym do drogi nr 1953 R. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi nr 1850 R do skrzyżowania z ul. Przylaski w miejscowości Zręcin. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie dalej w kierunku północnym do krawędzi lasu, a następnie wzdłuż zachodniej krawędzi lasu. Od północno-zachodniego skaju lasu linia obszaru biegnie w linii prostej do drogi nr 2413 R, a dalej w kierunku północnym wzdłuż przebiegu drogi nr 2413 R do skrzyżowania z drogą nr 1847 R. Dalej linia obszaru biegnie drogą nr 1847 R w kierunku północnym przecinając rzekę Jasiołkę, tory kolejowe dochodząc do skrzyżowania z drogą nr 1945 R. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż drogi nr 1945 R do miejscowości Jaszczew, do skrzyżowania z drogą nr 28. Dalej linia obszaru kieruje się w kierunku zachodnim wzdłuż drogi nr 28 do skrzyżowania z drogą nr 1943 R biegnąc wzdłuż tej drogi w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą nr 1942 R w miejscowości Bajdy, skąd zaczęto opis. | 30.1.2017 |
| W województwie świętokrzyskim: Od strony północnej i północno-wschodniej: na północ od granicy powiatu kazimierskiego obejmuje obszar powiatu pińczowskiego; granica powiatu kazimierskiego – od miejscowości Szarbia Zwierzyniecka (gm. Skalbmierz) do miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin) Od strony wschodniej i południowo- wschodniej: teren niezabudowany na wschód od miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin), do skrzyżowania dróg powiatowych nr 0523T i 0138T, dalej wzdłuż drogi nr 0138T obejmuje miejscowości Charbinowice (gm. Opatowiec), Grodowice (gm. Bejsce), Zbeltowice (gm. Bejsce), teren niezabudowany, przecina drogę wojewódzką nr 768 na wschód od miejscowości Stradlice (gm. Kazimierza Wielka) Od strony południowej: teren niezabudowany na północ i równolegle do drogi powiatowej nr 0534T, teren niezabudowany do miejscowości Kamieńczyce (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 776, wzdłuż drogi nr 0505T, obejmuje miejscowość Małoszów (gm. Skalbmierz) od strony zachodniej: granica województwa świętokrzyskiego od drogi nr 0502T do drogi powiatowej nr 0497T, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Tempoczów – Kolonia (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 783, do granicy powiatu kazimierskiego w Szarbii Zwierzynieckiej( gm. Skalbmierz) | 30.1.2017 |
| W województwie opolskim obszar: od strony północnej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Stare Koźle (włączając tę miejscowość do obszaru) w kierunku wschodnim przecinając linię kolejową relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz wzdłuż ulicy Mostowej w miejscowości Kędzierzyn-Koźle droga leśną do zachodnich granic administracyjnych miejscowości Stara Kuźnia (bez tej miejscowości) na południe do miejscowości Kotlarnia (bez tej miejscowości), dalej od południowych granic miejscowości Kotlarnia w kierunku południowym do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim;
  od strony południowej: od przecięcia drogi nr 45 z granicą powiatu raciborskiego z powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego, następnie wzdłuż granicy powiatów raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego do ulicy Raciborskiej w miejscowości Grzędzin, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Grzędzin i Dzielawy (bez tych miejscowości), dalej w kierunku północnym wzdłuż towarowej linii kolejowej do miejscowości Polska Cerekiew (włączając tę miejscowość do obszaru); od strony zachodniej: od zachodnich granic miejscowości Polska Cerekiew i następnie wschodnich granic miejscowości Potowa (bez tej miejscowości), następnie w kierunku północnym wzdłuż granicy gminy Polska Cerekiew i Reńska Wieś, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Naczysławki (bez tej miejscowością) i dalej drogą Naczysławską w miejscowości Długomiłowice, wzdłuż jej północnych granic (włączając tę miejscowość), a następnie wzdłuż południowych granic administracyjnych miejscowości Dębowa (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Landzmierz (włączając tę miejscowość do obszaru) do miejscowości Stare Koźle. | 3.2.2017 |
| W województwie śląskim teren ograniczony: od strony północnej: od granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim pod miejscowością Kotlarnia poprzez obszary leśne Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich 2) od strony wschodniej: od obszarów leśnych Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich do drogi wojewódzkiej 425 na wysokości lasu o nazwie Stany w kierunku południowym przez tereny leśne przecinając granicę gmin Kuźnia Raciborska i Nędza, następnie przecinając linię kolejową relacji Rybnik – Racibórz i drogę nr 919 na wysokości dworca kolejki wąskotorowej, wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Babice (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnej granicy stawu o nazwie Salem Duży następnie do przecięcia drogi nr 915 pomiędzy granicami miejscowości Łęg i Zawada Książęca, do przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca; od strony południowej: od przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca, dalej wzdłuż granic miejscowości Ligota Książęca i Brzeźnica (pomijając miejscowość Brzeźnica) poprzez południowe granice miejscowości Czerwięcice do drogi 45; od strony zachodniej: wzdłuż drogi 45 do granicy woj. opolskiego. | 3.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, granica obszaru biegnie w kierunku na wschód do skrzyżowania ulicy Borowskiego z ulicą Gen. Jarosława Dąbrowskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku wschodnim, do ronda Santockiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, po czym dalej w tym samym kierunku (wschodnim) linia granicy biegnie do przejazdu kolejowego linii kolejowej relacji Gorzów Wielkopolski – Krzyż, na wysokości posesji przy ulicy Południowej 298 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy, i przecinając rzekę Wartę, biegnie do skrzyżowania drogi gminnej nr 001438F z ulicą Chabrową w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, do skrzyżowania ulicy Łubinowej z ulicą Makową w miejscowości Deszczno. Następnie granica biegnie po łuku w kierunku południowym,
  przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 134, 135 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 319, 320, 355, 356 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowozachodnim,
  do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 306, 307, 353, 356 (Nadleśnictwo Lubniewice). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 136 oraz drogę powiatową nr 1895F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 318, 319, 366, 337 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą, która prowadzi do posesji nr 5 w miejscowości Łukomin. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północno-zachodnim, do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1283F i 1293F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie po łuku, w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą gminną nr 000409F w miejscowości Podjenin. Następnie linia granicy dalej biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 722, 723, 750, 751 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Odlewników z ulicą Stalową w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 130, do ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, skąd rozpoczęto opis. | 7.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Marcina Kasprzaka w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Wylotowej z ulicą Skrajną w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowowschodnim, przecinając drogę powiatową nr 13899F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 19, 20 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku i przecina drogę powiatową nr 1398F, omijaj miejscowość Brzozowiec od strony wschodniej, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, omija od strony zachodniej miejscowość Trzebiszewo, przecina drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 172, 173, 199, 200 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 344, 345, 386, 387 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 588, 589, 615, 616 (Nadleśnictwo Skwierzyna), omijając od strony północnej miejscowość Osiecko, po czym zmienia kierunek na zachodni, omija od strony zachodniej miejscowość Lubniewice, Trzcińce i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 454, 455, 478, 479 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1278F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 273, 275, 321, 322 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z droga gminną nr 000495F. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000408F z droga prowadzącą do posesji nr 40 w miejscowości Jeniniec. Dalej, biegnąc po łuku w tym samym kierunku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1394F, po czym lekko zmienia kierunekna północno-wschodni i biegnie po łuku, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Dolnej z ulica Wiśniową w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, kanał Ulgi, do ronda Marcina Kasprzaka, skąd rozpoczęto opis. | 8.2.2017 |
| W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 432, 465 (Nadleśnictwo Międzychód) i granicy powiatu międzyrzeckiego (województwa lubuskiego) i powiatu międzychodzkiego (województwa wielkopolskiego). Następnie linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu międzyrzeckiego i powiatu międzychodzkiego w kierunku południowym do miejscowości Stoki, gmina Pszczew, obejmując całą miejscowość Stoki. Następnie granica zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie w kierunku miejscowości Pszczew, obejmując całą miejscowość Pszczew i jezioro Pszczewskie. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając linię kolejową nr 364 relacji Wierzbno – Rzepin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 42, 43, 51, 52 (NadleśnictwoTrzciel). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1326F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 2286A, 301A, 301B (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1319F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 151,152, 174, 175 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, przecina drogę krajową nr 24 oraz drogę powiatową nr 1321F, obejmując całą miejscowość Chełmsko i po łuku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 59, 60, 71, 72 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy, biegnie dalej po łuku, w kierunku północnym, przecina rzekę Wartę, drogę wojewódzką nr 199 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 266, 267, 332, 333 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. | 12.2.2017 |
| W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od miejscowości Starościn począwszy od ulicy Dąbrowskiej, ulicą Opolską i dalej drogą gminną aż do miejscowości Wołcz, następnie w linii prostej przez miejscowość Lubnów, przecinając obszar lasu aż do miejscowości Wąsice; dalej przez obszar lasów w linii prostej do wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn; od strony wschodniej: od wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn w linii prostej przez miejscowość Teklusia do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Bruny, następnie przecinając obszar lasu aż do granicy województw opolskie/wielkopolskie na wysokości miejscowości Teklin; od strony północnej: od granicy województwa opolskiego z województwem wielkopolskim na wysokości miejscowości Teklin w kierunku zachodnim do miejscowości Igłowice (włącznie); od strony zachodniej: od miejscowości Igłowice w linii prostej do miejscowości Rychnów włączając miejscowość Bukowa Śląska, kierując się na południe w kierunku miejscowości Starościn, włączając miejscowość Gręboszów i Siemysłów. | 9.2.2017 |
| W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: na terenie powiatu kłodzkiego: w gminie Lewin Kłodzki cały obszar miejscowości: Jarków, Lewin Kłodzki, Witów, Jerzykowice Małe, Krzyżanów, Taszów, Kocioł, Zimne Wody, Jawornica, Zielone Ludowe, Kulin Kłodzki, Leśna, Dańczów, Gołaczów, Darnków, Jerzykowice Wielkie; w gminie Radków cały obszar miejscowości: Pasterka, Karłów; w gminie Szczytna cały obszar miejscowości: Łężyce; Miasto Kudowa Zdrój z wyłączeniem części należącej do obszaru zapowietrzonego. | 10.2.2017 |
| W województwie małopolskim: od strony wschodniej: w Krakowie – Aleją Adama Mickiewicza, Aleją Zygmunta Krasińskiego, ulicami: Marii Konopnickiej, Henryka Kamieńskiego, Wielicką do wschodniej granicy administracyjnej Krakowa. Następnie wschodnią i południową granicą administracyjną Krakowa, północną i wschodnią granicą administracyjną miejscowości Ochojno (gm. Świątniki Górne) –do drogi powiatowej nr 2029 K. Dalej wzdłuż dróg powiatowych: 2029 K, 2167 K, 1992 K, 1943 K, 1947 K, 1948 K, 1945 K do granicy administracyjnej miejscowości Zawada (gm. Myślenice), następnie wzdłuż północnej i wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości, wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Polanka (gm. Myślenice), północno – wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice (gm. Myślenice) – do drogi wojewódzkiej nr 967. Wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 967 i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 7 do południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice; od strony południowej: od drogi krajowej nr 7 wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice, następnie wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Bysina (gm. Myślenice), południowej i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Jasienica (gm. Myślenice), południowej granicy miejscowości Sułkowice (gm. Sułkowice), południowej granicy miejscowości Jastrzębia (gm. Lanckorona), południowo – wschodniej i południowo – zachodniej miejscowości Lanckorona (gm. Lanckorona) do rzeki Cedron; od strony zachodniej: od południowo – zachodniej granicy administracyjnej gminy Lanckorona w kierunku północnym wzdłuż rzeki Cedron do miejscowości Przytkowice (gm. Kalwaria Zebrzydowska) – do drogi lokalnej biegnącej w kierunku północnym w pobliżu Kanału Przytkowickiego I – do skrzyżowania z droga wojewódzką nr 953, a następnie wzdłuż tej drogi do wschodniej granicy administracyjnej gminy Skawina. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Facimiech (gm. Skawina), zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Wołowice (gm. Czernichów) i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Dąbrowa Szlachecka (gm. Czernichów). Następnie w kierunku północno – wschodnim drogą powiatową nr 2183 K przez Kaszów (gm. Liszki) i dalej w kierunku północnym drogą gminną nr G000002 do Potoku Kaszowskiego i wzdłuż niego w kierunku północno – wschodnim do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn (gm. Liszki). Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym do drogi powiatowej nr 2189 K i dalej tą drogą w kierunku wschodnim, a następnie w kierunku północnym drogą powiatową nr 2192 K do północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn;
  od strony północnej: wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn do zachodniej granicy Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy w kierunku północno – wschodnim do ulicy Balickiej w Krakowie. Następnie ulicami: Balicką, Podchorążych, Królewską – do Alei Adama Mickiewicza | 10.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznański), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo-wschodnim, i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulicą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z droga idąca w kierunku Orzelca. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, do granic wschodnich miejscowości Orzelec, przy wschodnich granicach miejscowości Orzelec linia granicy skręca w kierunku południowym w dukt leśny. Duktem leśnym linia granicy idzie w kierunku zachodnim, aż do ul. Księżycowej w miejscowości Dziersławice. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Księżycowej, w kierunku północnym, i pod skosem skręca w kierunku północno-zachodnim do miejscowości Dziersławice, do drogi krajowej nr 22. Następnie, w miejscowości Dziersławice, linia granicy idzie wzdłuż drogi krajowej nr 22 aż do skraju lasu (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej: ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miejscowości Gorzów i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S 3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wielkopolskim. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa, gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu Gorzowskiego i Miasta Gorzów, i następnie, zmieniając kierunek na południowo-wschodnim, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od miejscowości Maszewo, ul. Prosta, linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, wzdłuż ul. Prostej do zbiegu z ul. Kolonijną, będącą przedłużeniem ul. Prostej. U zbiegu tych ulic linia granicy skręca w kierunku południowym przez tereny rolne, do zakrętu drogi gruntowej, będącej przedłużeniem ul. Zacisze w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, do skraju lasu. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż krawędzi lasu, do miejsca, w którym las przedzielony jest droga utwardzoną, i dalej, w kierunku południowo-wschodnim, przebiega do ul. Południowej, w miejscowości Glinik. Następnie linia granicy idzie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi gruntowej z duktem leśnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku południowym w las, do drogi utwardzonej, w północnej części miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi utwardzonej w kierunku północno-wschodnim, do wschodniej strony miejscowości Orzelec, i następnie biegnie lasem, w kierunku południowym, przecinając linię energetyczną. By następnie dalej lasem, skręcić w kierunku południowo-zachodnim, do drogi krajowej nr 22. Następnie linia granicy przecina drogę krajową w kierunku zachodnim, idąc do wschodniej części miejscowości Kiełpin. Następnie linia granicy przebiega w kierunku północnym, przez wschodnią część miejscowości Kiełpin i dalej biegnie, w kierunku północno-zachodnim, do granic powiatów: Gorzowskiego i Sulęcińskiego, do południowo-zachodniej części miejscowości Płonica. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż miejscowości Płonica, drogą, do miejscowości Dzierżów. Następnie, w miejscowości Dzierżów, przy Kościele, skręca w kierunku północno-wschodnim, do ulicy Platynowej, a następnie biegnie wzdłuż drogi, do ulicy Leśnej. Następnie ulica Leśną, linia granicy biegnie w kierunku północnym do skraju lasu, a następnie, w kierunku północno wschodnim, biegnie wzdłuż nieczynnej linii kolejowej do drogi krajowej nr 22. Następnie linia skręca w kierunku południowym, wzdłuż drogi krajowej nr 22, do skrzyżowania z ulicą Bratnią, stanowiącą wjazd do miejscowości Łagodzin. Następnie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, idąc wzdłuż ulicy Bratniej, do skraju lasu, i następnie skręca w kierunku południowo-wschodnim, idąc skrajem lasu, mijając ul. Pomocną, idzie do ul. Przyjaznej w miejscowości Łagodzin. Następnie, w miejscowości Łagodzin, biegnie ul. Przyjazną w kierunku południowym, w kierunku ul. Tajemniczej. Następnie linia granicy skręca w kierunku wschodnim, i biegnie ulicą Tajemniczą do skrzyżowania ulic Tajemnicza, Spokojna i Zagrodowa. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym ulicą Zagrodową (droga utwardzona), i następnie biegnie w kierunku wschodnim, do drogi dojazdowej do posesji Zagrodowa 6. Następnie, od posesji, linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, aż do ulicy Niebieskiej, przecinając ulicę Letnią. Następnie linia granicy w dalszym ciągu biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do ulicy Granitowej, w miejscowości Maszewo, w połowie odcinka pomiędzy ul. Niebieską a Prostą. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do ul. Prostej, skąd zaczęto opis.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Północnej, Skwierzyńskiej i Czereśniowej, w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie), obszar biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Skwierzyńskiej, a następnie kierunek zmienia się na południowo – wschodni i granica biegnie w tym kierunku do skrzyżowania ulic Topolowej i Łubinowej. Następnie, w tym samym kierunku, linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Łubinowej, do ul. Daliowej. Następnie, pod kątem prostym, granica obszaru skręca w kierunku południowo-zachodnim, wzdłuż ul. Daliowej do ul. Krupczyńskiej. Następnie linia granicy idzie wzdłuż ul. Krupczyńskiej i w połowie odcinka, pomiędzy ulic ą Konwaliową i Chabrową, idzie w kierunku torów kolejowych i ul. Słonecznikowej. Następnie linia granicy w trym samym kierunku przecina ul. Tulipanową oraz drogę ekspresową S 3, idąc skrajem lasu, do ul. Kwiatu Paproci. Następnie, granica obszaru biegnie wzdłuż ulicy Kwiatu Paproci do dojazdu pożarowego nr 23 w kierunku południowym, przecinając dojazd pożarowy nr 11. Następnie, linia granicy skręca w kierunku południowo-zachodnim, w kierunku jeziora Glinik, do drogi utwardzonej. Następnie, idąc w kierunku południowym wzdłuż ww. drogi, linia granicy biegnie do skrzyżowania z linią energetyczną, po czym biegnie w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż południowych granic miejscowości Orzelec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do skraju lasu, oddalonego o ok. 250 m od zabudowy mieszkalnej znajdującej się w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż skraju lasu, po jego północnej części, do drogi krajowej nr 22, po czym skręca w kierunku północnym i biegnie wzdłuż drogi krajowej nr 22, mijając zachodu miejscowości Dziersławice oraz Międzylesie, do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogami na miejscowości: Krasowiec i Białobłocie. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, aż do skraju lasu, z prawej strony drogi krajowej nr 22, w kierunku Gorzowa Wlkp. (po lewej stronie drogi jest miejscowość Prądocin). Następnie linia granicy biegnie skrajem lasu aż do miejscowości Łagodzin, wzdłuż ul. Magicznej, dalej ul. Przyjaznej i do skrzyżowania z ulicami Sulęcińska (miasto Gorzów Wlkp.), Łagodna, Dobra, Bratnia i Przyjazna, tj. dochodzi do granic miasta Gorzów Wlkp. i gminy Deszczno, w kierunku północnym. Następnie linia granicy skręca w kierunku północno-zachodnim, wzdłuż ul. Skromnej, zachowując ten kierunek biegnie dalej i przechodzi w ul. Łagodzińską, w kierunku drogi ekspresowej S3, przecinając ją, do ul. Poznańskiej w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż ul. Poznańskiej do skrzyżowania z ulicą Gruntową. Następnie, wzdłuż ul. Gruntowej linia granicy biegnie do końca istniejącej zabudowy, po czym skręca w kierunku południowo-wschodnim, do granic miasta Gorzowa Wlkp., gminy Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i miasta Gorzów Wlkp. i następnie, zmieniając kierunek na południowo – wschodni, linia granicy biegnie do ul. Skwierzyńskiej w miejscowości Karnin (obręb Osiedle Poznańskie).

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulicy Łubinowej z Topolową w miejscowości Deszczno idąc w kierunku północnym około 30 metrów, linia skręca w kierunku wschodnim przy posesji Topolowa 10 potem linia przecina sieć energetyczną i zmierza w kierunku punktu granicznego oddziałów leśnych nr 19 i 20 Nadleśnictwa Skwierzyna, następnie linia przebiega ulicą Borkowską w miejscowości Brzozowiec i dalej ulicą Borkowską do skrzyżowania z ulicą Gorzowską. Następnie w tym samym kierunku (południowym) wchodzi w ulicę Szkolną i dochodzi do skrzyżowania z ulicą Leśną. Dalej linia biegnie wzdłuż ulicy Leśnej przechodząc przez tory PKP relacji Gorzów Wlkp.- Skwierzyna, dochodząc wzdłuż ulicy Przejazdowej do rozwidlenia ulic i dalej zmienia kierunek na południowo-zachodni wchodząc w las do drogi ekspresowej S3, po czym przecina punkt oddziału leśnego nr 89, 90, 110 i 111 oraz 113, 112, 135 i 134, następnie nr 138, 139, 182 i 183 i następnie skręca w kierunku północno-zachodnim do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 119,120,142 i 143 i dalej do oddziałów nr 82, 83, 102, 103. Następnie biegnie wzdłuż oddziałów 82 i 83 biegnąc w tym samym kierunku do łuku drogi powiatowej nr 1397F rozdzielającej miejscowości Orzelec i Bolemin. Dalej w kierunku północnym do miejscowości Orzelec przy skrzyżowaniu z drogą osiedlową w Orzelcu a drogą w kierunku miejscowości Dziersławice. Następnie linia przebiega pomiędzy zabudowaniami w miejscowości Dziersławice o numerach 11 i 12 a następnie do skrzyżowania ulic: Dziersławickiej i Kolonijnej. Potem linia graniczna obszaru przebiega wzdłuż Kolonijnej do skrzyżowania z ulicą Kolonijną w Białobłociu (droga powiatowa nr 1395F) między posesjami nr 37 i 10 wzdłuż granicy obrębu Białobłocie i Glinik do ulicy Karnińskiej przy posesji nr 7 w Gliniku. Dalej linia biegnie w kierunku północno – wschodnim do ulicy Niebieskiej 4 w Deszcznie, następnie wzdłuż ulicy Niebieskiej około 150 metrów w kierunku posesji nr 2, a następnie zmienia kierunek przecinając drogę ekspresową S 3 w kierunku skrzyżowania ulic Lubuska i Leśna przy posesji Lubuska 49 w Deszcznie (pod linią graniczną numeracja posesji rośnie) w kierunku na Skwierzynę, a następnie linia przechodząc przez posesję Lubuska 45, linia biegnie do punktu rozpoczęcia opisu.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic: Lubuskiej i Skwierzyńskiej w Deszcznie linia biegnie wzdłuż ulicy Skwierzyńskiej w kierunku północno-wschodnim do ulicy Wietrznej w Osiedlu Poznańskim, następnie ulicą Wietrzną za posesję nr 96 w kierunku ulicy Skwierzyńskiej przy posesjach nr 44 i 45 przecina ulicę Brzozową między posesjami nr 36 i 37, następnie biegnie w kierunku północno-wschodnim w kierunku skrzyżowania ulic Olchowa i Nowa, a następnie zmienia kierunek na wschód i biegnie pomiędzy posesjami nr 71 i 72 w miejscowości Borek do skrzyżowania drogi leśnej ze zjazdem na posesję nr 75 w m. Borek. Następnie linia przebiega w kierunku południowo-wschodnim do punktu granicznego oddziałów leśnych nr 9,10,15 i 16 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia biegnie łukiem w kierunku południowym przez las do punktu między oddziałami nr 21, 22, 27 i 28 oraz dalej do skrzyżowania ulicy: Gajowej z ulicą Nad Wałem oraz drogą powiatową nr 1398F w Brzozowcu. Potem w kierunku południowo-wschodnim do posesji nr 8 pomiędzy ulicami Nad Wałem i Borkowską do załamania linii energetycznej, a następnie przebiega pomiędzy posesjami nr 25b i 26a w Brzozowcu (ulica Polna). Następnie linia idzie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając linie kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna oraz drogę relacji Gorzów Wlkp.– Skwierzyna (ul. Gorzowska). Następnie linia biegnie dalej w tym samym kierunku do punktu oddziałowego nr 65 i 66 po czym zmienia kierunek do punktu oddziałowego nr 89-90, 110-111 w linii do punktu nr 92,93,113 i 114, następnie do punktu nr 74, 75, 95, 96, by przeciąć w północnej części jezioro Glinik. Dalej linia biegnie do punktu oddziałowego nr 53, 54, 77, 78 oraz do punktu nr 38, 39 przecinając drogę powiatową 1397F. Dalej przebiega wzdłuż granic oddziałów nr 38,39 do skraju lasu. Potem linia wchodzi ze skraju lasu w ulicę Słowiczą i przebieg wzdłuż ulicy Słowiczej w kierunku północno-zachodnim do skrzyżowania z drogą. Następnie biegnie do skrzyżowania z ulicą Sikorkową i do Kukułczej. Potem biegnie w kierunku północnozachodnim w linii prostej do ulicy Niebieskiej w Deszcznie przy posesji nr 5 i dalej w kierunku północnowschodnim wzdłuż posesji ul. Niebieska 5 przecina drogę ekspresowa S 3 oraz linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej w kierunku do punktu początku opisu

28.1.2017–6.2.2017

W województwie małopolskim: teren miejscowości: Konaszówka (gm. Książ Wielki), Książ Wielki (gm. Książ Wielki), Wielka Wieś (Książ Wielki), Częstoszowice (gm. Książ Wielki), Małoszów (gm. Książ Wielki), Cisia Wola (gm. Książ Wielki), Mianocice (gm. Książ Wielki)

14.1.2017–22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Osiedlowej z ulicą Wylotową w miejscowości Ciecierzyce granica obszaru biegnie, w kierunku północno-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Siewnej i ulicy Spacerowej w tej miejscowości. Następnie granica w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej 1365F z drogą prowadzącą do posesji nr 128 i 127 w miejscowości Janczewo. Dalej granica odbija i biegnie w kierunku południowo-wschodnim, od zachodu omijając Stare Polichno i dochodzi do drogi powiatowej nr 1351F. Następnie biegnie wzdłuż drogi powiatowej 1351F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1352F, w miejscowości Gościnowo. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania ulic Borkowska i Gorzowska, w miejscowości Brzozowiec. Dalej granica biegnie w kierunku północno-zachodnim, ulicą Gorzowską, do ulicy Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie, wzdłuż ulicy Krupczyńskiej granica biegnie do skrzyżowania z ulicą Daliową, po czym zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Brzozowa z ulicą Nową (Osiedle Poznańskie). Potem granica zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do przecięcia punktu oddziału leśnego nr 5, 4. Następnie biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Osiedlowa i Wylotowa w miejscowości Ciecierzyce, skąd rozpoczęto opis

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Wiśniową (Osiedle Poznańskie) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulicy Nowej i ulicy Pogodnej (Osiedle Poznańskie), po czym zmienia kierunek na południowo-wschodni i przecinając bieg linii energetycznej, biegnie do przecięcia oddziału leśnego nr 19, 22 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy kieruje się po łuku, w kierunku południowym, omijając od zachodu miejscowość Brzozowiec, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32, 44, 45. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-zachodni, przecina drogę ekspresową S3 i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 73, 74, 94, 95, następnie przecina od północy jezioro Glinik i kieruje się do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 77, 78 97, 98 po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 41, 42, 57. Następnie linia granicy biegnie wciąż w tym samym kierunku, północnozachodnim, do punktu załamania się linii biegu sieci energetycznej w miejscowości Białobłocie. Następnie biegnie wzdłuż linii energetycznej, w kierunku północnym, do punktu przecięcia tej linii z ulicą Łagodzińską w Gorzowie Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie do przecięcia ulic Gruntowej i Poznańskiej w Gorzowie Wlkp., a następnie biegnie w tym samym kierunku do skrzyżowania ulic Skwierzyńskiej i Wiśniowej, skąd rozpoczęto opis.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K;

Od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253 K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776;

Od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego;

Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

W województwie świętokrzyskiem – teren miejscowości: Bolowiec (gm. Skalbmierz), Gunów-Kolonia (gm. KazimierzaWielka), Gunów-Wilków (gm. Kazimierza Wielka).

14.1.2017–22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulic Poznańskiej z Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszarubiegnie w kierunku wschodnim, do skrzyżowania ulic Dworskiej ze Strażacką. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie wzdłuż ulicy Strażackiej w miejscowości Karnin (droga powiatowa 1400F) do skrzyżowania z ulicą Świetlaną w miejscowości Karnin. Dalej granica biegnie w tym samym kierunku w linii prostej do skrzyżowania ulicy Skwierzyńskiej z ulicą Czereśniową w miejscowości Osiedle Poznańskie. Następnie zmienia kierunek na południe i biegnie do skrzyżowania ulic Lubuskiej i Krupczyńskiej w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 38, 39 (Nadleśnictwo Skwierzyna) przecinając drogę ekspresową S3. Dalej granica biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą gminną na wysokości posesji nr 102 w miejscowości Bolemin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1396F z ulicą Leśną w miejscowości Prądocin. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulic Głównej z ulicą Kobaltową w miejscowości Ulim. Potem zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Podgórnej z ulicą Kukułczą w mieście Gorzów Wielkopolski (Zawarcie). Następnie biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulicy Poznańskiej z ulicą Nizinną w mieście Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

26.1.2017–3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno granica obszaru biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1414F i 1419F. Następnie granica dalej biegnie w kierunku północno – wschodnim przez oddziały leśne nr 6, 5, 4 do punktu przecięcia obszaru leśnego nr 3, 4, 14, 15 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 37, 38, 87, 88 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 232, 233, 272, 273 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389 skraj lasu (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 279,280, 348, 349 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – zachodnim dopunktu przecięcia oddziału leśnego nr 143, 144, 191, 192 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 48, 49 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1414F z drogą polną przy posesji nr 46 w miejscowości Brzeźno, gdzie kończy się opis

28.1.2017–6.2.2017

W województwie świętokrzyskim: teren miejscowości na obszarze powiatu pińczowskiego: Zagorzyce, Kozubów, Smyków, Zawarża, Byczów, Aleksandrów, Wojsławice, Mozgawa, Młodzawy Małe, Bugaj, Nowa Wieś, Teresów (przysiółek Kozubowa)

20.1.2017–28.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu na moście na rzece Noteć w miejscowości Santok linia granicy obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Nowe Poichno. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogi wojewódzkie nr 158 i 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 80, 81, 112, 113 (nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1352 f z drogą prowadzacą do posesji nr 27 w miejscowości Dobrojewo. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351 F z drogą prowadzącą do posesji nr 12 i 13 w miejscowosci Gościnowo. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1398F z drogą prowadzącą do posesji nr 78 w miejscowości Borek. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, do 66. kilometra na rzece Warta, gdzie zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie wzdłuż rzeki Warty. Następnie linia granicy przebiega wzdłuż dolnego biegu rzeki Noteć do mostu. Skąd rozpoczęto opis.

26.1.2017–3.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów (gm. Pałecznica) – do drogi powiatowej nr 1253 K; od strony zachodniej: od północnej granicy miejscowości Bolów drogą powiatową nr 1253K w kierunku południowo-zachodnim i dalej drogą powiatową nr 1254 K – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160164 K w miejscowości Sudołek (gm. Pałecznica). Następnie tą drogą do miejscowości Pieczonogi (gm. Pałecznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1259 K. Drogą powiatową nr 1259 K w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m, a następnie drogą lokalną w kierunku południowo-wschodnim przez ok. 250 m i dalej drogą lokalną w kierunku południowym do granicy administracyjnej miejscowości Pieczonogi i Szczytniki-Kolonia (gm. Pałecznica). Wzdłuż tej granicy w kierunku zachodnim przez ok. 900 m do cieku wodnego (rowu melioracyjnego) i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowym, a następnie południowo-wschodnim w miejscowości Szczytniki-Kolonia i Klimontów (gm. Proszowice) – do drogi wojewódzkiej nr 776; od strony południowej: od cieku wodnego w miejscowości Klimontów (Stara Wieś) wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 776 w kierunku północnym a następnie wschodnim – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi wojewódzkiej nr 776 do północnej granicy administracyjnej miejscowości Bolów.

22.1.2017–30.1.2017

W województwie lubuskim: Rozpoczynając od punktu przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 182, 202, 121/1 w miejscowości Nowe Polichno. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą wojewódzką nr 159, po czym lekko się załamuje i biegnie po łuku do punktu na drodze nr 159 na wysokości posesji nr 23 w miejscowości Dobrojewo. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 159, do skrzyżowania tej drogi wojewódzkiej z drogą powiatową nr 1352F, po czym zmienia kierunek na południowo-zachodni, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1351F z drogą gminną nr 004911F. Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 22, 23, 28, 29 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie do punktu przecię- cia oddziału leśnego nr 8, 9, 14, 15 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 217/1 w miejscowości Górki z działką katastralną 250/3 w miejscowości Borek i działką katastralną nr 290 w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do przecięcia działek katastralnych nr 398, 397 w miejscowość Santok z działkami katastralnymi nr 88 i 81 w miejscowości Stare Polichno, skąd rozpoczęto opis.

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14 w miejscowości Koszęcin linia granicy biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 18, 23 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym skręca w kierunku wschodnim i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 17, 22, 23. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie od skrzyżowania ulicy Platynowej z drogą polną, przy posesji 3B w miejscowości Dzierżów. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo – wschodnim, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą między posesjami nr 23 i 25 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy dalej biegnie w tym samym kierunku, do drogi gminnej 001321F, przy posesji nr 89 w miejscowości Bolemin, po czym zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1397F, do punktu przesunięcia oddziału leśnego nr 49, 50, 72, 73 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy biegnie w kierunki zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 55, 78, 79 (Nadleśnictwo Lubniewice), po czym zmienia kierunek na północno-zachodni, omija od północy miejscowość Rudnica, i biegnie do skrzyżowania drogi kolejowej z ulica Lubuską w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 39 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 173, 201, 202, po czym dalej w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę, biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 142/4, 142/5 w miejscowości Chwałowice. Po czym dalej na północ do skrzyżowania dróg gminnych nr 000416F i 000414F, a następnie zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do punktu początkowego, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017–7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, przecinając rzekę Noteć, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 9, 11/1, 11/2 w miejscowości Stare Polichno. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1401F z drogą prowadzącą do posesji nr 13 w miejscowości Małe Polichno. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, po łuku, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału le- śnego nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 146, 147 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w kierunku zachodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 336, 288, 289 w miejscowości Gościnowo, po czym biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 202, 194/6, 195/7 w miejscowości Warcin. Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi gminnej nr 001328F z droga prowadzącą do posesji 85, 83a, 83 w miejscowości Borek, po czym zmienia kierunek na północny, i biegnie do punktu przecięcia działki katastralnej nr 212, 213, 200 w miejscowości Santok, po czym biegnie, przecinając rzekę Wartę i drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 410, 405, 404 w miejscowości Santok, skąd rozpoczęto opis.

27.1.2017–4.2.2017

W województwie podkarpackim: Od strony północnej linia obszaru biegnie od miejsca przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, dalej biegnie wzdłuż południowego brzegu potoku Marcinek do zakola w pobliżu ul. Trębackiej na terenie miejscowości Korczyna, wzdłuż południowego pobocza ul. Trębackiej do skrzyżowania z ul. Krośnieńską. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Krośnieńskiej, a następnie kieruje się na wschód, zgodnie z przebiegiem ul. Granicznej, wzdłuż granicy administracyjnej miasta Krosno do ul. Akacjowej na terenie miejscowości Korczyna. Dalej od wschodu granica obszaru biegnie wzdłuż zachodniego pobocza ul. Akacjowej w kierunku południowym, wzdłuż zachodniego pobocza ul. Marynkowskiej do ul. Kasztanowej, a następnie wzdłuż ul. Kasztanowej do granicy administracyjnej miasta Krosno. Od strony południowej linia obszaru biegnie w kierunku południowo zachodnim w linii prostej przecinając ul. Sikorskiego oraz tory kolejowe do skrzyżowania ul. Bieszczadzkiej i Władysława Reymonta, dalej biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania ul. Bolesława Prusa z ul. Debrza a następnie w linii prostej w kierunku zachodnim przecinając ul. Wiejską, ul. Dębową, ul. Suchodolską do potoku Lubatówka i dalej wzdłuż północnego pobocza ul. Podmiejskiej do skrzyżowania z ul. Długą, a następnie wzdłuż północnego pobocza ul. Lotników aż do skrzyżowania z ul. Zręcińską. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż wschodniego pobocza ul. Zręcińskiej aż do skrzyżowania z ul. Podkarpacką (drogą krajową nr 28). Dalej granica obszaru biegnie wzdłuż wschodniego pobocza ul. Podkarpackiej aż do skrzyżowania z ul. Krakowską, wzdłuż południowego pobocza ul. Krakowskiej do skrzyżowania z ul. Drzymały, dalej wzdłuż południowego pobocza ul. Drzymały do mostu na rzece Wisłok. Dalej linia obszaru biegnie wzdłuż południowo wschodniego brzegu rzeki Wisłok do zakola w okolicy ul. Wierzbowej i dalej w linii prostej w kierunku północno-wschodnim przecinając ul. Wierzbową, a następnie do przecięcia ul. Białobrzeskiej z potokiem Marcinek, skąd zaczęto opis.

22.1.2017–30.1.2017

W województwie świętokrzyskim: od strony wschodniej i południowo-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, od drogi powiatowej nr 0521T do skrzyżowania drogi powiatowej nr 0552T i drogi lokalnej Cieszkowy-Probołowice, terenem niezabudowanym na wschód od miejscowości Cieszkowy (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 770, teren niezabudowany na wschód od miejscowości Swoszowice (gm. Czarnocin), przecina drogę wojewódzką nr 776, obejmuje miejscowość Broniszów (gm. Kazimierza Wielka) od strony południowej: teren niezabudowany równolegle do drogi powiatowej 0529T, obejmuje miejscowość Kamyszów (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 768, obejmuję miejscowość Topola (gm. Skalbmierz) 3) od strony zachodniej: teren niezabudowane na zachód od miejscowości Topola (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 768, wzdłuż rzeki Nidzicy i cieku wodnego, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Krępice do skrzyżowania drogi lokalnej z Krępic z drogą nr 770 4) od strony północnej i północno-zachodniej: wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 770, obejmuje miejscowości Ciuślice i Turnawiec (gm. Czarnocin), dalej granicy lasu w Malżycach (gm. Czarnocin) do granicy powiatu kazimierskiego.

22.1.2017–30.1.2017

W województwie opolskim: od strony północnej: od skrzyżowania drogi 1403 O relacji Roszowicki Las – Dzielnica z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las (bez tej miejscowości) i dalej tą ulicą w kierunku wschodnim przecinając granicę gminy Cisek z gminą Bierawa do drogi 425 w miejscowości Dziergowice i dalej aż do linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz, następnie wzdłuż tej linii kolejowej, włączając miejscowość Dziergowice (bez miejscowości Solarnia), na południe do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim; od strony południowej: od przecięcia rzeki Odra, granicy powiatu raciborskiego i powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego w kierunku zachodnim wzdłuż zachodnich granic miejscowości Podlesie, miejscowości Dzielnica (włączając te miejscowości do obszaru); od strony zachodniej: od miejscowości Dzielnica w kierunku północnym wzdłuż południowych granic miejscowości Roszowice (bez tej miejscowości) do skrzyżowania drogi nr 1403 O z ulicą Głogowiec w miejscowości Roszowicki Las.

26.1.2017–3.2.2017

W województwie śląskim: teren ograniczony od strony północnej: wzdłuż granicy powiatów Kędzierzyn – Koźle i Racibórz – od miejscowości Podlesie w kierunku wschodnim do miejscowości Solarnia; od strony wschodniej: od miejscowości Solarnia wzdłuż linii kolejowej relacji Kędzierzyn-Koźle –Racibórz do wysokości północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska (bez tej miejscowości); od strony południowej: od północnej granicy administracyjnej miejscowości Kuźnia Raciborska, poprzez południowe granice miejscowości Budziska, obejmując tą miejscowość, do północnych granic administracyjnych miejscowości Turze (z pominięciem tej miejscowości); od strony zachodniej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Turze, wzdłuż południowej i zachodniej granicy miejscowości Ruda, w linii prostej do granicy powiatu raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego na wysokości miejscowości Podlesie.

26.1.2017–3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, granica obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 13, 14, 20, 21 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22 oraz drogę powiatową nr 1395F między posesjami nr 6 i 4 w miejscowości Białobłocie, do skrzyżowania dróg na wysokości posesji nr 44 w miejscowości Białobłocie. Następnie linia granicy załamuje się i dalej biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 22, drogę powiatową nr 1397F, Kanał Kiełpiński, omijając od strony północnej zabudowania miejscowości Kiełpin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 54, 77, 78 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północnozachodnim do punktu przecięcia działki katastralnej nr 77/1, 88/1, 80 w miejscowości Łąków. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając Kanał Bema, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z drogą prowadzącą do posesji nr 80 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy biegnie po łuku dalej w kierunku północnym, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą przebiegającą obok posesji nr 75 w miejscowości Chwałowice. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie, przecinając rzekę Wartę, w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 310, 299, 205 w miejscowości Ulim przy drodze gminnej nr 001349F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek wschodni i biegnie do skrzyżowania dróg gminnych nr 001343F i 001341F w miejscowości Ulim, skąd rozpoczęto opis.

30.1.2017–7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, linia granicy obszaru biegnie po łuku w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania drogi gminnej nr 001320F z drogą prowadzącą do drogi gminnej nr 001318F.

Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397F z drogą gminną nr 001318F. Następnie, po łuku, linia granicy biegnie omijając od strony zachodniej większość zabudowań miejscowości Orzelec, do punktu przecięcia nr 101, 102, 123, 124 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy załamuje się i biegnie dalej w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 221, 222, 253, 254 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 115, 116 138 , 139 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą prowadzącą do posesji nr 14A w miejscowości Rudnica. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1282F z drogą powiatową nr 1397F w miejscowości Płonica. Następnielinia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą prowadzącą do posesji nr 48 w miejscowości Krasowiec. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie do 52 kilometra drogi wojewódzkiej nr 22 w miejscowości Krasowiec, skąd rozpoczęto opis.

31.1.2017–8.2.2017

W województwie małopolskim: teren ograniczony od strony wschodniej wzdłuż drogi krajowej nr 7 – od węzła drogowego z drogą krajową nr 52 („Głogoczów”) do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1938 K; od strony południowej: od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 wzdłuż drogi powiatowej nr 1938 K do mostu na rzece Krzyszkowianka w miejscowości Bęczarka (gm. Myślenice) i wzdłuż tej rzeki w kierunku południowo – zachodnim do południowej granicy administracyjnej tej miejscowości. Wzdłuż tej granicy, następnie południowej i południowo – zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Krzywaczka (gm. Sułkowice) i wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Izdebnik (gm. Lanckorona) w kierunku południowo – wschodnim i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 52 do skrzyżowania z droga gminną nr 470141 K w Izdebniku; od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga krajową nr 52 w miejscowości Izdebnik w kierunku północnym droga gminną nr 470141 K i dalej w kierunku północno – wschodnim droga gminna nr 470146 K do granicy administracyjnej miejscowości Wola Radziszowska (gm. Skawina). Wzdłuż tej granicy w kierunku północno – zachodnim ok. 130 m i dalej droga lokalną w kierunku północnym przez miejscowość Wola Radziszowska i dalej drogą gminną nr 601166 K do drogi gminnej nr 601190 K – do mostu na rzece Cedron; od strony północnej: od mostu na drodze gminnej nr 601190 K w miejscowości Wola Radziszowska wzdłuż rzeki Cedron do jej ujścia do rzeki Skawinki, a następnie przez tą rzekę i dalej po jej wschodniej stronie w miejscowości Radziszów (gm. Skawina) wzdłuż dróg: gminnej nr 601225 K powiatowej nr 1940 K (ul. Podlesie), gminnej nr 601106 K (ul. Spacerowej) i Białej Drogi do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości. Następnie wzdłuż tej granicy w kierunku południowym i dalej wzdłuż drogi lokalnej biegnącej przez Głogoczów – Działy do drogi krajowej nr 52 i węzła drogowego z drogą krajową nr 7 („Głogoczów”).

28.1.2017–6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód) linia granicy obszaru biegnie w kierunku wschodnim przecinając drogę wojewódzką nr 192, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 386, 407, 408 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę gminną nr 004313F, oddział leśny nr 431 (Nadleśnictwo Międzychód), do skrzyżowania drogi krajowej nr 24 z drogą powiatową nr 1323F. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, przecinając linię kolejową, oddziały leśne Nadleśnictwa Międzychód, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 519, 520, 528, 529 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku zachodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1327F z drogą gminną nr 004305F w miejscowości Lubikowo. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie po luku przecinając drogę krajową nr 24 na wysokości wjazdu do miejscowości Przytoczna, obejmując całą miejscowość Przytoczna. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym nad zbiornikiem wodnym, „Nadolno”, obejmując cały ten zbiornik. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie po łuku, omijając od strony południowej zabudowania miejscowości Dębówko, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 370, 371, 389, 390 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis. Miejscowości znajdujące się w obszarze zapowietrzonym – w gminie Przytoczna: Przytoczna, Goraj, Lubikowo.

4.2.2017–12.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od przecięcia torów kolejowych z ulicą Strzelecką w miejscowości Domaszowice następnie do skrzyżowania z drogą krajową nr 42 stąd ulicą lipową łącząca miejscowość Wielołękę i Międzybrodzie (z wyłączeniem tych miejscowości) do Duczowa Małego, aż do krzyżowania z drogą krajową nr 42; od strony wschodniej: w linii prostej od torów kolejowych w kierunku sołectwa Duczów Mały łącznie z tą miejscowością, a dalej poprzez miejscowość Duczów Wielki (łącznie z nią) do sołectwa Świniary Małe; od strony północnej: od Świniar Małych drogą do miejscowości Polkowskie łącznie z tą miejscowością, a dalej w linii prostej do drogi Strzelce -Woskowice Górne; od strony zachodniej wzdłuż drogi Woskowice Górne-Strzelce do drogi nr 42 i tą drogą do północnych granic administracyjnych Domaszowic do ul. Strzeleckiej.

1.2.2017–9.2.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: od strony wschodniej: szczytami Kamień Wielki, Kościelny Las w kierunku ulicy 1 go Maja do skrzyżowania z drogą na ul. Jakubowice, następnie wzdłuż tej drogi do wyciągu narciarskiego, następnie szczyt Świni Grzbiet do granicy państwa w kierunku Wzgórza Bluszczowa; od strony południowej: od granicy Kudowa Słone Nachod, 1,5 km od szczytu Ptasznica w kierunku północnym do skrzyżowania drogi nr 8 z drogą na Dańczów; od strony zachodniej i północnej: od Wzgórza Bluszczowa wzdłuż granicy państwa do przejścia Kudowa Słone Nachod. W obszarze zapowietrzonym znajdują się następujące miejscowości: Kudowa Zdrój (z wyłączeniem ul. Pstrążna, ul. Bukowiny, ul. Jakubowice), część zachodnia Jeleniowa do skrzyżowania z drogą na Dańczów.

2.2.2017–10.2.2017

W województwie małopolskim: od strony południowej: z Parku Miejskiego w Skawinie (gm. Skawina) – od Starorzecza Skawinki wzdłuż cieku wodnego biegnącego w kierunku południowym w kierunku ul. Spacerowej i dalej wzdłuż tego cieku w kierunku południowo-wschodnim a następnie wschodnim do wschodniej granicy administracyjnej Skawiny. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż granicy administracyjnej miejscowości Brzyczyna (gm. Mogilany) w kierunku północno-wschodnim i północnym do potoku Rzepnik. Wzdłuż tego potoku w kierunku północnym przez ok. 600 m i dalej w kierunku wschodnim wzdłuż cieku wodnego przez Brzyczynę do wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości; od strony wschodniej: od cieku wodnego w miejscowości Brzyczyna w kierunku północnym wzdłuż wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości i dalej wzdłuż drogi gminnej nr 600684 K (ul. Słonecznej) w Libertowie (gm. Mogilany) do drogi powiatowej nr 2174 K (ul. Jana Pawła II). Następnie wzdłuż tej drogi w kierunku zachodnim do granicy administracyjnej Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy do ul. Libertowskiej w Krakowie. Ul. Libertowską, następnie ul. Leona Petrażyckiego przez ok. 150 m w kierunku wschodnim i dalej w kierunku północnym drogą lokalną do linii kolejowej nr 94 (Kraków Płaszów – Oświęcim). Wzdłuż tej linii kolejowej do ul. Biskupa Albina Małysiaka i dalej tą ulicą w kierunku zachodnim i północnym przez ok. 1400 m, a następnie drogą lokalną (gruntową) w kierunku północno – zachodnim przez ok. 500 m – do ul. Spacerowej. Od strony północnej: ulicami: Spacerową, Doktora Józefa Babińskiego, Skotnicką, Aleksandra Brücknera, Dąbrowa, Obrony Tyńca do zachodniej granicy kompleksu leśnego (w Bielańsko – Tynieckim Parku Krajobrazowym); od strony zachodniej: od ul. Obrońców Tyńca zachodnią granicą kompleksu leśnego do ul. Bogucianka i dalej w kierunku południowo – zachodnim i południowym do północnej granicy administracyjnej Skawiny. Następnie wzdłuż tej granicy do rzeki Skawinki i dalej wzdłuż tej rzeki do Parku Miejskiego w Skawinie – do cieku wodnego biegnącego do Starorzecza Skawinki.

2.2.2017–10.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

W mieście Gorzów Wielkopolski punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat Santockie zakole oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu, i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowozachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo – zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północnozachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S 3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno-wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północnowschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat Gorzowskie murawy. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do ronda Józefa Piłsudskiego, gdzie kończy się opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Sybiraków w Gorzowie Wielkopolskim. Linia biegnie następnie w kierunku południowo-wschodnim w kierunku miejscowości Czechów, wzdłuż linii energetycznej wysokiego napięcia, do zachodnich części miejscowości Czechów. Następnie linia obszaru omija miejscowość Czechów od strony północnej i biegnie w kierunku południowo-wschodnim do miejscowości Borek, przez łąki, pastwiska i nieużytki. Następnie linia biegnie w kierunku południowym, w kierunku Trzebiszewa i przecina linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim oraz zachodnim, obok rezerwatu Janie, im. Włodzimierza Korsaka, mijając go z prawej strony. Następnie linia obszaru przecina drogę wojewódzką nr 46, biegnąc w kierunku północno-zachodnim, mijając z prawej strony miejscowości Rogi. Następnie idzie w dalszym ciągu w kierunku północno-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 22, a następnie powiatową 1278f. W tym miejscu kończy się las. Następnie, biegnąc w tym samym kierunku północno-zachodnim, linia obszaru mija z prawej strony miejscowość Dębokierz, i dalej biegnąc w tym samym kierunku, przecina rzekę Lubniewkę praz Wartę i dochodzi do miejscowości Krzyszczynka. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku północnym, mijając z lewej strony miejscowości: Krzyszczyna, Jeniniec, Kwiatkowice. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnowschodnim, przez tory kolejowe Krzyż-Kostrzyn oraz droga wojewódzką nr 132, pomiędzy miejscowościami Łupowo i Jenin. Następnie linia obszaru, biegnąc dalej w kierunku północno-wschodnim, po południowej stronie mija miejscowość Łupowo. Biegnąc dalej w tym samym kierunku lasem, mija z lewej strony oczyszczalnię ścieków w obrębie miejscowości Chruścik. Następnie, linia obszaru biegnąc w tym samym kierunku, przecina obwodnicę miasta Gorzowa Wielkopolskiego (S 3), biegnie przez ul. Dobrą, przecina ul. Myśliborską, wchodząc w ul. Kamienną. Następnie linia obszaru, idąc wzdłuż ul. Kamiennej, z prawej strony mija cmentarz komunalny oraz osiedle Piaski, i wchodzi w ulice Górczyńską. Następnie linia obszaru przebiega w kierunku wschodnim, wzdłuż ul. Górczyńskiej, przecina ul. Walczaka, a następnie idzie wzdłuż ulicy Bierzarina, a następnie zmienia kierunek na południowy i biegnie wzdłuż ulicy Łukasińskiego do ronda przy ul. Podmiejskiej – Sybiraków.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Punktem początkowym linii obszaru zagrożonego jest Rondo Marszałka Józefa Piłsudskiego, gdzie linia przebiega w kierunku północno-wschodnim, i biegnąc w tym kierunku zostawia z prawej strony cmentarz wojenny, przecina ul. Walczaka i omija Elektrociepłownię Gorzów z północy. Następnie, biegnąc w kierunku wschodnim, linia obszaru przechodzi przez drogę krajową nr 22 i od strony północnej mija miejscowość Wawrów, a następnie – idąc tym samym kierunkiem, przecina drogę wojewódzką nr 158, z prawej strony mijając składowisko żużla Elektrociepłowni Gorzów. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do torów kolejowych relacji Krzyż – Kostrzyn. Następnie przebiega w kierunku północno-wschodnim, do drogi wojewódzkiej nr 158, pomiędzy rzekami Warta i Noteć, po czym zmienia swój kierunek, idąc w kierunku południowo – wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, omijając z lewej strony rezerwat przyrody „Santockie Zakole” oraz rzekę Wartę. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowym, po zachodniej stronie mijając Stare Polichno i skręca do skraju lasu, do ul. Szkolnej. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż skraju lasu i w tym samym kierunku do miejscowości Murzynowo. Następnie, w kierunku południowo-zachodnim przecina rzekę Wartę, linię kolejową Gorzów – Skwierzyna oraz drogę ekspresową S 3, wchodząc w las. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku południowo-zachodnim, lasem, przecina drogę krajową nr 24, dalej biegnie łukiem w kierunku zachodnim do jeziora Lubniewka. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północno – zachodnim, przez drogę krajową nr 22 i następnie łukiem, w kierunku północno-zachodnim, do miejsca gdzie kończy się las, przy przecięciu rzeki Lubniewka i ul. Sulęcińskiej w miejscowości Kołczyn. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym, mijając od strony zachodniej miejscowość Chwałowice, Lubczyno, a następnie po okręgu biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając drogę ekspresową nr S3 oraz linię kolejową Krzyż – Kostrzyn by dalej iść w kierunku północno – wschodnim. Następnie linia obszaru biegnie do węzła drogowego S 3 z drogą wojewódzką 132 i biegnie w kierunku północno-wschodnim ulicą Kostrzyńską. Następnie, w kierunku północnym, linia obszaru biegnie ulica Dobrą, gdzie na wysokości ulicy Brukselskiej skręca w kierunku wschodnim, z północnej strony mijając rezerwat przyrody „Gorzowskie Murawy”. Następnie linia biegnie w tym samym kierunku, do ronda zbiegu ulic Myśliborska, Niemcewicza i Olimpijska, i dalej w tym samym kierunku do ul. Marcinkowskiego. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku wschodnim, przez ul. Dunikowskiego, do ul. Fredry, gdzie zmienia swój kierunek. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż ul. Fredry, w kierunku wschodnim, do ulicy Słowiańskiej. Następnie linia obszaru bieg nie w kierunku północno – wschodnim, wzdłuż ul. Słowiańskiej, Roosevelta, Andrzejewskiego, do Ronda Marszałka Józefa Piłsudskiego.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od Ronda Sybiraków w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim omijając od południa miejscowość Wawrów i Janczewo dalej prosto w kierunku wschodnim omija od północy ostatnie zabudowania miejscowości Górki, tu skręca w kierunku miejscowości Santok, do drogi wojewódzkiej 158 z ulicą Gorzowską w Santoku. Dalej drogą wojewódzką 158 do Starego Polichna aż do skrzyżowania z drogą wojewódzką 159. Tu przez oddziały leśne (Nadleśnictwo Karwin) do punktu między oddziałami leśnymi nr 79,80, 111 i 112, tu na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 314, 315, 325 i 326. Od tego punktu lekko skręcając przecina kolejne oddziały leśne aż do skrzyżowania dróg wojewódzkich nr 159 i 199. Dalej skręca na południowy zachód do obwodnicy zachodniej Skwierzyny, następnie do punktu między oddziałami 381, 382, 420 i 421 (Nadleśnictwo Skwierzyna), lekko załamując się przecina kolejne oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 460, 461, 488 i 489. Od tego punktu na zachód oddziały leśne do kolejnego punktu między oddziałami nr 251, 252, 301 i 302 (Nadleśnictwo Lubniewice). Granica skręca na północny-zachód przecinając skrzyżowanie dróg krajowych 24 i 22 (Wałdowice) biegnie oddziałami leśnymi do punktu między oddziałami leśnymi nr 30, 31, 58 i 59. Tu skręca na północ linią oddziałową poprzez Łąków dalej prosto do rzeki Warta na wysokości miejscowości Koszęcin. Dalej wzdłuż rzeki Warta do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta Gorzów Wlkp. do skrzyżowania ulicy Kostrzyńskiej i Alei 11 Listopada, dalej tą ulicą i wzdłuż ulicy Władysława Sikorskiego do ulicy Warszawskiej do Ronda Santockiego. Od Ronda Santockiego ulicą Podmiejską aż do Ronda Sybiraków, gdzie kończy się opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim:

Obszar ograniczony granicą przebiegająca w następujący sposób:

Poczynając od skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp. granica biegnie w kierunku wschodnim do załamania linii wysokiego napięcia. Wzdłuż linii wysokiego napięcia omija miejscowość Wawrów od północy do przecięcia się z linia energetyczną biegnącą z północy na południe. Od przecięcia się linii energetycznych, granica biegnie w kierunku wschodnim przecinając miejscowość Janczewo aż do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 158 z drogą powiatową 1405F. Dalej drogą wojewódzką 158 do miejscowości Gralewo. Na wysokości posesji nr 1b w Gralewie granica zbacza z drogi wojewódzkiej 138 i biegnie przez posesje 54 i 53 dalej prosto przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż i dalej prosto do zachodniej granicy miejscowości Ludzisławice. Od załamania drogi powiatowej 1401F i skrzyżowania z drogą polną granica skręca na południe przecinając drogę wojewódzką 158 do punktu między oddziałami leśnymi nr 20, 21, 48, 49 (Nadleśnictwo Karwin). Dalej na południe wzdłuż linii oddziałowych aż do punktu między oddziałami leśnymi nr 313, 314, 324, 325, od tego punktu granica skręca na południowy zachód przez oddziały leśne do oddziału leśnego nr 425 stycznego z rzeką Wartą. Następnie biegnie w kierunku obwodnicy zachodniej Skwierzyny. Tu skręca do kolejnego załamania miedzy oddziałami leśnymi nr 385, 386, 424, 425 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Od tego punktu biegnie na zachód przecinając oddziały leśne do kolejnego załamania w punkcie między oddziałami leśnymi nr 361, 362, 403, 404, dalej załamuje się przecinając kolejne oddziały leśne do punktu między oddziałami nr 190, 191, 236, 237. Tu skręca na północny zachód do skrzyżowania dróg krajowych nr 22 i 24. Dalej na północ omijając od wschodu miejscowość Rudnica, granica biegnie dalej na północ omijając od zachodu osadę Altona, od zachodu miejscowość Płonica, od zachodu miejscowość Koszęcin aż do rzeki Warta na wysokości miejscowości Ulim, dalej wzdłuż rzeki Warty do granicy miasta Gorzów Wlkp. Od granicy miasta na rzece Warta na północ do skrzyżowania ulic Kostrzyńskiej i Warzywnej. Tu skręca w ulicę Kostrzyńską, dalej Aleją 11 Listopada i ulicą gen. Władysława Sikorskiego, dalej ulicą Estkowskiego do Ronda Kosynierów Gdyńskich, od Ronda dalej ulicą Łokietka do ulicy Jarosława Dąbrowskiego. Następnie ulicą Dąbrowskiego na północ do skrzyżowania z ulicą 30 Stycznia skręca i biegnie ulicą 30 Stycznia do ulicy Drzymały. Następnie przecinając Park Siemiradzkiego do skrzyżowania ulic Piłsudskiego i Widok. Dalej biegnie ulicą Walczaka poprzez Rondo Ofiar Katynia do Ronda Gdańskiego. Tutaj skręca w ulicę Bierzarina i biegnie do skrzyżowania ulic Bierzarina i Łukasińskiego, gdzie kończy się opis

6.2.2017

W województwie małopolskim – teren ograniczony: Od strony północno-wschodniej i północnej: granicą województwa małopolskiego – od drogi powiatowej nr 1222 K do linii kolejowej nr 8 (Warszawa Zachodnia – Kraków Główny);

Od strony zachodniej: od granicy województwa małopolskiego i miejscowości Kozłów (gm. Kozłów) w kierunku południowym wzdłuż linii kolejowej nr 8 do miejscowości Uniejów – Rędziny (gm. Charsznica) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1181 K, następnie wzdłuż tej drogi w kierunku wschodnim do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1182 K i dalej tą drogą w kierunku południowym do miejscowości Siedliska (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1189 K. Następnie ta drogą w kierunku wschodnim do miejscowości Strzeżów Drugi (gm. Miechów) – do skrzyżowania z droga krajową nr 7 i wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do Miechowa (gm. Miechów) – do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783;

Od strony południowej i południowo-wschodniej: z Miechowa od skrzyżowania z drogą krajową nr 7 drogą wojewódzką nr 783 w kierunku wschodnim do miejscowości Kalina – Rędziny (gm. Miechów) i dalej wzdłuż drogi powiatowej nr 1225 K do miejscowości Raszówek (gm. Słaboszów), następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1228 K do miejscowości Zagorzany (gm. Słaboszów). Z miejscowości Zagórzany droga powiatową nr 1229 K do Dziaduszyc (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatowa nr 1224 K do miejscowości Słaboszów (gm. Słaboszów). Następnie drogą powiatową nr 1221 K do miejscowości Wymysłów (gm. Słaboszów) i dalej drogą powiatową 1222 K do granicy województwa małopolskiego

22.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od Ronda Gdańskiego w Gorzowie Wlkp., granica biegnie w kierunku północno-wschodnim, wzdłuż ulicy Walczaka (Droga Krajowa nr 22), do skrzyżowania drogi powiatowej 1406F (ul. Parkowa) z Drogą Krajową nr 22, po czym biegnie dalej w kierunku północno-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 566, 579 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie granica biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 596, 597, 609, 610, po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 635, 636, 649, 650. Dalej linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 663, 664, 677 i 678, po czym zmienia kierunek i, przecinając drogę nr 1402F, biegnie łukiem omijając od strony zachodniej miejscowości Brzezinka, Górczyna, Lipki Wielkie, przecinając drogę wojewódzką nr 158 do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 13 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia biegnie w kierunku południowym, wzdłuż granicy obszarów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 102, 103, 135, 136 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej w kierunku południowym biegnie do punktu przecięcia obszaru leśnego 300, 301, 137, 138. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 360, 361, 421, 422, po czym biegnie wzdłuż granicy oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 425 i 364. Dalej, przecinając rzekę Wartę, granica biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 192, 223, 222. Następnie linia granicy zmienia kierunek, i biegnie w kierunku zachodnim, przecinając drogę ekspresową S3, wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 205, 206, 237, 238. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i zaczyna biec w kierunku północnozachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 187, 186. Dalej linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, po łuku, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 103, 104, 125, 126, po czym dalej w tym samym kierunku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 60, 61, 85, 86. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim, dalej po łuku, do skrzyżowania ulicy Leśnej z drogą powiatową nr 1396F, w miejscowości Prądocin. W tym miejscu granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku północnym, przecinając las, a następnie drogę ekspresową S3 w Gorzowie Wlkp. (Zamoście) do skrzyżowania ulicy Śląskiej z ulica Polną. Następnie linia granicy załamuje się w kierunku północnym i biegnie do skrzyżowania ulicy Jagiełły i ulicy Drzymały, po czym wzdłuż ulicy Drzymały biegnie do skrzyżowania z ulicą 30 stycznia. W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na północny-wschód, przecina Park Siemiradzkiego i biegnie do skrzyżowania ulicy Walczaka z ulicą Piłsudskiego. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim wzdłuż ul. Walczaka do Ronda Gdańskiego, skąd rozpoczęto opis

6.2.2017

W województwie lubuskim rozpoczynając od skrzyżowania ulic Bierzanina i Łukasińskiego w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, omijając od północy miejscowość Wawrów, do skrzyżowania ulicy Owocowej z drogą wojewódzkiej nr 158 w miejscowości Janczewo. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowo-wschodnim, linia granicy omija od zachodu miejscowość Gralewo i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Gorzowską w miejscowości Santok. Następnie linia granicy biegnie, w kierunku południowo-wschodnim, wzdłuż drogi nr 158, przebiega przez miejscowość Stare Polichno i dalej wzdłuż drogi wojewódzkiej 158 biegnie do skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 159. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 310, 311, 317, 318, po czym zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 339 i 341 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 303, 304, 339, 340 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni, i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 349, 350, 391, 392 (Nadleśnictwa Skwierzyna), po czym dalej w kierunku zachodnim biegnie wzdłuż granic oddziałów leśnych, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 362, 363, 404, 405 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania dróg krajowych nr 24, 22, po czym w dalszym ciągu biegnie w kierunku północno-zachodnim, do przecięcia oddziału leśnego nr 31, 32 (skraj lasu). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, przecina rzekę Wartę, omija od zachodu miejscowość Jerzyki i biegnie do przecięcia drogi ekspresowej S3 z droga wojewódzką 132 w Gorzowie Wlkp. Następnie linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku północno-wschodnim, przecinając Aleję Konstytucji 3 Maja, do skrzyżowania ulicy Wyszyńskiego i Alei Odrodzenia Polski (rondo Stefana Wyszyńskiego). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając ulicę Walczaka, do skrzyżowania ulicy Bierzanina i ulicy Łukasińskiego, skąd rozpoczęto opis

6.2.2017

W wojeództwie małopolskim: Od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K.

Od strony zachodniej: od skrzyżowania z droga wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminna nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K;

Od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273 K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr 160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego;

Od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej nr 160224 K do drogi wojewódzkiej nr 783.

W województwie świętokrzyskim – od strony północnej i północno-wschodniej: granicą powiatu kazimierskiego, w miejscowości SzarbiaZwierzyniecka (gm.Skalbmierz) – do drogi powiatowej nr 0498T, granice administracyjne miasta Skalbmierz, dalej na północnym-wschodzie rzeka Nidzica do drogi powiatowej nr 0529T.

Od strony wschodniej: wzdłuż drogi powiatowej nr 0518T, miejscowość Donosy (gm. Kazimierza Wielka), Chruszczyny Wielkiej (gm. Kazimierza Wielka), do skrzyżowania dróg powiatowych 0530T i 0534T, dalej droga nr 0534T do miejscowości Wielgus (gm. Kazimierza Wielka) i wzdłuż drogi gminnej Wielgus-Krzyszkowice, miejscowość Krzyszkowice (gm. Kazimierza Wielka), Dalechowice (gm. Kazimierza Wielka) do granicy województwa świętokrzyskiego.

Od strony południowej i zachodniej: od granicy województwa świętokrzyskiego i miejscowości Dalechowice w kierunku zachodnim i północnym, do granicy obszaru zapowietrzonego.

22.1.2017

W wojeówództwie lubuskim: rozpoczynając od skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w mieście Gorzów Wielkopolski granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania ulic Szarych Szeregów i Sosnkowskiego w mieście Gorzów Wielkopolski. Dalej linia granicy biegnie w kierunku wschodnim w linii prostej do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1406F z ulicą Osiedle Bermudy w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na kierunek południowo – wschodni i biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Orzechową w miejscowości Janczewo. Dalej biegnie w tym samym kierunku (południowo-wschodni) do skrzyżowania ulicy Szkolnej z ulicą Gorzowską (droga powiatowa 1365F) w miejscowości Santok. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę w kierunku południowym do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1352F i 1351F w miejscowości Gościnowo. Następnie zmienia swój kierunek i biegnie przecinając rzekę Wartę, sieć energetyczną, drogę ekspresową S 3 w kierunku południowo – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 170, 171, 197, 198 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Potem linia granicy zmienia kierunek na zachodni, przecina drogę krajową nr 24 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 287, 288, 320, 321 (Nadleśnictwo Skwierzyna), dalej wzdłuż granic oddziałów leśnych do punkt przecięcia oddziału leśnego nr 180, 181, 192, 193 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek, przecina drogi krajowe nr 22 i 24 i biegnie w kierunku północno – zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 36, 37, 4 41 (Nadleśnictwo Lubniewice). Dalej linia granicy zmienia swój kierunek przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1393F z drogą gminna przy posesji nr 26 w miejscowości Chwałowice. Następnie w tym samym kierunku (północnym) linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 132 z ulicą Nową w miejscowości Jenin. W tym miejscu granica zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku północno – wschodnim do przecięcia się drogi ekspresowej S3 z drogą wojewódzką nr 130 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Od tego miejsca linia granicy biegnie w kierunku północno – wschodnim do skrzyżowania ulicy Ariańskiej z ulicą Owocową w miejscowości Gorzów Wielkopolski, gdzie kończy się opis.

3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1420F z drogą gminna między posesjami nr 29 i 95A w miejscowości Staw, następnie w kierunku południowo-wschodnim wzdłuż drogi powiatowej nr 1420F do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1422F. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1422F w kierunku wschodnim do granicy powiatu gorzowskiego (województwo lubuskie) i powiatu myśliborskiego (Województwo zachodniopomorskie). Następnie od północy linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punktu przecięcia na północy oddziału leśnego nr 462, 463 (nadleśnictwo Różańsko). Tutaj granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 26, 27, 74, 75 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej granica biegnie w kierunku południowym wzdłuż granic oddziałów leśnych do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 261, 262, 303, 304 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo – zachodnim omijając od strony zachodniej miejscowość Marwice do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 585, 586, 589, 590 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunki południowo-zachodnim linia granicy omija od strony zachodniej miejscowość Racław i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 697, 698, 727, 728 (nadleśnictwo Bogdaniec). Następnie granica zmienia kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 736, 737, 764, 765 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku zachodnim granica biegnie omijając od północy miejscowość Białcz do skrzyżowania ulicy Cementowej (droga powiatowa nr 1410F) z ulicą Jagodową w miejscowości Witnica. Następnie linia granicy zmienia kierunek i biegnie w kierunku północno-zachodnim omijając od północy miejscowość Witnica do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 411, 526, 527 (nadleśnictwo Bogdaniec). Dalej w kierunku północno-zachodnim linia granicy biegnie przecinając od południa Jezioro Wielkie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 366, 410 (nadleśnictwo Bogdaniec, granica województwa lubuskiego i zachodniopomorskiego). Od tego punktu granica od zachodu biegnie wzdłuż granicy powiatu gorzowskiego i myśliborskiego do punku przecięcia oddziału leśnego nr 275, 276 na północy (nadleśnictwo Różańsko), skąd rozpoczęto opis.

W województwie zachodniopomorskim: od wschodu granicę obszaru stanowi granica pomiędzy powiatem myśliborskim a powiatem gorzowskim w woj. lubuskim, od południa droga powiatowa nr 130 od granicy z powiatem gorzowskim do drogi gminnej łączącej Dolsk z Baranówkiem, od zachodu drogą łącząca drogę nr 130 z miejscowości Dolsk aż do duktu leśnego, duktem leśnym do rzeki Mysli, Myślą w kierunku północno wschodnim, a następnie skrajem skraju lasu równolegle do drogi krajowej nr 23 aż do skraju lasu na przecięciu z drogą gminną biegnącą do drogi 23 do miejscowości Dolsk, od północy do tego przecięcia linią prostą biegnącą w kierunku zachodnim aż do granicy z powiatem gorzowskim. W obszarze znajdują się następujące miejscowości: Borne Dolska, Skrodno Turze w gminie Dębno.

6.2.2017

W województwie świętokrzyskim

Od strony północnej: droga gminna od m. Jelcza Wielka na zachodzie do drogi wojewódzkiej nr 766, droga wojewódzka nr 766 w kierunku do Pińczowa do linii rzeki Nidy, wzdłuż rzeki Nidy do m. Pasturka, droga wojewódzka nr 767 do skrzyżowania z drogą gminną do m. Marzęcin na wschodzie

Od strony wschodniej: skrzyżowanie drogi wojewódzkiej nr 767 z drogą gminną do m. Marzęcin na północy, droga gminna przez m. Leszcze, Wola Zagojska Górna, Winiary, do m. Stara Zagość, wzdłuż terenów kopalni gipsu do granicy powiatów: pińczowskiego i buskiego, wzdłuż granicy powiatów do drogi gminnej Stawiszyce-Kostrzeszyn na południu

Od strony południowej: droga gminna Stawiszyce-Kostrzeszyn od granicy z powiatem buskim na wschodzie, wzdłuż granicy z powiatem kazimierskim do mc. Kwaszyn, droga gmina Działoszyce-Kozubów do mc. Jakubowice na zachodzie.

Od strony zachodniej: droga gminna Jakubowice-Lipówka od południa, droga wojewódzka 768, droga wojewódzka 766 do skrzyżowania z drogą gminną przez mc. Góry, Zagajów do mc. Jelcza Wielka na północy.

Wykaz miejscowości w obszarze zagrożonym:

Biskupice, Bogucice Drugie, Bogucice Pierwsze, Chroberz, Dębiany, Dzierążnia, Gacki, Gacki Osiedle, Gaik, Góry, Jakubowice, Januszowice, Jelcza Mała, Jelcza Wielka, Kostrzeszyn, Kowala, Krzyżanowice Dolne, Krzyżanowice Średnie, Kwaszyn, Leszcze, Marianów, Marzęcin, Michałów, Niegosławice, Nieprowice, Orkanów, Pasturka, Pełczyska, Podgórze, Polichno, Probołowice, Przecławka, Rudawa, Sadek, Skrzypiów, Stara Zagość, Sudół, Szyszczyce, Tomaszów, Winiary, Wola Chroberska, Wola Zagojska Dolna, Wola Zagojska Górna, Wolica, Wymysłów, Zagaje Dębiańskie, Zagaje Stradowskie, Zagajów, Zagajówek, Zagórze, Zakrzów, Zawarża, Złota, Żurawniki.

28.1.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 (nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 657, 658, 672 (nadleśnictwo Kłodawa), po czym biegnie w tym samym kireunku do miejsca przecięcia drogi powiatowej nr 1365 F z przejazdem kolejowym linii kolejowej relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południowo-wschodni i biegnie do 2150go kilometra rzeki Noteć. Nastepnie linia granicy biegnie w kireunku południowym, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 1,28,29 (Nadleśnictwo Karwin), po czym załamuje się i biegnie po łuku, w kireunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 258, 259, 291, 292 ( Nadleśnictwo Karwin).nastepnie, w dalszym ciągu w kirunku południowym, linia granicy biegnie po łuku, w kierunku do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 355, 356, 416, 417 (Nadleśnictwo Miedzychód). W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na południow-zachodni i biegnie wzdłuż granicy obszarów leśnych, przecinając droge wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425 ( Nadleśnictwo Międzychód). W tym miejscu linia granicy obszaru zminia kireunke nazachodni, przecinajać rzeke Waeta, drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 65, 176, 177 ( Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na połnocno-zachodni i omijając jezioro Glinik od strony zachodniej biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1397 F z droga gminną nr 001315F. Nastepnie linia granicy zmienia kierunke na północny i biegnie do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z Ulicą Wędkarską w miejscowosci Gorzów Wielkopolski. W tym miejscu linia granicy załamuje sie i biegnie w kireunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, ulicę Kobyligórską, rzekę Wartę, linie kolejową relacji Gorzów Wlkp.- Krzyż, do skrzyżowania ulicy Podmiejskiej i ulicy Partyzantów. W tym miejscu linia granicy zmienia kireunke na połnocno wschodni i biegnie, omijając od strony południowej miejscowośc Różanki, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554,555,565,566 (Nadleśnictwo Kłodawa). Następnie linia granicy biegnie w kireunku wschodnim, przecinajac jezioro Grzybno, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 592,591,604,605 ( Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczeto opis.

3.2.2017

W województwie małopolskim: od strony północnej: od granicy województwa małopolskiego wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 783 do miejscowości Racławice (gm. Racławice) – do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1235 K; od strony zachodniej: od skrzyżowania z drogą wojewódzką nr 783 w miejscowości Racławice wzdłuż drogi powiatowej nr 1235 K w kierunku południowym, a następnie wzdłuż drogi powiatowej nr 1234 K do skrzyżowania z drogą gminną nr 140422 K w miejscowości Dziemięrzyce (gm. Racławice) i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160437 K. Następnie drogami: gminną nr 160437 K, powiatową nr 1261 K, powiatową nr 1262 K – do południowej granicy gminy Radziemice. Wzdłuż granicy gminy do drogi powiatowej nr 1235 K i dalej wzdłuż tej drogi w kierunku południowym do rzeki Szreniawy. Następnie wzdłuż rzeki do zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice i wzdłuż tej granicy w kierunku południowym do drogi powiatowej nr 1272 K; 3) od strony południowej: od zachodniej granicy administracyjnej gminy Proszowice wzdłuż drogi powiatowej nr 1272 K do miejscowości Mniszów (gm. Nowe Brzesko) – do skrzyżowania z drogą gminną nr 160109 K. Następnie tą drogą w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą gminną nr 160114 K i dalej wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą powiatową nr 1273K w miejscowości Pławowice (gm. Nowe Brzesko). Następnie wzdłuż tej drogi do skrzyżowania z drogą gminną nr 160115 K i dalej wzdłuż tej drogi, a w miejscowości Bobin (gm. Proszowice) wzdłuż dróg: gminnej nr160288 K, powiatowej nr 1281 K, powiatowej nr 1274 K, gminnej 160224 K – do granicy województwa małopolskiego; od strony wschodniej: wzdłuż granicy województwa małopolskiego – od drogi gminnej

30.1.2017

W wojewodzie lubuskim rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa) linia granicy biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 388, 389, 392 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowo-wschodni i biegnie, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do punktu przecięcia działki katastralnej nr 106/1, 107/5, 112/2 w miejscowości Lipki Małe. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku, przecinając drogę powiatową nr 1359F, mijając od strony zachodniej miejscowość Baranowice, przecinając drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 3, 4, 31, 32 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy dalej biegnie w kierunku południowym, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 257, 258, 290, 291 (Nadleśnictwo Karwin), po czym dalej po łuku, w kierunku południowym, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 353, 354, 414, 415 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej 159 i drogi wojewódzkiej 159, po czym zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia przedziału leśnego nr 141, 142, 185, 186 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na pół- nocny, i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z drogą gminną nr 001315F, i biegnie dalej w tym samym kierunku, przecinając drogę ekspresową S3, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania ulicy Kobylogórskiej z ulica Kujawską w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając kanał Siedlicki, rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z ulicą Lawendową. Następnie, dalej w kierunku północno-wschodnim, linia granicy biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 554, 564, 565 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis.

6.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, po łuku, wzdłuż ulicy Myśliborskiej, do ronda Myśliborskiego, po czym wzdłuż Alei Konstytucji 3 Maja biegnie do skrzyżowania z ulicą Estkowskiego. Następnie, przecinając rzekę Wartę, biegnie w kierunku ronda Św. Jerzego. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do punktu ulicy Wylotowej przy posesji nr 109 (droga powiatowa nr 1398F). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej 001306F (ulica Brzozowa), Osiedle Poznańskie) z drogą nr 001417F prowadzącą do posesji nr 75. Następnie, biegnąc po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do skrzyżowania ulicy Krupczyńskiej z drogą prowadzącą między posesjami nr 28 i 29 w miejscowości Deszczno. Następnie linia granicy biegnie w tym samym kierunku, przecinając linię kolejową relacji Gorzów-Skwierzyna, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 32, 33, 45, 46 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 70, 71, 91, 92 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym biegnie w tym samym kierunku, po łuku, do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 137, 138, 181, 182 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie, biegnąc dalej w tym samym kierunku, linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego nr 285, 286, 318, 319 (Nadleśnictwo Skwierzyna), po czym po łuku linia granicy dociera do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką 136, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 361, 362, 389, 390 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do kolejnego punktu przecięcia oddziału leśnego, nr 323, 324, 372, 373 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny, i biegnie po łuku, przecinając drogę krajową nr 22, omijając od strony wschodniej miejscowość Krasnołęg, po czym przecina kanał Bema i biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1283F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Czartów. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, przecinając rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą prowadzącą do posesji nr 22 w miejscowości Podjenin. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, po łuku, do skrzyżowania drogi powiatowej nr 132 (ulica Mickiewicza) z ulicą Szkolną w miejscowości Bogdaniec. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-zachodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 721, 722, 749, 750 (Nadleśnictwo Bogdaniec), po czym, dalej biegnąc po łuku w kierunku północno-wschodnim linia dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 659, 660, 676 (Nadleśnictwo Bogdaniec). W tym miejscu linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i przecinając drogę ekspresową S3 biegnie w kierunku wschodnim do ronda Szczecińskiego w miejscowości Gorzów Wlkp., skąd rozpoczęto opis.

7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), linia granicy biegnie w kierunku wschodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 393, 392, 389 (Nadleśnictwo Strzelce Krajeńskie), po czym biegnie dalej, przecinając linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania ulicy Zamkowej z ulicą Kolejową w miejscowości Górki Noteckie. Dalej biegnąc w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1365F i dociera do mostku na rzece Maślanka, który prowadzi do drogi na posesję nr 8 w miejscowości Górczyna. Następnie linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie, przecinając rzekę Noteć, kanał Goszczanowski, drogę wojewódzką nr 158, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 27, 28, 57, 58 (Nadleśnictwo Karwin). Następnie, biegnąc dalej po łuku w kierunku południowym, linia granicy dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 217, 218, 281, 282 (Nadleśnictwo Międzychód), po czym zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 159, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 363, 364, 424, 425. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na zachodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 164, 165, 176, 1777 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Tutaj linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Lipowej z ulicą Brzozowiecką w miejscowości Glinik, po czym dalej w tym samym kierunku, po łuku, linia granicy biegnie do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1395F z droga prowadzącą do posesji nr 12, w miejscowości Maszewo. Następnie linia granicy biegnie po łuku w kierunku północnym, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Łagodzińskiej z ulicą Karnińską w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym do skrzyżowania ulicy Strażackiej z ulicą Wylotową w miejscowości Gorzów Wlkp., po czym zmienia kierunek na północno-wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Krzyż, do skrzyżowania drogi wojewódzkiej nr 158 z drogą powiatową nr 1406F w miejscowości Wawrów. Następnie linia granicy biegnie dalej w tym samym kierunku, po łuku i dociera do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 553, 554, 563, 564 (Nadleśnictwo Kłodawa), po czym zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1405F do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 602, 603, 616, 617 (Nadleśnictwo Kłodawa), skąd rozpoczęto opis.

4.2.2017

W województwie podkarpackim: miejscowości: Węglówka, Czarnorzeki, Korczyna, Kombornia, Iskrzynia w gminie Korczyna, Krościenko Wyżne w gminie Krościenko Wyżne, Łężany, Targowiska, Widacz, Miejsce Piastowe, Głowienka, Wrocanka, Niżna Łąka w gminie Miejsce Piastowe, Iwonicz w gminie Iwonicz Zdrój, Bóbrka, Machnówka, Chorkówka, Szczepańcowa, Zręcin, Świerzowa Polska, Żeglce w gminie Chorkówka, Długie, Żarnowiec, Dobieszyn, Jedlicze, Potok, Jaszczew w gminie Jedlicze, Ustrobna, Bajdy, Bratkówka, Odrzykoń w gminie Wojaszówka w powiecie krośnieńskim w następujący sposób: Od północy początkiem linii obszaru jest skrzyżowanie dróg nr 1942 R i nr 1943 R w miejscowości Bajdy. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północno-wschodnim po linii prostej przecinając drogę nr 990, rzekę Wisłok, drogę nr 1924 R, dalej biegnie przez las, przecina drogę nr 1940 R, następnie biegnie przez las dochodząc do drogi nr 1927 R na wysokości zabudowań nr 31, 33 A w miejscowości Węglówka. Dalej linia granicy biegnie południową krawędzią drogi nr 1927 R do skrzyżowania z drogą nr 991, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowowschodnim przez las do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1965 R. Od strony wschodniej linia obszaru biegnie dalej wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do miejsca skrzyżowania z drogą dojazdową do posesji nr 501, 501A w miejscowości Kombornia. Linia granicy biegnie dalej w linii prostej na zachód do skrzyżowania drogi nr 1969 R z drogą nr 2062 R, biegnąc dalej z tego punktu w kierunku południowym do skrzyżowania drogi nr 19 z drogą nr 1966 R. Dalej linia granicy obszaru biegnie wzdłuż zachodniej krawędzi drogi nr 19 do przejazdu kolejowego w miejscowości Targowiska, kierując się następnie wzdłuż torów kolejowych w kierunku południowo-wschodnim do przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz. Od strony południowej linia granicy obszaru biegnie od przejazdu kolejowego w miejscowości Widacz wzdłuż biegnącej od przejazdu drogi do skrzyżowania z drogą nr 1974 R, a następnie biegnie po linii prostej w kierunku południowo-zachodnim do skrzyżowania drogi nr 28 z drogą nr 2002 R. Dalej linia granicy biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 2002 R do skrzyżowania z drogą nr 1976 R. Następnie linia obszaru biegnie wzdłuż północnej krawędzi drogi nr 1976 R biegnącej do miejscowości Rogi do skrzyżowania z drogą krajową nr 19. Dalej wzdłuż odcinka drogi nr 19 do skrzyżowania z drogą nr 2003 R, a następnie wzdłuż drogi nr 2003 R do skrzyżowania z drogą 1956 R, a następnie wzdłuż drogi nr 1954 R przez teren leśny. W miejscu wyjazdu z lasu linia granicy obszaru biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północno-zachodnim przecinając drogi nr 1896 R i nr 1898 R, ponownie biegnie wzdłuż krawędzi lasu w kierunku północnym do drogi nr 1953 R. Następnie linia granicy biegnie wzdłuż drogi nr 1850 R do skrzyżowania z ul. Przylaski w miejscowości Zręcin. Od strony zachodniej linia obszaru biegnie dalej w kierunku północnym do krawędzi lasu, a następnie wzdłuż zachodniej krawędzi lasu. Od północno-zachodniego skaju lasu linia obszaru biegnie w linii prostej do drogi nr 2413 R, a dalej w kierunku północnym wzdłuż przebiegu drogi nr 2413 R do skrzyżowania z drogą nr 1847 R. Dalej linia obszaru biegnie drogą nr 1847 R w kierunku północnym przecinając rzekę Jasiołkę, tory kolejowe dochodząc do skrzyżowania z drogą nr 1945 R. Następnie linia obszaru biegnie w kierunku północnym wzdłuż drogi nr 1945 R do miejscowości Jaszczew, do skrzyżowania z drogą nr 28. Dalej linia obszaru kieruje się w kierunku zachodnim wzdłuż drogi nr 28 do skrzyżowania z drogą nr 1943 R biegnąc wzdłuż tej drogi w kierunku północnym do skrzyżowania z drogą nr 1942 R w miejscowości Bajdy, skąd zaczęto opis.

30.1.2017

W województwie świętokrzyskim: Od strony północnej i północno-wschodniej: na północ od granicy powiatu kazimierskiego obejmuje obszar powiatu pińczowskiego; granica powiatu kazimierskiego – od miejscowości Szarbia Zwierzyniecka (gm. Skalbmierz) do miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin) Od strony wschodniej i południowo- wschodniej: teren niezabudowany na wschód od miejscowości Kolosy (gm. Czarnocin), do skrzyżowania dróg powiatowych nr 0523T i 0138T, dalej wzdłuż drogi nr 0138T obejmuje miejscowości Charbinowice (gm. Opatowiec), Grodowice (gm. Bejsce), Zbeltowice (gm. Bejsce), teren niezabudowany, przecina drogę wojewódzką nr 768 na wschód od miejscowości Stradlice (gm. Kazimierza Wielka) Od strony południowej: teren niezabudowany na północ i równolegle do drogi powiatowej nr 0534T, teren niezabudowany do miejscowości Kamieńczyce (gm. Kazimierza Wielka), przecina drogę wojewódzką nr 776, wzdłuż drogi nr 0505T, obejmuje miejscowość Małoszów (gm. Skalbmierz) od strony zachodniej: granica województwa świętokrzyskiego od drogi nr 0502T do drogi powiatowej nr 0497T, teren niezabudowany na zachód od miejscowości Tempoczów – Kolonia (gm. Skalbmierz), przecina drogę wojewódzką nr 783, do granicy powiatu kazimierskiego w Szarbii Zwierzynieckiej( gm. Skalbmierz)

30.1.2017

W województwie opolskim obszar: od strony północnej: od północnych granic administracyjnych miejscowości Stare Koźle (włączając tę miejscowość do obszaru) w kierunku wschodnim przecinając linię kolejową relacji Kędzierzyn-Koźle – Racibórz wzdłuż ulicy Mostowej w miejscowości Kędzierzyn-Koźle droga leśną do zachodnich granic administracyjnych miejscowości Stara Kuźnia (bez tej miejscowości) na południe do miejscowości Kotlarnia (bez tej miejscowości), dalej od południowych granic miejscowości Kotlarnia w kierunku południowym do granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim;

od strony południowej: od przecięcia drogi nr 45 z granicą powiatu raciborskiego z powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego, następnie wzdłuż granicy powiatów raciborskiego i kędzierzyńsko-kozielskiego do ulicy Raciborskiej w miejscowości Grzędzin, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Grzędzin i Dzielawy (bez tych miejscowości), dalej w kierunku północnym wzdłuż towarowej linii kolejowej do miejscowości Polska Cerekiew (włączając tę miejscowość do obszaru); od strony zachodniej: od zachodnich granic miejscowości Polska Cerekiew i następnie wschodnich granic miejscowości Potowa (bez tej miejscowości), następnie w kierunku północnym wzdłuż granicy gminy Polska Cerekiew i Reńska Wieś, następnie wzdłuż wschodnich granic administracyjnych miejscowości Naczysławki (bez tej miejscowością) i dalej drogą Naczysławską w miejscowości Długomiłowice, wzdłuż jej północnych granic (włączając tę miejscowość), a następnie wzdłuż południowych granic administracyjnych miejscowości Dębowa (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Landzmierz (włączając tę miejscowość do obszaru) do miejscowości Stare Koźle.

3.2.2017

W województwie śląskim teren ograniczony: od strony północnej: od granicy powiatu kędzierzyńsko-kozielskiego z powiatem raciborskim pod miejscowością Kotlarnia poprzez obszary leśne Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich 2) od strony wschodniej: od obszarów leśnych Parku Krajobrazowego Cysterskie Kompozycje Krajobrazowe Rud Wielkich do drogi wojewódzkiej 425 na wysokości lasu o nazwie Stany w kierunku południowym przez tereny leśne przecinając granicę gmin Kuźnia Raciborska i Nędza, następnie przecinając linię kolejową relacji Rybnik – Racibórz i drogę nr 919 na wysokości dworca kolejki wąskotorowej, wzdłuż północnych granic administracyjnych miejscowości Babice (bez tej miejscowości), dalej wzdłuż północnej granicy stawu o nazwie Salem Duży następnie do przecięcia drogi nr 915 pomiędzy granicami miejscowości Łęg i Zawada Książęca, do przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca; od strony południowej: od przecięcia Odry na wysokości miejscowości Ligota Książęca, dalej wzdłuż granic miejscowości Ligota Książęca i Brzeźnica (pomijając miejscowość Brzeźnica) poprzez południowe granice miejscowości Czerwięcice do drogi 45; od strony zachodniej: wzdłuż drogi 45 do granicy woj. opolskiego.

3.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, granica obszaru biegnie w kierunku na wschód do skrzyżowania ulicy Borowskiego z ulicą Gen. Jarosława Dąbrowskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku wschodnim, do ronda Santockiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, po czym dalej w tym samym kierunku (wschodnim) linia granicy biegnie do przejazdu kolejowego linii kolejowej relacji Gorzów Wielkopolski – Krzyż, na wysokości posesji przy ulicy Południowej 298 w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na południowy, i przecinając rzekę Wartę, biegnie do skrzyżowania drogi gminnej nr 001438F z ulicą Chabrową w miejscowości Ciecierzyce. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowym, do skrzyżowania ulicy Łubinowej z ulicą Makową w miejscowości Deszczno. Następnie granica biegnie po łuku w kierunku południowym,

przecinając drogę ekspresową S3, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 112, 113, 134, 135 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 319, 320, 355, 356 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku południowozachodnim,

do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 306, 307, 353, 356 (Nadleśnictwo Lubniewice). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 136 oraz drogę powiatową nr 1895F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 318, 319, 366, 337 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie do skrzyżowania drogi krajowej nr 22 z drogą, która prowadzi do posesji nr 5 w miejscowości Łukomin. Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północno-zachodnim, do skrzyżowania dróg powiatowych nr 1283F i 1293F. Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek i biegnie po łuku, w kierunku północnym, przecinając rzekę Wartę do skrzyżowania drogi powiatowej nr 1391F z drogą gminną nr 000409F w miejscowości Podjenin. Następnie linia granicy dalej biegnie w kierunku północnym do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 722, 723, 750, 751 (Nadleśnictwo Bogdaniec). Tutaj linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do skrzyżowania ulicy Odlewników z ulicą Stalową w miejscowości Gorzów Wielkopolski. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na wschodni i biegnie, przecinając drogę wojewódzką nr 130, do ronda Słowiańskiego w miejscowości Gorzów Wielkopolski, skąd rozpoczęto opis.

7.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od ronda Marcina Kasprzaka w Gorzowie Wlkp., linia granicy biegnie w kierunku południowo-wschodnim, do skrzyżowania ulicy Wylotowej z ulicą Skrajną w miejscowości Gorzów Wlkp. Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowowschodnim, przecinając drogę powiatową nr 13899F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 12, 19, 20 (Nadleśnictwo Karwin). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na południowy i biegnie po łuku i przecina drogę powiatową nr 1398F, omijaj miejscowość Brzozowiec od strony wschodniej, przecina linię kolejową relacji Gorzów Wlkp. – Skwierzyna, omija od strony zachodniej miejscowość Trzebiszewo, przecina drogę ekspresową S3 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 172, 173, 199, 200 (Nadleśnictwo Skwierzyna). Następnie linia granicy biegnie w kierunku południowym, przecinając drogę krajową nr 24, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 344, 345, 386, 387 (Nadleśnictwo Skwierzyna). W tym miejscu linia granicy załamuje się i biegnie w kierunku południowo-zachodnim, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 588, 589, 615, 616 (Nadleśnictwo Skwierzyna), omijając od strony północnej miejscowość Osiecko, po czym zmienia kierunek na zachodni, omija od strony zachodniej miejscowość Lubniewice, Trzcińce i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 454, 455, 478, 479 (Nadleśnictwo Lubniewice). Następnie linia granicy zmienia kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1278F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 273, 275, 321, 322 (Nadleśnictwo Lubniewice). W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę krajową nr 22, rzekę Wartę, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000414F z droga gminną nr 000495F. Następnie linia granicy biegnie w kierunku północnym, po łuku, do skrzyżowania drogi gminnej nr 000408F z droga prowadzącą do posesji nr 40 w miejscowości Jeniniec. Dalej, biegnąc po łuku w tym samym kierunku, linia granicy przecina drogę powiatową nr 1394F, po czym lekko zmienia kierunekna północno-wschodni i biegnie po łuku, przecinając drogę ekspresową S3, do skrzyżowania ulicy Dolnej z ulica Wiśniową w miejscowości Gorzów Wlkp. W tym miejscu linia granicy zmienia kierunek na wschodni i biegnie, przecinając rzekę Wartę, kanał Ulgi, do ronda Marcina Kasprzaka, skąd rozpoczęto opis.

8.2.2017

W województwie lubuskim: rozpoczynając od punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód) granica obszaru biegnie w kierunku wschodnim do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 432, 465 (Nadleśnictwo Międzychód) i granicy powiatu międzyrzeckiego (województwa lubuskiego) i powiatu międzychodzkiego (województwa wielkopolskiego). Następnie linia granicy biegnie wzdłuż granicy powiatu międzyrzeckiego i powiatu międzychodzkiego w kierunku południowym do miejscowości Stoki, gmina Pszczew, obejmując całą miejscowość Stoki. Następnie granica zmienia swój kierunek na południowo-zachodni i biegnie w kierunku miejscowości Pszczew, obejmując całą miejscowość Pszczew i jezioro Pszczewskie. Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na zachodni i biegnie, przecinając linię kolejową nr 364 relacji Wierzbno – Rzepin, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 42, 43, 51, 52 (NadleśnictwoTrzciel). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-zachodni i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1326F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 2286A, 301A, 301B (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północny i biegnie, przecinając drogę powiatową nr 1319F, do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 151,152, 174, 175 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy biegnie dalej w kierunku północnym, przecina drogę krajową nr 24 oraz drogę powiatową nr 1321F, obejmując całą miejscowość Chełmsko i po łuku biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 59, 60, 71, 72 (Nadleśnictwo Międzyrzecz). Następnie linia granicy, biegnie dalej po łuku, w kierunku północnym, przecina rzekę Wartę, drogę wojewódzką nr 199 i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 266, 267, 332, 333 (Nadleśnictwo Międzychód). Następnie linia granicy zmienia swój kierunek na północno-wschodni i biegnie do punktu przecięcia oddziału leśnego nr 251, 252, 317, 318 (Nadleśnictwo Międzychód), skąd rozpoczęto opis.

12.2.2017

W województwie opolskim: teren ograniczony: od strony południowej: od miejscowości Starościn począwszy od ulicy Dąbrowskiej, ulicą Opolską i dalej drogą gminną aż do miejscowości Wołcz, następnie w linii prostej przez miejscowość Lubnów, przecinając obszar lasu aż do miejscowości Wąsice; dalej przez obszar lasów w linii prostej do wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn; od strony wschodniej: od wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Wołczyn w linii prostej przez miejscowość Teklusia do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Bruny, następnie przecinając obszar lasu aż do granicy województw opolskie/wielkopolskie na wysokości miejscowości Teklin; od strony północnej: od granicy województwa opolskiego z województwem wielkopolskim na wysokości miejscowości Teklin w kierunku zachodnim do miejscowości Igłowice (włącznie); od strony zachodniej: od miejscowości Igłowice w linii prostej do miejscowości Rychnów włączając miejscowość Bukowa Śląska, kierując się na południe w kierunku miejscowości Starościn, włączając miejscowość Gręboszów i Siemysłów.

9.2.2017

W województwie dolnośląskim: teren ograniczony: na terenie powiatu kłodzkiego: w gminie Lewin Kłodzki cały obszar miejscowości: Jarków, Lewin Kłodzki, Witów, Jerzykowice Małe, Krzyżanów, Taszów, Kocioł, Zimne Wody, Jawornica, Zielone Ludowe, Kulin Kłodzki, Leśna, Dańczów, Gołaczów, Darnków, Jerzykowice Wielkie; w gminie Radków cały obszar miejscowości: Pasterka, Karłów; w gminie Szczytna cały obszar miejscowości: Łężyce; Miasto Kudowa Zdrój z wyłączeniem części należącej do obszaru zapowietrzonego.

10.2.2017

W województwie małopolskim: od strony wschodniej: w Krakowie – Aleją Adama Mickiewicza, Aleją Zygmunta Krasińskiego, ulicami: Marii Konopnickiej, Henryka Kamieńskiego, Wielicką do wschodniej granicy administracyjnej Krakowa. Następnie wschodnią i południową granicą administracyjną Krakowa, północną i wschodnią granicą administracyjną miejscowości Ochojno (gm. Świątniki Górne) –do drogi powiatowej nr 2029 K. Dalej wzdłuż dróg powiatowych: 2029 K, 2167 K, 1992 K, 1943 K, 1947 K, 1948 K, 1945 K do granicy administracyjnej miejscowości Zawada (gm. Myślenice), następnie wzdłuż północnej i wschodniej granicy administracyjnej tej miejscowości, wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Polanka (gm. Myślenice), północno – wschodniej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice (gm. Myślenice) – do drogi wojewódzkiej nr 967. Wzdłuż drogi wojewódzkiej nr 967 i dalej wzdłuż drogi krajowej nr 7 do południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice; od strony południowej: od drogi krajowej nr 7 wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Myślenice, następnie wzdłuż południowej granicy administracyjnej miejscowości Bysina (gm. Myślenice), południowej i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Jasienica (gm. Myślenice), południowej granicy miejscowości Sułkowice (gm. Sułkowice), południowej granicy miejscowości Jastrzębia (gm. Lanckorona), południowo – wschodniej i południowo – zachodniej miejscowości Lanckorona (gm. Lanckorona) do rzeki Cedron; od strony zachodniej: od południowo – zachodniej granicy administracyjnej gminy Lanckorona w kierunku północnym wzdłuż rzeki Cedron do miejscowości Przytkowice (gm. Kalwaria Zebrzydowska) – do drogi lokalnej biegnącej w kierunku północnym w pobliżu Kanału Przytkowickiego I – do skrzyżowania z droga wojewódzką nr 953, a następnie wzdłuż tej drogi do wschodniej granicy administracyjnej gminy Skawina. Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym i dalej wzdłuż zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Facimiech (gm. Skawina), zachodniej i północnej granicy administracyjnej miejscowości Wołowice (gm. Czernichów) i zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Dąbrowa Szlachecka (gm. Czernichów). Następnie w kierunku północno – wschodnim drogą powiatową nr 2183 K przez Kaszów (gm. Liszki) i dalej w kierunku północnym drogą gminną nr G000002 do Potoku Kaszowskiego i wzdłuż niego w kierunku północno – wschodnim do zachodniej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn (gm. Liszki). Wzdłuż tej granicy w kierunku północnym do drogi powiatowej nr 2189 K i dalej tą drogą w kierunku wschodnim, a następnie w kierunku północnym drogą powiatową nr 2192 K do północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn;

od strony północnej: wzdłuż północnej granicy administracyjnej miejscowości Cholerzyn do zachodniej granicy Krakowa i dalej wzdłuż tej granicy w kierunku północno – wschodnim do ulicy Balickiej w Krakowie. Następnie ulicami: Balicką, Podchorążych, Królewską – do Alei Adama Mickiewicza

10.2.2017”

”Medlemsstat: Rumänien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| Localitatea Plauru, comuna Ceatalchioi, județul Tulcea
  Localitatea Tatanir, comuna Chilia Veche, județul Tulcea
  Localitatile se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina | 28.1.2017 |
| Localitatea Pardina, comuna Pardina, județul Tulcea. Localitatea se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina | 20.1.2017–28.1.2017 |
| Localitatea ALBESTI-MURU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea ALBESTI-PALEOLOGU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea ARIONESTII NOI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ARIONESTII VECHI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ARVA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea BOZIENI, comuna FANTANELE, județul Prahova.
  Localitatea CEPTURA DE JOS, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea CEPTURA DE SUS, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea CHERBA, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea CIOCENI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea COLCEAG, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea INOTESTI, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea IORDACHEANU, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea JERCALAI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea Magula, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea MOCESTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea ORZOAIA DE JOS, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea ORZOAIA DE SUS, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea PAREPA-RUSANI, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea PLAVIA, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea RADILA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea ROTARI, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea SCHIAU, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea SCHIAU, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea SOIMESTI, comuna CEPTURA, județul Prahova.
  Localitatea STRAOSTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.
  Localitatea TRESTIENII DE SUS, comuna DUMBRAVA, județul Prahova.
  Localitatea URLATI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VADU PARULUI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.
  Localitatea VALCELELE, comuna COLCEAG, județul Prahova.
  Localitatea VALEA BOBULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA CALUGAREASCA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA CRANGULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA LARGA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA MANTEI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA MIEILOR, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA NICOVANI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA NUCETULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA PIETREI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA POIENII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea VALEA SEMAN, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA URLOII, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea VALEA URSOII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.
  Localitatea MARUNTIS, ORAS URLATI, județul Prahova. | 9.2.2017 |
| Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.
  Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.
  Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova | 1.2.2017–9.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

Localitatea Plauru, comuna Ceatalchioi, județul Tulcea

Localitatea Tatanir, comuna Chilia Veche, județul Tulcea

Localitatile se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina

28.1.2017

Localitatea Pardina, comuna Pardina, județul Tulcea. Localitatea se afla pe brațul Chilia al fluviului Dunărea in partea de S-E a României, la graniță cu Ucraina

20.1.2017–28.1.2017

Localitatea ALBESTI-MURU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea ALBESTI-PALEOLOGU, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea ARIONESTII NOI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ARIONESTII VECHI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ARVA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea BOZIENI, comuna FANTANELE, județul Prahova.

Localitatea CEPTURA DE JOS, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea CEPTURA DE SUS, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea CHERBA, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea CIOCENI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea COLCEAG, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea INOTESTI, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea IORDACHEANU, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea JERCALAI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea Magula, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea MOCESTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea ORZOAIA DE JOS, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea ORZOAIA DE SUS, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea PAREPA-RUSANI, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea PLAVIA, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea RADILA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea ROTARI, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea SCHIAU, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea SCHIAU, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea SOIMESTI, comuna CEPTURA, județul Prahova.

Localitatea STRAOSTI, comuna IORDACHEANU, județul Prahova.

Localitatea TRESTIENII DE SUS, comuna DUMBRAVA, județul Prahova.

Localitatea URLATI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VADU PARULUI, comuna ALBESTI-PALEOLOGU, județul Prahova.

Localitatea VALCELELE, comuna COLCEAG, județul Prahova.

Localitatea VALEA BOBULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA CALUGAREASCA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA CRANGULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA LARGA, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA MANTEI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA MIEILOR, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA NICOVANI, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA NUCETULUI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA PIETREI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA POIENII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea VALEA SEMAN, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA URLOII, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea VALEA URSOII, comuna VALEA CALUGAREASCA, județul Prahova.

Localitatea MARUNTIS, ORAS URLATI, județul Prahova.

9.2.2017

Localitatea ULMI, ORAS URLATI, județul Prahova.

Localitatea TOMSANI, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea SATUCU, comuna TOMSANI, județul Prahova.

Localitatea LOLOIASCA, comuna TOMSANI, județul Prahova

1.2.2017–9.2.2017”

”Medlemsstat: Slovakien

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| kres Malacky: | Katastrálne územie obcí






  — | Stupava, |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

kres Malacky:

Katastrálne územie obcí

—

Stupava,

| — | Marianka, |
| --- | --- |

—

Marianka,

| — | Borinka, |
| --- | --- |

—

Borinka,

| | Hlavné mesto Bratislava (okresy Bratislava I – V):






  — | Bratislava I – celá mestská časť Staré Mesto |
| --- | --- | --- |

Hlavné mesto Bratislava (okresy Bratislava I – V):

—

Bratislava I – celá mestská časť Staré Mesto

| — | Bratislava II – mestská časť Ružinov – časť západne od diaľničného obchvatu (bližšie k centru mesta) |
| --- | --- |

—

Bratislava II – mestská časť Ružinov – časť západne od diaľničného obchvatu (bližšie k centru mesta)

| — | Bratislava III – celé mestské časti Nové Mesto a Rača |
| --- | --- |

—

Bratislava III – celé mestské časti Nové Mesto a Rača

| — | Bratislava IV






  — | celá mestská časť Karlova Ves |
| --- | --- | --- |

—

Bratislava IV

—

celá mestská časť Karlova Ves

| — | mestská časť Devínska Nová Ves – časť severne od potoka Mláka |
| --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves – časť severne od potoka Mláka

| — | mestská časť Záhorská Bystrica – okrem častí Plánky, Krematórium a Urnový Háj






  — | Bratislava V – celá mestská časť Petržalka |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica – okrem častí Plánky, Krematórium a Urnový Háj

—

Bratislava V – celá mestská časť Petržalka

29.1.2017

| — | okres Bratislava IV:






  — | celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač |
| --- | --- | --- |

—

okres Bratislava IV:

—

celé mestské časti Devín, Dúbravka, Lamač

| — | mestská časť Záhorská Bystrica:






  — | časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Záhorská Bystrica:

—

časti Plánky, Krematórium a Urnový Háj

| — | mestská časť Devínska Nová Ves:






  — | časť južne od potoka Mláka |
| --- | --- | --- |

—

mestská časť Devínska Nová Ves:

—

časť južne od potoka Mláka

21.1.2017–29.1.2017

| — | okres Prešov:
  Obce:
  Bretejovce, Seniakovce, Janovík, Lemešany, Lemešany – časť Chabžany |
| --- | --- |

—

okres Prešov:

Obce:

Bretejovce, Seniakovce, Janovík, Lemešany, Lemešany – časť Chabžany

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce:
  Veľká Lodina, Košická Belá, Vyšný Klátov, Hýľov, Nižný Klátov, Bukovec, Baška, Hrašovík, Beniakovce, Vajkovce, Budimír, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Trebejov, Kysak, Obišovce, Družstevná pri Hornáde |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce:

Veľká Lodina, Košická Belá, Vyšný Klátov, Hýľov, Nižný Klátov, Bukovec, Baška, Hrašovík, Beniakovce, Vajkovce, Budimír, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Trebejov, Kysak, Obišovce, Družstevná pri Hornáde

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestské časti:






  — | Košice-Sever, |
| --- | --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestské časti:

—

Košice-Sever,

| — | Košice-Ťahanovce, |
| --- | --- |

—

Košice-Ťahanovce,

| — | Košice-Ťahanovce sídlisko, |
| --- | --- |

—

Košice-Ťahanovce sídlisko,

| — | Košice-Košická Nová Ves, |
| --- | --- |

—

Košice-Košická Nová Ves,

| — | Košice-Džungľa, |
| --- | --- |

—

Košice-Džungľa,

| — | Košice-Vyšné Opátske, |
| --- | --- |

—

Košice-Vyšné Opátske,

| — | Košice-Staré mesto, |
| --- | --- |

—

Košice-Staré mesto,

| — | Košice-Západ, |
| --- | --- |

—

Košice-Západ,

| — | Košice-Juh, |
| --- | --- |

—

Košice-Juh,

| — | Košice-Myslava, |
| --- | --- |

—

Košice-Myslava,

| — | Košice-KVP, |
| --- | --- |

—

Košice-KVP,

| — | Košice-Dargovských hrdinov, |
| --- | --- |

—

Košice-Dargovských hrdinov,

| — | Košice-Luník, |
| --- | --- |

—

Košice-Luník,

5.2.2017

| — | Okres Košice – okolie:
  Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ |
| --- | --- |

—

Okres Košice – okolie:

Obce: Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ

| — | Okres Košice – mesto:
  Mestská časť: Košice-Kavečany |
| --- | --- |

—

Okres Košice – mesto:

Mestská časť: Košice-Kavečany

28.1.2017–5.2.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Demjata |
| --- | --- |

—

Demjata

| — | Tulčík |
| --- | --- |

—

Tulčík

| — | Proč |
| --- | --- |

—

Proč

| — | Šarišská Trstená |
| --- | --- |

—

Šarišská Trstená

| — | Chmeľovec |
| --- | --- |

—

Chmeľovec

| — | Podhorany |
| --- | --- |

—

Podhorany

| — | Fintice |
| --- | --- |

—

Fintice

| — | Fulianka |
| --- | --- |

—

Fulianka

| — | Lada |
| --- | --- |

—

Lada

| — | Kapušany |
| --- | --- |

—

Kapušany

| — | Trnkov |
| --- | --- |

—

Trnkov

| — | Okružná |
| --- | --- |

—

Okružná

| — | Šarišská Poruba |
| --- | --- |

—

Šarišská Poruba

| — | Vyšná Šebastová |
| --- | --- |

—

Vyšná Šebastová

| — | Vyšná Šebastová – časť Severná |
| --- | --- |

—

Vyšná Šebastová – časť Severná

| — | Podhradík |
| --- | --- |

—

Podhradík

| — | Prešov – Letecká základňa Prešov |
| --- | --- |

—

Prešov – Letecká základňa Prešov

Okres Vranov nad Topľou

Obce:

| — | Petrovce |
| --- | --- |

—

Petrovce

| — | Pavlovce |
| --- | --- |

—

Pavlovce

| — | Hanušovce nad Topľou |
| --- | --- |

—

Hanušovce nad Topľou

| — | Medzianky |
| --- | --- |

—

Medzianky

| — | Remeniny |
| --- | --- |

—

Remeniny

| — | Prosačov |
| --- | --- |

—

Prosačov

| — | Ďurďoš |
| --- | --- |

—

Ďurďoš

| — | Vlača |
| --- | --- |

—

Vlača

| — | Radvanovce |
| --- | --- |

—

Radvanovce

| — | Babie |
| --- | --- |

—

Babie

Okres Svidník

Obce:

| — | Kobylnice |
| --- | --- |

—

Kobylnice

| — | Mičakovce |
| --- | --- |

—

Mičakovce

| — | Železník |
| --- | --- |

—

Železník

| — | Kračúnovce |
| --- | --- |

—

Kračúnovce

| — | Lúčka |
| --- | --- |

—

Lúčka

| — | Giraltovce |
| --- | --- |

—

Giraltovce

| — | Lužany pri Topli |
| --- | --- |

—

Lužany pri Topli

| — | Kalnište |
| --- | --- |

—

Kalnište

| — | Kuková |
| --- | --- |

—

Kuková

| — | Želmanovce |
| --- | --- |

—

Želmanovce

| — | Dukovce |
| --- | --- |

—

Dukovce

Okres Bardejov

Obce:

| — | Stuľany |
| --- | --- |

—

Stuľany

| — | Lopuchov |
| --- | --- |

—

Lopuchov

14.2.2017

Okres Prešov

Obce:

| — | Chmeľov |
| --- | --- |

—

Chmeľov

| — | Chmeľov – časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Chmeľov – časť Podhrabina

| — | Lipníky |
| --- | --- |

—

Lipníky

| — | Lipníky- časť Taľka |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Taľka

| — | Lipníky- časť Podhrabina |
| --- | --- |

—

Lipníky- časť Podhrabina

| — | Nemcovce |
| --- | --- |

—

Nemcovce

| — | Nemcovce- časť Zimná studňa |
| --- | --- |

—

Nemcovce- časť Zimná studňa

| — | Pušovce |
| --- | --- |

—

Pušovce

| — | Čelovce |
| --- | --- |

—

Čelovce

5.2.2017–14.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Jaslovské Bohunice |
| --- | --- |

—

Jaslovské Bohunice

| — | Dolné Dubové |
| --- | --- |

—

Dolné Dubové

| — | Radošovce |
| --- | --- |

—

Radošovce

| — | Kátlovce |
| --- | --- |

—

Kátlovce

| — | Nižná |
| --- | --- |

—

Nižná

| — | Dechtice |
| --- | --- |

—

Dechtice

| — | Chtelnica |
| --- | --- |

—

Chtelnica

| — | Dobrá Voda |
| --- | --- |

—

Dobrá Voda

| — | Trstín |
| --- | --- |

—

Trstín

| — | Smolenice |
| --- | --- |

—

Smolenice

| — | Horné Orešany |
| --- | --- |

—

Horné Orešany

| — | Bíňovce |
| --- | --- |

—

Bíňovce

| — | Boleráz |
| --- | --- |

—

Boleráz

| — | Šelpice |
| --- | --- |

—

Šelpice

| — | Bohdanovce |
| --- | --- |

—

Bohdanovce

| — | Dolná Krupá |
| --- | --- |

—

Dolná Krupá

| — | Lošonec |
| --- | --- |

—

Lošonec

15.2.2017

Okres Trnava

Obce:

| — | Horná Krupá |
| --- | --- |

—

Horná Krupá

| — | Naháč |
| --- | --- |

—

Naháč

| — | Horné Dubové |
| --- | --- |

—

Horné Dubové

7.2.2017–15.2.2017”

”Medlemsstat: Förenade kungariket

| Område | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- |
| The area of the parts of Carmathernshire County (ADNS code 00110) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 2.2.2017 |
| The area of the parts of North Yorkshire County (ADNS code 00153) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 5.2.2017 |
| Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208 | 25.1.2017–2.2.2017 |
| Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539 | 28.1.2017–5.2.2017” |

Område

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

The area of the parts of Carmathernshire County (ADNS code 00110) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

2.2.2017

The area of the parts of North Yorkshire County (ADNS code 00153) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

5.2.2017

Area comprising: Those parts of Carmarthenshire County (ADNS code 00110) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N51.7781 and W4.2208

25.1.2017–2.2.2017

Area comprising: Those parts of North Yorkshire Country (ADNS code 00176) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N54.0467and W2.1539

28.1.2017–5.2.2017”

---