# Europos Sąjungos L 51/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.051.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 51 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. vasario 23d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.051.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 51

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. vasario 23d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2013/103/ES |
| | * | 2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (
  1
  ) | 1 |
| Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu | 8 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 165/2013, kuriuo iš anksto nustatomas 2013 m. pagalbos už privatų sviesto sandėliavimą dydis | 11 |
| | | 2013 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 166/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2013/104/ES |
| | * | 2013 m. vasario 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl Brazilijos įrašymo į trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą ir pasterizuotus mėsos produktus, sąrašą iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/777/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 899)

   (
  1
  ) | 16 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2013/103/ES

*

2011 m. birželio 16 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo (
  1
  )

1

1

Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu

8

REGLAMENTAI

*

2013 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 165/2013, kuriuo iš anksto nustatomas 2013 m. pagalbos už privatų sviesto sandėliavimą dydis

11

2013 m. vasario 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 166/2013, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

SPRENDIMAI

2013/104/ES

*

2013 m. vasario 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo dėl Brazilijos įrašymo į trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą ir pasterizuotus mėsos produktus, sąrašą iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/777/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2013) 899)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 899)

1

16

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2013/105/EB |
| | * | 2009 m. spalio 9 d. Komisijos rekomendacija dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos | 18 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2013/105/EB

*

2009 m. spalio 9 d. Komisijos rekomendacija dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 23.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 51/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2011 m. birželio 16 d.

dėl Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu, pasirašymo ir sudarymo

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/103/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi ir 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | geležinkelių sąveikos Sąjungoje ir tarp Sąjungos bei kaimyninių šalių vystymas yra labai svarbus bendros transporto politikos komponentas, kuriuo siekiama nustatyti geresnę įvairių transporto rūšių pusiausvyrą; |
| --- | --- |

(1)

geležinkelių sąveikos Sąjungoje ir tarp Sąjungos bei kaimyninių šalių vystymas yra labai svarbus bendros transporto politikos komponentas, kuriuo siekiama nustatyti geresnę įvairių transporto rūšių pusiausvyrą;

| (2) | tose srityse, kurioms taikoma 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu (toliau – Sutartis), Sąjunga turi išimtinę kompetenciją arba su valstybėmis narėmis pasidalijamąją kompetenciją; |
| --- | --- |

(2)

tose srityse, kurioms taikoma 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu (toliau – Sutartis), Sąjunga turi išimtinę kompetenciją arba su valstybėmis narėmis pasidalijamąją kompetenciją;

| (3) | pagal Sutarties 38 straipsnį Sąjunga gali prisijungti prie Sutarties, kad galėtų naudotis savo kompetencija; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sutarties 38 straipsnį Sąjunga gali prisijungti prie Sutarties, kad galėtų naudotis savo kompetencija;

| (4) | Komisija Sąjungos vardu derėjosi su Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybine organizacija (toliau – OTIF) dėl susitarimo (toliau – Susitarimas) dėl Sąjungos prisijungimo prie Sutarties; |
| --- | --- |

(4)

Komisija Sąjungos vardu derėjosi su Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybine organizacija (toliau – OTIF) dėl susitarimo (toliau – Susitarimas) dėl Sąjungos prisijungimo prie Sutarties;

| (5) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(5)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos susitarimas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu (toliau – Susitarimas).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Pasirašant Susitarimą Sąjunga pateikia šio sprendimo I priede nustatytą pareiškimą dėl naudojimosi savo kompetencija ir šio sprendimo II priede nustatytą pareiškimą dėl Susitarimo 2 straipsnio.

3 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą, kad jis Sąjungai taptų privalomas, ir pateikti 2 straipsnyje nurodytus pareiškimus.

4 straipsnis

OTIF posėdžiuose Sąjungai atstovauja Komisija.

5 straipsnis

Vidaus susitarimai dėl pasirengimo OTIF posėdžiams ir dėl atstovavimo bei balsavimo tokiuose posėdžiuose yra išdėstyti šio sprendimo III priede.

6 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2011 m. birželio 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

VÖLNER P.

---

I PRIEDAS

EUROPOS SĄJUNGOS PAREIŠKIMAS DĖL NAUDOJIMOSI KOMPETENCIJA

Geležinkelių sektoriuje pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 90 ir 91 straipsnius kartu su 100 straipsnio 1 dalimi ir 171 bei 172 straipsniais Europos Sąjunga (toliau – Sąjunga) dalijasi kompetencija su Sąjungos valstybėmis narėmis (toliau – valstybės narės).

SESV VI antraštinėje dalyje nustatoma bendra Sąjungos transporto politika, o XVI antraštinėje dalyje numatoma, kad Sąjunga prisideda prie transeuropinių tinklų kūrimo ir plėtojimo transporto srityje.

Konkrečiau SESV VI antraštinės dalies 91 straipsnyje numatyta, kad Sąjunga gali nustatyti:

| — | bendras taisykles, taikomas tarptautiniam transportui, vykstančiam į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba vykstančiam per vienos ar keleto valstybių narių teritoriją, |
| --- | --- |

—

bendras taisykles, taikomas tarptautiniam transportui, vykstančiam į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba vykstančiam per vienos ar keleto valstybių narių teritoriją,

| — | sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti transporto paslaugas, |
| --- | --- |

—

sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti transporto paslaugas,

| — | priemones transporto saugumui gerinti, |
| --- | --- |

—

priemones transporto saugumui gerinti,

| — | kitas atitinkamas nuostatas. |
| --- | --- |

—

kitas atitinkamas nuostatas.

Transeuropinių tinklų klausimu SESV XVI antraštinės dalies 171 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga:

| — | nustato gaires, taikomas transeuropinių tinklų srityje numatytų priemonių tikslams, prioritetams ir bendroms linkmėms; šiose gairėse nustatomi bendrų interesų projektai, |
| --- | --- |

—

nustato gaires, taikomas transeuropinių tinklų srityje numatytų priemonių tikslams, prioritetams ir bendroms linkmėms; šiose gairėse nustatomi bendrų interesų projektai,

| — | įgyvendina priemones, kurių galėtų prireikti siekiant užtikrinti tinklų tarpusavio sąveiką, ypač techninio standartizavimo srityje, |
| --- | --- |

—

įgyvendina priemones, kurių galėtų prireikti siekiant užtikrinti tinklų tarpusavio sąveiką, ypač techninio standartizavimo srityje,

| — | gali remti valstybių narių remiamus bendrų interesų projektus, nustatytus pirmojoje įtraukoje nurodytose gairėse, rengdama galimybių studijas, teikdama paskolų garantijas arba palūkanų subsidijas; Sąjunga taip pat gali prisidėti prie konkrečių projektų valstybėse narėse transporto infrastruktūros srityje finansavimo per Sanglaudos fondą. |
| --- | --- |

—

gali remti valstybių narių remiamus bendrų interesų projektus, nustatytus pirmojoje įtraukoje nurodytose gairėse, rengdama galimybių studijas, teikdama paskolų garantijas arba palūkanų subsidijas; Sąjunga taip pat gali prisidėti prie konkrečių projektų valstybėse narėse transporto infrastruktūros srityje finansavimo per Sanglaudos fondą.

Remdamasi šiomis dviem nuostatomis Sąjunga priėmė daug geležinkelių transportui taikomų teisės aktų.

Pagal Sąjungos teisę Sąjunga turi išimtinę kompetenciją spręsti geležinkelių transporto klausimus tais atvejais, kai 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartis (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu (toliau – Sutartis), arba kiti pagal ją priimti teisės aktai gali turėti įtakos šioms galiojančioms Sąjungos taisyklėms arba pakeisti jų apimtį.

Valstybės narės neturi kompetencijos spręsti Sutartyje reglamentuojamų klausimų, kuriuos spręsti Sąjunga turi išimtinę kompetenciją.

Jeigu yra Sąjungos taisyklių, kurioms Sutartis arba kiti pagal ją priimti teisės aktai neturi įtakos, Sąjunga ir valstybės narės dalijasi kompetencija spręsti su Sutartimi susijusius klausimus.

Susijusių Sąjungos dokumentų, galiojančių Susitarimo sudarymo metu, sąrašas pateikiamas šio priedo priedėlyje. Šiuose tekstuose nustatytos Sąjungos kompetencijos apimtį reikia vertinti atsižvelgiant į kiekvieno teksto konkrečias nuostatas, ypač į tai, kiek tomis nuostatomis sukuriamos bendros taisyklės. Sąjungos kompetencija nuolatos keičiasi. Remiantis Europos Sąjungos sutartimi ir SESV, Sąjungos kompetentingos institucijos gali priimti sprendimus, kuriais apibrėžiamos Sąjungos kompetencijos ribos. Todėl Sąjunga pasilieka teisę atitinkamai keisti šį pareiškimą, nors tai nėra būtina sąlyga, kad ji galėtų naudotis savo kompetencija, sprendžiant su Sutartimi susijusius klausimus.

I priedo priedėlis

EUROPOS SĄJUNGOS DOKUMENTAI, SUSIJĘ SU SUTARTIMI REGLAMENTUOJAMAIS KLAUSIMAIS

Iki šiol Sąjunga naudojosi savo kompetencija, inter alia, remdamasi šiais Sąjungos dokumentais:

TEISĖS AKTAI, KURIAIS REGLAMENTUOJAMI EKONOMIKOS/PATEKIMO Į RINKĄ KLAUSIMAI

| — | Reglamentas Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį (OL 52, 1960 8 16, p. 1121/60), |
| --- | --- |

—

Reglamentas Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį (OL 52, 1960 8 16, p. 1121/60),

| — | 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25), |
| --- | --- |

—

1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyva 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 237, 1991 8 24, p. 25),

| — | 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 70), |
| --- | --- |

—

1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 143, 1995 6 27, p. 70),

| — | 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 75, 2001 3 15, p. 1), |
| --- | --- |

—

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/12/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 75, 2001 3 15, p. 1),

| — | 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 75, 2001 3 15, p. 26), |
| --- | --- |

—

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/13/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (OL L 75, 2001 3 15, p. 26),

| — | 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (OL L 75, 2001 3 15, p. 29), |
| --- | --- |

—

2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (OL L 75, 2001 3 15, p. 29),

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 164, 2004 4 30, p. 164, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 58), |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/51/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros (OL L 164, 2004 4 30, p. 164, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 58),

| — | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14), |
| --- | --- |

—

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14),

| — | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 44); |
| --- | --- |

—

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 44);

TEISĖS AKTAI, KURIAIS REGLAMENTUOJAMI SĄVEIKOS IR SAUGOS KLAUSIMAI

| — | 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 235, 1996 9 17, p. 6), |
| --- | --- |

—

1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 235, 1996 9 17, p. 6),

| — | 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 110, 2001 4 20, p. 1), |
| --- | --- |

—

2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 110, 2001 4 20, p. 1),

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (OL L 164, 2004 4 30, p. 44, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 16), |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose ir iš dalies pakeičianti Tarybos direktyvą 95/18/EB dėl geležinkelio įmonių licencijavimo bei Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo, mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo ir saugos sertifikavimo (OL L 164, 2004 4 30, p. 44, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 16),

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/50/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 164, 2004 4 30, p. 114, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 40), |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/50/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 164, 2004 4 30, p. 114, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 40),

| — | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantis Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentas) (OL L 164, 2004 4 30, p. 1, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 3), |
| --- | --- |

—

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantis Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentas) (OL L 164, 2004 4 30, p. 1, ištaisyta redakcija: OL L 220, 2004 6 21, p. 3),

| — | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51), |
| --- | --- |

—

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51),

| — | 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (nauja redakcija) (OL L 191, 2008 7 18, p. 1), |
| --- | --- |

—

2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje (nauja redakcija) (OL L 191, 2008 7 18, p. 1),

| — | 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13), |
| --- | --- |

—

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13),

| — | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/110/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2004/49/EEB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 345, 2008 12 23, p. 62), |
| --- | --- |

—

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/110/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2004/49/EEB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose (Saugos geležinkeliuose direktyva) (OL L 345, 2008 12 23, p. 62),

| — | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1335/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentą) (OL L 354, 2003 12 31, p. 51), |
| --- | --- |

—

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1335/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentą) (OL L 354, 2003 12 31, p. 51),

| — | 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22); |
| --- | --- |

—

2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22);

SU VIEŠOSIOMIS PASLAUGOMIS SUSIJĘ ĮSIPAREIGOJIMAI

| — | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (OL L 315, 2007 12 3, p. 1). |
| --- | --- |

—

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

---

II PRIEDAS

EUROPOS SĄJUNGOS PAREIŠKIMAS DĖL SUSITARIMO 2 STRAIPSNIO

Terminas „kuria reglamentuojamas atitinkamas dalykas“ turi būti suprantamas kaip taikomas konkrečiu atveju, kurį reglamentuoja Sutarties, įskaitant jos priedus, nuostata, ir nereglamentuoja Europos Sąjungos teisės aktai.

---

III PRIEDAS

TARYBOS, VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS DALYVAVIMO OTIF PROCEDŪROSE VIDAUS TVARKA

Atsižvelgdamos į Europos Sąjungos sutartimi ir Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika grindžiamą reikalavimą, kad tarptautiniu mastu Sąjungai ir jos valstybėms narėms būtų vieningai atstovaujama ir tarptautinių įsipareigojimų vykdymo etape, Taryba, valstybės narės ir Komisija taikys šią vidaus tvarką:

1.   Taikymo sritis

Ši vidaus tvarka bus taikoma visų OTIF įsteigtų organų posėdžiams. Laikoma, kad nuoroda į „posėdį“ pagal šią tvarką mutatis mutandis taip pat laikoma nuoroda į kitas procedūras, pavyzdžiui, rašytinę procedūrą.

2.   Derinimo tvarka

| 2.1. | Siekiant pasirengti OTIF posėdžiui, įskaitant Generalinės Asamblėjos, Administracinio komiteto ir kitų komitetų posėdžius, bet ne tik juos, bus rengiami derinimo posėdžiai:






  — | Briuselyje, kompetentingoje Tarybos darbo grupėje (paprastai Sausumos transporto darbo grupėje) kuo anksčiau ir tiek kartų, kiek būtina prieš OTIF posėdį ir, be to, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Siekiant pasirengti OTIF posėdžiui, įskaitant Generalinės Asamblėjos, Administracinio komiteto ir kitų komitetų posėdžius, bet ne tik juos, bus rengiami derinimo posėdžiai:

—

Briuselyje, kompetentingoje Tarybos darbo grupėje (paprastai Sausumos transporto darbo grupėje) kuo anksčiau ir tiek kartų, kiek būtina prieš OTIF posėdį ir, be to,

| — | OTIF posėdžio vietoje, visų pirma OTIF posėdžio pradžioje ir, jei būtina, jo metu bei pabaigoje. |
| --- | --- |

—

OTIF posėdžio vietoje, visų pirma OTIF posėdžio pradžioje ir, jei būtina, jo metu bei pabaigoje.

| 2.2. | Derinimo posėdžių metu bus tariamasi dėl pozicijų, kurių bus laikomasi tik Sąjungos vardu arba prireikus Sąjungos ir jos valstybių narių vardu. Šiuose posėdžiuose gali būti derinamos valstybių narių pozicijos jų išimtinei kompetencijai priklausančiais klausimais, jei valstybės narės dėl to susitaria. |
| --- | --- |

2.2.

Derinimo posėdžių metu bus tariamasi dėl pozicijų, kurių bus laikomasi tik Sąjungos vardu arba prireikus Sąjungos ir jos valstybių narių vardu. Šiuose posėdžiuose gali būti derinamos valstybių narių pozicijos jų išimtinei kompetencijai priklausančiais klausimais, jei valstybės narės dėl to susitaria.

| 2.3. | Derinimo posėdžių metu bus sprendžiama, kaip paskirstyti atsakomybę, susijusią su pareiškimais ir balsavimu dėl kiekvieno OTIF posėdžio darbotvarkės punkto, dėl kurio gali būti padarytas pareiškimas arba numatoma balsuoti. |
| --- | --- |

2.3.

Derinimo posėdžių metu bus sprendžiama, kaip paskirstyti atsakomybę, susijusią su pareiškimais ir balsavimu dėl kiekvieno OTIF posėdžio darbotvarkės punkto, dėl kurio gali būti padarytas pareiškimas arba numatoma balsuoti.

| 2.4. | Rengiantis 2.1 punkte nurodytiems derinimo posėdžiams, be kita ko, rengiant pareiškimų projektus ir pozicijų dokumentus, jei būtina, bus surengtos preliminarios diskusijos atitinkamame komitete, įsteigtame pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl susisiekimo geležinkeliais, visų pirma:






  — | Pavojingų krovinių vežimo komitete – tais atvejais, kai aptariami su Sutarties C priedu susiję punktai; jeigu šie punktai turi įtakos geležinkelių sąveikai arba aptariant pagal Direktyvą 2004/49/EB plėtojamą bendrą saugos koncepciją, – taip pat Geležinkelių sąveikos ir saugos komitete, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Rengiantis 2.1 punkte nurodytiems derinimo posėdžiams, be kita ko, rengiant pareiškimų projektus ir pozicijų dokumentus, jei būtina, bus surengtos preliminarios diskusijos atitinkamame komitete, įsteigtame pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl susisiekimo geležinkeliais, visų pirma:

—

Pavojingų krovinių vežimo komitete – tais atvejais, kai aptariami su Sutarties C priedu susiję punktai; jeigu šie punktai turi įtakos geležinkelių sąveikai arba aptariant pagal Direktyvą 2004/49/EB plėtojamą bendrą saugos koncepciją, – taip pat Geležinkelių sąveikos ir saugos komitete,

| — | Sąjungos geležinkelių plėtros klausimų komitete – tais atvejais, kai aptariami punktai, susiję su Sutarties A, B, D arba E priedais, ir aptariamos kitos OTIF plėtojamos vienodosios teisės sistemos, |
| --- | --- |

—

Sąjungos geležinkelių plėtros klausimų komitete – tais atvejais, kai aptariami punktai, susiję su Sutarties A, B, D arba E priedais, ir aptariamos kitos OTIF plėtojamos vienodosios teisės sistemos,

| — | Geležinkelių sąveikos ir saugos komitete – tais atvejais, kai aptariami punktai, susiję su Sutarties F arba G priedais. |
| --- | --- |

—

Geležinkelių sąveikos ir saugos komitete – tais atvejais, kai aptariami punktai, susiję su Sutarties F arba G priedais.

| 2.5. | Prieš OTIF posėdį Komisija nurodys, kurie darbotvarkės punktai turi būti derinami Sąjungos lygiu, ir parengs pareiškimų projektus bei pozicijų dokumentus, kurie turės būti aptarti derinimo posėdžiuose. |
| --- | --- |

2.5.

Prieš OTIF posėdį Komisija nurodys, kurie darbotvarkės punktai turi būti derinami Sąjungos lygiu, ir parengs pareiškimų projektus bei pozicijų dokumentus, kurie turės būti aptarti derinimo posėdžiuose.

| 2.6. | Jei derinimo posėdžiuose Komisija ir valstybės narės negali susitarti dėl bendrosios pozicijos, nes, pavyzdžiui, jos nesutaria dėl kompetencijos pasidalijimo, klausimas bus perduotas Nuolatinių atstovų komitetui ir (arba) Tarybai. |
| --- | --- |

2.6.

Jei derinimo posėdžiuose Komisija ir valstybės narės negali susitarti dėl bendrosios pozicijos, nes, pavyzdžiui, jos nesutaria dėl kompetencijos pasidalijimo, klausimas bus perduotas Nuolatinių atstovų komitetui ir (arba) Tarybai.

3.   Pareiškimai ir balsavimas OTIF posėdžiuose

| 3.1. | Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, Sąjungos vardu kalbės ir balsuos Komisija. Tinkamai suderinus veiksmus, gali kalbėti ir valstybės narės pritardamos Sąjungos pozicijai ir (arba) ją papildydamos. |
| --- | --- |

3.1.

Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su išimtinei Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, Sąjungos vardu kalbės ir balsuos Komisija. Tinkamai suderinus veiksmus, gali kalbėti ir valstybės narės pritardamos Sąjungos pozicijai ir (arba) ją papildydamos.

| 3.2. | Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su išimtinei nacionalinei kompetencijai priklausančiais klausimais, kalbės ir balsuos valstybės narės. |
| --- | --- |

3.2.

Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su išimtinei nacionalinei kompetencijai priklausančiais klausimais, kalbės ir balsuos valstybės narės.

| 3.3. | Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su klausimais, kurie priklauso ir nacionalinei, ir Sąjungos kompetencijai, bendrąją poziciją pateiks pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija. Tinkamai suderinus veiksmus, gali kalbėti valstybės narės pritardamos bendrajai pozicijai ir (arba) ją papildydamos. Atitinkamai valstybės narės arba Komisija prireikus balsuos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu laikydamosi bendrosios pozicijos. Sprendimas dėl to, kas balsuos, priimamas atsižvelgiant į tai, kokia kompetencija vyrauja (pavyzdžiui, vyrauja nacionalinė arba vyrauja Sąjungos kompetencija). |
| --- | --- |

3.3.

Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su klausimais, kurie priklauso ir nacionalinei, ir Sąjungos kompetencijai, bendrąją poziciją pateiks pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija. Tinkamai suderinus veiksmus, gali kalbėti valstybės narės pritardamos bendrajai pozicijai ir (arba) ją papildydamos. Atitinkamai valstybės narės arba Komisija prireikus balsuos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu laikydamosi bendrosios pozicijos. Sprendimas dėl to, kas balsuos, priimamas atsižvelgiant į tai, kokia kompetencija vyrauja (pavyzdžiui, vyrauja nacionalinė arba vyrauja Sąjungos kompetencija).

| 3.4. | Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su klausimais, kurie priklauso ir nacionalinei, ir Sąjungos kompetencijai, o Komisija ir valstybės narės negalėjo susitarti dėl 2.6 punkte nurodytos bendrosios pozicijos, valstybės narės ir Komisija gali kalbėti tais klausimais, kurie aiškiai priklauso jų atitinkamai kompetencijai, ir balsuoti dėl jų. |
| --- | --- |

3.4.

Jei darbotvarkės punktas yra susijęs su klausimais, kurie priklauso ir nacionalinei, ir Sąjungos kompetencijai, o Komisija ir valstybės narės negalėjo susitarti dėl 2.6 punkte nurodytos bendrosios pozicijos, valstybės narės ir Komisija gali kalbėti tais klausimais, kurie aiškiai priklauso jų atitinkamai kompetencijai, ir balsuoti dėl jų.

| 3.5. | Tais atvejais, kai Komisija ir valstybės narės nesusitaria dėl kompetencijos pasidalijimo arba kai nepavyksta užtikrinti daugumos, kurios reikia Sąjungos pozicijai priimti, bus kuo labiau stengiamasi išsiaiškinti padėtį arba priimti Sąjungos poziciją. Kol to siekiama, tinkamai suderinus veiksmus, prireikus valstybės narės ir (arba) Komisija turės teisę kalbėti su sąlyga, kad jų išdėstyta pozicija neturės įtakos būsimai Sąjungos pozicijai, kad ji atitiks Sąjungos politiką ir ankstesnes Sąjungos pozicijas bei Sąjungos teisę. |
| --- | --- |

3.5.

Tais atvejais, kai Komisija ir valstybės narės nesusitaria dėl kompetencijos pasidalijimo arba kai nepavyksta užtikrinti daugumos, kurios reikia Sąjungos pozicijai priimti, bus kuo labiau stengiamasi išsiaiškinti padėtį arba priimti Sąjungos poziciją. Kol to siekiama, tinkamai suderinus veiksmus, prireikus valstybės narės ir (arba) Komisija turės teisę kalbėti su sąlyga, kad jų išdėstyta pozicija neturės įtakos būsimai Sąjungos pozicijai, kad ji atitiks Sąjungos politiką ir ankstesnes Sąjungos pozicijas bei Sąjungos teisę.

| 3.6. | Valstybių narių ir Komisijos atstovai gali dalyvauti OTIF darbo grupių veikloje, kuriose rengiamasi OTIF techninių komitetų, visų pirma Pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais ekspertų komiteto (toliau – RID) ir Techninių ekspertų komiteto (toliau – TEC), posėdžiams. Dalyvaudami šių darbo grupių veikloje valstybių narių ir Komisijos atstovai gali pateikti techninius dokumentus ir visapusiškai dalyvauti diskusijose techniniais klausimais, remdamiesi savo techninėmis žiniomis. Šios diskusijos nesaistys Sąjungos.
  Valstybių narių ir Komisijos atstovai dės dideles pastangas siekdami, kad būtų priimta bendra pozicija, ir gindami šią poziciją OTIF darbo grupėse vykstančiose diskusijose. |
| --- | --- |

3.6.

Valstybių narių ir Komisijos atstovai gali dalyvauti OTIF darbo grupių veikloje, kuriose rengiamasi OTIF techninių komitetų, visų pirma Pavojingų krovinių vežimo geležinkeliais ekspertų komiteto (toliau – RID) ir Techninių ekspertų komiteto (toliau – TEC), posėdžiams. Dalyvaudami šių darbo grupių veikloje valstybių narių ir Komisijos atstovai gali pateikti techninius dokumentus ir visapusiškai dalyvauti diskusijose techniniais klausimais, remdamiesi savo techninėmis žiniomis. Šios diskusijos nesaistys Sąjungos.

Valstybių narių ir Komisijos atstovai dės dideles pastangas siekdami, kad būtų priimta bendra pozicija, ir gindami šią poziciją OTIF darbo grupėse vykstančiose diskusijose.

4.   Šios tvarkos peržiūra

Valstybės narės arba Komisijos prašymu ši tvarka bus peržiūrėta, atsižvelgiant į jos vykdymo metu įgytą patirtį.

---

Europos Sąjungos ir Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos

SUSITARIMAS

dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutarties (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu

EUROPOS SĄJUNGA (toliau – Sąjunga)

ir

TARPTAUTINIO VEŽIMO GELEŽINKELIAIS TARPVYRIAUSYBINĖ ORGANIZACIJA

(toliau – OTIF)

toliau kartu – Susitariančiosios Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS į 1980 m. gegužės 9 d. Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartį (COTIF) su pakeitimais, padarytais 1999 m. birželio 3 d. Vilniaus protokolu (toliau – Sutartis), ypač į jos 38 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMOS į Europos Sąjungos sutartyje (toliau – ES sutartis) ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) Sąjungai nustatytus įpareigojimus tam tikrose srityse, kurioms taikoma Sutartis,

PRIMINDAMOS, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sąjunga pakeitė Europos bendriją bei ją perėmė ir nuo tos datos naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis bei prisiima visus jos įsipareigojimus,

KADANGI pagal Sutartį įsteigta Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinė organizacija (OTIF), kurios buveinė yra Berne,

KADANGI Sąjungos prisijungimo prie Sutarties tikslas – padėti OTIF siekti tikslo propaguoti tarptautinį susisiekimą geležinkeliais, jį tobulinti ir sudaryti jam palankesnes sąlygas tiek techniniu, tiek teisiniu atžvilgiais,

KADANGI, remiantis Sutarties 3 straipsniu, Sutarties Šalims, kurios taip pat yra Sąjungos valstybės narės arba Europos ekonominės erdvės susitarimo Šalys, taikomi Sutartyje nustatyti tarptautinio bendradarbiavimo įpareigojimai nėra viršesni už jų, kaip Sąjungos valstybių narių arba Europos ekonominės erdvės susitarimo Šalių, įpareigojimus,

KADANGI dėl tų Sutarties nuostatų, kurios susijusios su Sąjungos kompetencija, būtina įrašyti nuostatą dėl atsiejimo, kad būtų nurodyta, jog Sąjungos valstybės narės negali vadovautis Sutartyje nustatytomis teisėmis ir įpareigojimais bei tiesiogiai juos taikyti tarpusavyje,

KADANGI Sutartis visapusiškai taikoma Sąjungai bei jos valstybėms narėms ir kitoms Sutarties Šalims,

KADANGI Sąjungai prisijungiant prie Sutarties reikia aiškiai nustatyti Sutarties nuostatų taikymo Sąjungai ir jos valstybėms narėms taisykles,

KADANGI Sąjungos prisijungimo prie Sutarties sąlygos turi leisti Sąjungai Sutarties taikymo srityje naudotis kompetencija, kurią jai suteikė jos valstybės narės,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Sąjunga pagal Sutarties 38 straipsnį prisijungia prie Sutarties laikydamasi šiame Susitarime nustatytų sąlygų.

2 straipsnis

Nedarydamos poveikio Sutarties dalykui ir tikslui – propaguoti tarptautinį susisiekimą geležinkeliais, jį tobulinti ir sudaryti jam palankesnes sąlygas,– taip pat nedarydamos poveikio visapusiškam Sutarties taikymui kitų Sutarties Šalių tarpusavio santykiuose, Sutarties Šalys, kurios yra Sąjungos valstybės narės, taiko Sąjungos taisykles ir todėl netaiko ta Sutartimi nustatytų taisyklių, išskyrus tuos atvejus, kai nėra Sąjungos taisyklės, kuria reglamentuojamas atitinkamas dalykas.

3 straipsnis

Laikantis šio Susitarimo nuostatų, Sutarties nuostatos aiškinamos taip, kad būtų taikomos ir Sąjungai atsižvelgiant į jos kompetenciją; atitinkamai suprantami ir įvairūs terminai, vartojami apibrėžti Sutarties Šalis bei jų atstovus.

4 straipsnis

Sąjunga nemoka įnašų į OTIF biudžetą ir nedalyvauja priimant sprendimus dėl to biudžeto.

5 straipsnis

Nedarant poveikio galimybei naudotis jos balsavimo teisėmis pagal 6 straipsnį, Sąjunga turi teisę būti atstovaujama ir dalyvauti visų OTIF organų, kuriuose bet kuri iš jos valstybių narių turi teisę būti atstovaujama kaip Sutarties Šalis ir kuriuose gali būti sprendžiami jos kompetencijai priklausantys klausimai, veikloje.

Sąjunga negali būti Administracinio komiteto nare. Ji gali būti kviečiama į to komiteto posėdžius, kai komitetas pageidauja pasikonsultuoti su ja į darbotvarkę įtrauktais bendros svarbos klausimais.

6 straipsnis

1.   Priimant sprendimus Sąjungos išimtinei kompetencijai priklausančiais klausimais Sąjunga naudojasi savo valstybių narių balsavimo teisėmis pagal Sutartį.

2.   Priimant sprendimus tais klausimais, kurie priskirti pasidalijamajai Sąjungos ir jos valstybių narių kompetencijai, balsuoja Sąjunga arba jos valstybės narės.

3.   Atsižvelgiant į Sutarties 26 straipsnio 7 dalį, Sąjunga turi tiek balsų, kiek jų turi visos jos valstybės narės, kurios taip pat yra Sutarties Šalys. Jei balsuoja Sąjunga, jos valstybės narės nebalsuoja.

4.   Sąjunga kiekvienu konkrečiu atveju praneša kitoms Sutarties Šalims apie atvejus, kai, svarstant įvairius Generalinės Asamblėjos ir kitų parengiamųjų organų darbotvarkės punktus, ji naudosis 1–3 dalyse numatytomis balsavimo teisėmis. Šis įpareigojimas taikomas ir tada, kai sprendimai priimami susirašinėjimo būdu. Ta informacija turi būti perduota pakankamai anksti, kad OTIF Generalinis sekretorius galėtų perduoti ją kartu su posėdžio dokumentais arba kad sprendimą būtų galima priimti susirašinėjimo būdu.

7 straipsnis

Sąjungos kompetencijos apimtis bendrai apibūdinama rašytiniame pareiškime, kurį Sąjunga pateikia šio Susitarimo sudarymo metu. Tas pareiškimas gali būti prireikus iš dalies pakeistas, Sąjungai pranešus apie tai OTIF. Jis nepakeičia ir jokiu būdu neapriboja klausimų, kurie gali būti išdėstyti pranešimuose dėl Sąjungos kompetencijos, kuriuos reikia pateikti prieš OTIF priimant sprendimą oficialiu balsavimu arba kitu būdu.

8 straipsnis

Visiems ginčams, kylantiems tarp Susitariančiųjų Šalių dėl šio Susitarimo aiškinimo, taikymo ar įgyvendinimo, įskaitant jo egzistavimą, galiojimą ir nutraukimą, taikoma Sutarties V antraštinė dalis.

9 straipsnis

Šis Susitarimas įsigalioja pirmo mėnesio po to, kai Susitariančiosios Šalys pasirašė šį Susitarimą, pirmą dieną. Šiuo atveju Sutarties 34 straipsnio 2 dalis netaikoma.

10 straipsnis

Šio Susitarimo galiojimo trukmė neribota.

Jeigu visos Sutarties Šalys, kurios yra Sąjungos valstybės narės, denonsuoja Sutartį, laikoma, kad Sąjunga pranešė apie tą denonsavimą ir denonsavo šį Susitarimą tuo pat metu, kai paskutinė Sąjungos valstybė narė, denonsavusi Sutartį, pranešė apie jos denonsavimą pagal Sutarties 41 straipsnį.

11 straipsnis

Sutarties Šalys, kurios nėra Sąjungos valstybės narės ir kurios taiko atitinkamus Sąjungos teisės aktus pagal savo tarptautinius susitarimus su Sąjunga, pritarus Sutarties depozitarui gali įtraukti atskirus pareiškimus dėl teisių ir įpareigojimų išlaikymo pagal jų susitarimus su Sąjunga, Sutartį ir atitinkamus reglamentus.

Šis Susitarimas parengiamas dviem egzemplioriais (vieną originalą saugo OTIF, o kitą – Sąjunga) anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški. Tai nedaro poveikio Sutarties 45 straipsnio 1 daliai.

TAI PATVIRTINDAMI, šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF)

Por la Organización Intergubernamental para los Transportes Internacionales por Ferrocarril (OTIF)

Za Mezivládní organizaci pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

For Den Mellemstatslige Organisation for Internationale Jernbanebefordringer (OTIF)

Für die Zwischenstaatliche Organisation für den internationalen Eisenbahnverkehr (OTIF)

Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) nimel

Για το Διακυβερνητικό Οργανισμό Διεθνών Σιδηροδρομικών Μεταφορών (OTIF)

For the Intergovernmental Organisation for International Carriage by Rail (OTIF)

Pour l'Organisation intergouvernementale pour les transports internationaux ferroviaires (OTIF)

Per l'Organizzazione intergovernativa per i trasporti internazionali per ferrovia (OTIF)

Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) vārdā –

Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) vardu

A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) részéről

Għall-Organizzazzjoni Intergovernattiva għat-Trasport Internazzjonali bil-Ferrovija (OTIF)

Voor de Intergouvernementele Organisatie voor het internationale spoorwegvervoer (OTIF)

W imieniu Międzyrządowej Organizacji Międzynarodowych Przewozów Kolejami (OTIF)

Pela Organização Intergovernamental para os Transportes Internacionais Ferroviários (OTIF)

Pentru Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF)

Za Medzivládnu organizáciu pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF)

Za Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet (OTIF)

Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) puolesta

För Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif)

Image

---

REGLAMENTAI

| 23.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 51/11

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 165/2013

2013 m. vasario 22 d.

kuriuo iš anksto nustatomas 2013 m. pagalbos už privatų sviesto sandėliavimą dydis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1), ypač į jo 43 straipsnio a ir d punktus kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 28 straipsnyje numatyta skirti pagalbą už privatų sviesto sandėliavimą; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 28 straipsnyje numatyta skirti pagalbą už privatų sviesto sandėliavimą;

| (2) | sviesto kainų ir atsargų pokyčiai rodo, kad rinkos pusiausvyra yra sutrikusi, o šį sutrikimą galima pašalinti arba sumažinti sezoniniu sandėliavimu. Atsižvelgiant į dabartinę rinkos situaciją, tikslinga nuo 2013 m. kovo 1 d. skirti pagalbą už privatų sviesto sandėliavimą; |
| --- | --- |

(2)

sviesto kainų ir atsargų pokyčiai rodo, kad rinkos pusiausvyra yra sutrikusi, o šį sutrikimą galima pašalinti arba sumažinti sezoniniu sandėliavimu. Atsižvelgiant į dabartinę rinkos situaciją, tikslinga nuo 2013 m. kovo 1 d. skirti pagalbą už privatų sviesto sandėliavimą;

| (3) | 2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (2), nustatytos bendrosios pagalbos už privatų saugojimą schemos įgyvendinimo taisyklės; |
| --- | --- |

(3)

2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (2), nustatytos bendrosios pagalbos už privatų saugojimą schemos įgyvendinimo taisyklės;

| (4) | pagal Reglamento (EB) Nr. 826/2008 6 straipsnį iš anksto nustatyta pagalba turi būti skiriama remiantis to reglamento III skyriuje numatytomis išsamiomis taisyklėmis ir sąlygomis; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (EB) Nr. 826/2008 6 straipsnį iš anksto nustatyta pagalba turi būti skiriama remiantis to reglamento III skyriuje numatytomis išsamiomis taisyklėmis ir sąlygomis;

| (5) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 29 straipsniu, pagalbos dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į sandėliavimo išlaidas ir tikėtinas šviežio sviesto bei sviesto atsargų kainų tendencijas; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 29 straipsniu, pagalbos dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į sandėliavimo išlaidas ir tikėtinas šviežio sviesto bei sviesto atsargų kainų tendencijas;

| (6) | tikslinga nustatyti pagalbos, skirtos nurodytų produktų įvežimo ir išvežimo, kasdienėms sandėliavimo šaltuosiuose sandėliuose ir finansinėms išlaidoms padengti, dydį; |
| --- | --- |

(6)

tikslinga nustatyti pagalbos, skirtos nurodytų produktų įvežimo ir išvežimo, kasdienėms sandėliavimo šaltuosiuose sandėliuose ir finansinėms išlaidoms padengti, dydį;

| (7) | siekiant palengvinti dabartinės priemonės įgyvendinimą ir atsižvelgiant į valstybėse narėse taikomą praktiką, pagalba turėtų būti skiriama tik jau sandėliuojamiems produktams. Todėl reikėtų numatyti nuo Reglamento (EB) Nr. 826/2008 7 straipsnio 3 dalies leidžiančią nukrypti nuostatą; |
| --- | --- |

(7)

siekiant palengvinti dabartinės priemonės įgyvendinimą ir atsižvelgiant į valstybėse narėse taikomą praktiką, pagalba turėtų būti skiriama tik jau sandėliuojamiems produktams. Todėl reikėtų numatyti nuo Reglamento (EB) Nr. 826/2008 7 straipsnio 3 dalies leidžiančią nukrypti nuostatą;

| (8) | siekiant užtikrinti administracinių procedūrų veiksmingumą ir jas supaprastinti, jei pagalbos paraiškoje jau nurodyta reikalaujama išsami informacija apie sandėliavimą, nereikėtų prašyti pateikti tos pačios informacijos po sutarties sudarymo, kaip tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 826/2008 20 straipsnio pirmos pastraipos a punkte; |
| --- | --- |

(8)

siekiant užtikrinti administracinių procedūrų veiksmingumą ir jas supaprastinti, jei pagalbos paraiškoje jau nurodyta reikalaujama išsami informacija apie sandėliavimą, nereikėtų prašyti pateikti tos pačios informacijos po sutarties sudarymo, kaip tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 826/2008 20 straipsnio pirmos pastraipos a punkte;

| (9) | siekiant supaprastinti procedūras ir užtikrinti logistinį veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti leista netaikyti reikalavimo nurodyti sutarties numerį ant kiekvieno sandėliuojamo vieneto, jei sutarties numeris nurodytas sandėlio registracijos žurnale; |
| --- | --- |

(9)

siekiant supaprastinti procedūras ir užtikrinti logistinį veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti leista netaikyti reikalavimo nurodyti sutarties numerį ant kiekvieno sandėliuojamo vieneto, jei sutarties numeris nurodytas sandėlio registracijos žurnale;

| (10) | siekiant užtikrinti administracinių procedūrų veiksmingumą ir jas supaprastinti, taip pat atsižvelgiant į išskirtinę sviesto sandėliavimo padėtį, pagal Reglamento (EB) Nr. 826/2008 36 straipsnio 6 dalį turėtų būti patikrinta ne mažiau kaip pusė sutarčių. Todėl reikėtų numatyti nuo to straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą; |
| --- | --- |

(10)

siekiant užtikrinti administracinių procedūrų veiksmingumą ir jas supaprastinti, taip pat atsižvelgiant į išskirtinę sviesto sandėliavimo padėtį, pagal Reglamento (EB) Nr. 826/2008 36 straipsnio 6 dalį turėtų būti patikrinta ne mažiau kaip pusė sutarčių. Todėl reikėtų numatyti nuo to straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą;

| (11) | 2009 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009, kuriuo nustatomos išsamios valstybių narių bendrojo rinkų organizavimo įgyvendinimo, tiesioginių išmokų tvarkos, žemės ūkio produktų gamybos ir pardavimo skatinimo, atokiausiems regionams ir mažosioms Egėjo jūros saloms taikomos tvarkos informacijos ir dokumentų teikimo Komisijai taisyklės (3), nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurias kompetentingos valstybių narių institucijos Komisijai teikia informaciją ir dokumentus. Tose taisyklėse visų pirma aptariamas valstybių narių įpareigojimas naudoti Komisijos nurodytas informacines sistemas ir valdžios institucijoms arba individualiems vartotojams, kurie įgalioti siųsti pranešimus, suteiktų prieigos teisių tvirtinimas. Be to, tame reglamente nustatyti bendrieji informacinėms sistemoms taikomi principai, kuriais užtikrinamas dokumentų autentiškumas, vientisumas ir tinkamumas naudoti ateityje. Jame taip pat numatyta asmens duomenų apsauga; |
| --- | --- |

(11)

2009 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 792/2009, kuriuo nustatomos išsamios valstybių narių bendrojo rinkų organizavimo įgyvendinimo, tiesioginių išmokų tvarkos, žemės ūkio produktų gamybos ir pardavimo skatinimo, atokiausiems regionams ir mažosioms Egėjo jūros saloms taikomos tvarkos informacijos ir dokumentų teikimo Komisijai taisyklės (3), nustatytos bendrosios taisyklės, pagal kurias kompetentingos valstybių narių institucijos Komisijai teikia informaciją ir dokumentus. Tose taisyklėse visų pirma aptariamas valstybių narių įpareigojimas naudoti Komisijos nurodytas informacines sistemas ir valdžios institucijoms arba individualiems vartotojams, kurie įgalioti siųsti pranešimus, suteiktų prieigos teisių tvirtinimas. Be to, tame reglamente nustatyti bendrieji informacinėms sistemoms taikomi principai, kuriais užtikrinamas dokumentų autentiškumas, vientisumas ir tinkamumas naudoti ateityje. Jame taip pat numatyta asmens duomenų apsauga;

| (12) | remiantis Reglamentu (EB) Nr. 792/2009, įpareigojimas naudoti informacines sistemas pagal tą reglamentą turi būti numatytas reglamentuose, kuriais nustatomas įpareigojimas teikti konkrečius pranešimus; |
| --- | --- |

(12)

remiantis Reglamentu (EB) Nr. 792/2009, įpareigojimas naudoti informacines sistemas pagal tą reglamentą turi būti numatytas reglamentuose, kuriais nustatomas įpareigojimas teikti konkrečius pranešimus;

| (13) | Komisija sukūrė elektroninio dokumentų tvarkymo ir procedūrų valdymo informacinę sistemą, naudojamą vidaus darbo procedūroms ir ryšiams su valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

(13)

Komisija sukūrė elektroninio dokumentų tvarkymo ir procedūrų valdymo informacinę sistemą, naudojamą vidaus darbo procedūroms ir ryšiams su valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis įgyvendinant bendrą žemės ūkio politiką;

| (14) | manoma, kad įpareigojimai teikti pranešimus apie privatų sviesto sandėliavimą, ypač nurodytieji Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnyje, gali būti vykdomi naudojantis ta sistema pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009; |
| --- | --- |

(14)

manoma, kad įpareigojimai teikti pranešimus apie privatų sviesto sandėliavimą, ypač nurodytieji Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnyje, gali būti vykdomi naudojantis ta sistema pagal Reglamentą (EB) Nr. 792/2009;

| (15) | siekiant aiškumo, šis reglamentas turėtų nustoti galioti paskutinę sandėliavimo pagal sutartį laikotarpio dieną; |
| --- | --- |

(15)

siekiant aiškumo, šis reglamentas turėtų nustoti galioti paskutinę sandėliavimo pagal sutartį laikotarpio dieną;

| (16) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu numatoma pagalba už privatų sūdyto ir nesūdyto sviesto sandėliavimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 28 straipsnio a punkte, pagal sutartis, sudarytas nuo 2013 m. kovo 1 d.

2.   Jei šiame reglamente nenumatyta kitaip, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 826/2008.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 826/2008 16 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas matavimo vienetas – sandėliuojama partija, atitinkanti vienodos sudėties bei kokybės toje pačioje gamykloje pagaminto, tą pačią dieną į tą patį sandėlį priimto ir ne mažiau kaip vieną toną sveriančio produkto, kuriam taikomas šis reglamentas, kiekį.

3 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 826/2008 7 straipsnio 3 dalies, paraiškos teikiamos tik dėl jau sandėliuojamų produktų.

2.   Reglamento (EB) Nr. 826/2008 20 straipsnio pirmos pastraipos a punktas netaikomas.

3.   Valstybės narės gali netaikyti Reglamento (EB) Nr. 826/2008 22 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytų reikalavimų pažymėti sutarties numerį, jei sandėlio valdytojas įsipareigoja sutarties numerį įrašyti į to reglamento I priedo III skyriuje nurodytą žurnalą.

4.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 826/2008 36 straipsnio 6 dalies, pasibaigus sandėliavimo pagal sutartį laikotarpiui, už patikrą atsakinga institucija per visą produktų išvežimo iš sandėlių laikotarpį, t. y. 2013 m. rugpjūčio mėn.–2014 m. vasario mėn., ima ėminius ir patikrina bent pagal pusę sutarčių sandėliuojamo sviesto svorį ir atpažinties duomenis.

4 straipsnis

1.   Pagalba, skiriama už 1 straipsnyje nurodytus produktus:

| — | 14,88 EUR už toną sandėliuojamo produkto, kai sandėliavimo išlaidos yra pastovios, |
| --- | --- |

—

14,88 EUR už toną sandėliuojamo produkto, kai sandėliavimo išlaidos yra pastovios,

| — | 0,25 EUR už toną sandėliuojamo produkto, kai kaina skaičiuojama už kiekvieną sandėliavimo pagal sutartį dieną. |
| --- | --- |

—

0,25 EUR už toną sandėliuojamo produkto, kai kaina skaičiuojama už kiekvieną sandėliavimo pagal sutartį dieną.

2.   Produktai į sutartyje numatytą sandėlį atvežami nuo 2013 m. kovo 1 d. iki rugpjūčio 15 d. Produktus išvežti iš sandėlio galima tik nuo 2013 m. rugpjūčio 16 d. Sandėliavimo pagal sutartį laikotarpis baigiasi dieną, einančią prieš produktų išvežimo iš sandėlio dieną, arba ne vėliau kaip paskutinę vasario mėn., einančio po metų, kuriais produktai atvežti į sutartyje numatytą sandėlį, dieną.

3.   Pagalba gali būti skiriama tik jei sandėliavimo pagal sutartį laikotarpis trunka nuo 90 iki 210 dienų.

5 straipsnis

1.   Valstybės narės praneša Komisijai:

| a) | iki kiekvieno antradienio praėjusios savaitės kiekius, dėl kurių sudarytos sutartys, taip pat produktų kiekius, dėl kurių pateiktos paraiškos sudaryti sutartis, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

a)

iki kiekvieno antradienio praėjusios savaitės kiekius, dėl kurių sudarytos sutartys, taip pat produktų kiekius, dėl kurių pateiktos paraiškos sudaryti sutartis, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnio 1 dalies a punkte;

| b) | ne vėliau kaip iki kiekvieno mėnesio pabaigos informaciją apie praėjusio mėnesio atsargas, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip iki kiekvieno mėnesio pabaigos informaciją apie praėjusio mėnesio atsargas, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnio 1 dalies b punkte.

2.   1 dalyje nurodyti pranešimai pateikiami remiantis Reglamentu (EB) Nr. 792/2009.

6 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis nustoja galioti 2014 m. vasario 28 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 223, 2008 8 21, p. 3.

2

(3)  OL L 228, 2009 9 1, p. 3.

3

---

| 23.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 51/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 166/2013

2013 m. vasario 22 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 22 d.

Komisijos vardu Pirmininko pavedimu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 87,0 |
| MA | 68,4 |
| TN | 86,1 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 164,2 |
| ZZ | 175,3 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 43,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 82,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 60,5 |
| TN | 56,2 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 129,1 |
| MA | 108,9 |
| ZZ | 119,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 140,5 |
| KR | 134,8 |
| MA | 128,5 |
| TR | 77,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 50 10 | TR | 54,4 |
| ZZ | 54,4 |
| 0808 10 80 | CN | 82,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 172,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 176,6 |
| CN | 84,0 |
| TR | 67,9 |
| US | 187,5 |
| ZA | 111,0 |
| ZZ | 127,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

87,0

MA

68,4

TN

86,1

TR

95,9

ZZ

84,4

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

164,2

ZZ

175,3

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

43,4

TR

120,8

ZZ

82,1

0805 10 20

EG

48,2

IL

71,4

MA

60,5

TN

56,2

TR

60,8

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

129,1

MA

108,9

ZZ

119,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

140,5

KR

134,8

MA

128,5

TR

77,3

ZZ

107,8

0805 50 10

TR

54,4

ZZ

54,4

0808 10 80

CN

82,6

MK

31,3

US

172,4

ZZ

95,4

0808 30 90

AR

139,5

CL

176,6

CN

84,0

TR

67,9

US

187,5

ZA

111,0

ZZ

127,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 23.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 51/16

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2013 m. vasario 21 d.

kuriuo dėl Brazilijos įrašymo į trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą ir pasterizuotus mėsos produktus, sąrašą iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/777/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2013) 899)

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/104/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (1), ypač į jos 8 straipsnio įžanginį sakinį, 8 straipsnio 1 punkto pirmą pastraipą ir 8 straipsnio 4 punktą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendime 2007/777/EB, nustatančiame gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimus ir tam tikrų mėsos produktų ir apdorotų skrandžių, pūslių ir žarnų, skirtų žmonių maistui, importo iš trečiųjų šalių sertifikatų pavyzdžius ir panaikinančiame Sprendimą 2005/432/EB (2), pateiktas trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą mėsos produktus ir apdorotus skrandžius, tulžies pūsles bei žarnas, sąrašas ir nustatyti apdorojimo būdai, reikalaujami siekiant užtikrinti su tokiu įvežimu susijusio pavojaus gyvūnų sveikatai kontrolę; |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendime 2007/777/EB, nustatančiame gyvūnų ir visuomenės sveikatos reikalavimus ir tam tikrų mėsos produktų ir apdorotų skrandžių, pūslių ir žarnų, skirtų žmonių maistui, importo iš trečiųjų šalių sertifikatų pavyzdžius ir panaikinančiame Sprendimą 2005/432/EB (2), pateiktas trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą mėsos produktus ir apdorotus skrandžius, tulžies pūsles bei žarnas, sąrašas ir nustatyti apdorojimo būdai, reikalaujami siekiant užtikrinti su tokiu įvežimu susijusio pavojaus gyvūnų sveikatai kontrolę;

| (2) | Sprendimo 2007/777/EB II priedo 3 dalyje nustatytas trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą ir pasterizuotus mėsos produktus, sąrašas; |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 2007/777/EB II priedo 3 dalyje nustatytas trečiųjų šalių ir jų dalių, iš kurių leidžiama importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą ir pasterizuotus mėsos produktus, sąrašas;

| (3) | Brazilijos regionai, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą produktus, pagamintus iš naminių galvijų mėsos, kuri buvo apdorota specifiniu apdorojimo būdu, šiuo metu išvardyti Sprendimo 2007/777/EB II priedo 2 dalyje; |
| --- | --- |

(3)

Brazilijos regionai, iš kurių leidžiama įvežti į Sąjungą produktus, pagamintus iš naminių galvijų mėsos, kuri buvo apdorota specifiniu apdorojimo būdu, šiuo metu išvardyti Sprendimo 2007/777/EB II priedo 2 dalyje;

| (4) | Brazilija paprašė Komisijos taip pat leisti iš tų regionų importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą, pagamintą iš naminių galvijų mėsos, kuri buvo apdorota atitinkamu specifiniu apdorojimo būdu; |
| --- | --- |

(4)

Brazilija paprašė Komisijos taip pat leisti iš tų regionų importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą, pagamintą iš naminių galvijų mėsos, kuri buvo apdorota atitinkamu specifiniu apdorojimo būdu;

| (5) | atsižvelgiant į Komisijai įrodytą gyvūnų sveikatos padėtį tuose Brazilijos regionuose, tikslinga leisti iš tų regionų importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą, pagamintą iš naminių galvijų mėsos ir apdorotą E arba F specifiniu apdorojimo būdu, nurodytu Sprendimo 2007/777/EB II priedo 4 dalyje; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į Komisijai įrodytą gyvūnų sveikatos padėtį tuose Brazilijos regionuose, tikslinga leisti iš tų regionų importuoti į Sąjungą išdžiovintą (džiovintą) mėsą, pagamintą iš naminių galvijų mėsos ir apdorotą E arba F specifiniu apdorojimo būdu, nurodytu Sprendimo 2007/777/EB II priedo 4 dalyje;

| (6) | todėl Sprendimas 2007/777/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimas 2007/777/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2007/777/EB II priedo 3 dalyje po su Argentina susijusio įrašo įterpiamas šis su Brazilija susijęs įrašas:

| „BR | Brazilija BR-2 | E arba F | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BR

Brazilija BR-2

E arba F

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2013 m. vasario 21 d.

Komisijos vardu

Tonio BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

1

(2)  OL L 312, 2007 11 30, p. 49.

2

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 23.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 51/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 51/18

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2009 m. spalio 9 d.

dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos

(2013/105/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2006 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų (1), kurioje nustatyta priemonių sistema, susijusi su galimybe sutaupyti energijos galutinio energijos vartojimo sektoriuose, kuriems netaikoma Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų (1), kurioje nustatyta priemonių sistema, susijusi su galimybe sutaupyti energijos galutinio energijos vartojimo sektoriuose, kuriems netaikoma Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema.

| (2) | Nacionaliniai efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planai, kuriuos parengti reikalaujama pagal Direktyvą 2006/32/EB, turi didelę reikšmę planuojant nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, išskyrus Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą, įgyvendinimą ir teikiant įgyvendinimo ataskaitas. Pirmuose nacionaliniuose efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planuose keletas ES valstybių narių nurodė ketinančios pasinaudoti IRT teikiamomis galimybėmis taupyti energiją (2). |
| --- | --- |

(2)

Nacionaliniai efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planai, kuriuos parengti reikalaujama pagal Direktyvą 2006/32/EB, turi didelę reikšmę planuojant nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, išskyrus Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą, įgyvendinimą ir teikiant įgyvendinimo ataskaitas. Pirmuose nacionaliniuose efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planuose keletas ES valstybių narių nurodė ketinančios pasinaudoti IRT teikiamomis galimybėmis taupyti energiją (2).

| (3) | 2006 m. spalio mėn. Komisija priėmė Komunikatą „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ (3), kuriame pabrėžiama būtinybė mūsų visuomenei iš esmės keisti elgesio modelius, kad gyvenimo kokybę išlaikytume sunaudodami mažiau energijos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. spalio mėn. Komisija priėmė Komunikatą „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ (3), kuriame pabrėžiama būtinybė mūsų visuomenei iš esmės keisti elgesio modelius, kad gyvenimo kokybę išlaikytume sunaudodami mažiau energijos.

| (4) | 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino tikslą sunaudoti 20 % mažiau pagal 2020 m. prognozes ES suvartosimos energijos ir pritarė tikslui iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Pripažindama, kad energijos vartojimas susijęs su išmetamu anglies dioksidu, Europos Vadovų Taryba taip pat paragino parengti darnią ES klimato kaitos poveikio švelninimo ir energetikos politiką. Tikimasi, kad išnaudojus galimybę 20 % sumažinti ES suvartojamos energijos kiekį bus sutaupyta daug lėšų ir nauda aplinkai bus didelė. |
| --- | --- |

(4)

2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino tikslą sunaudoti 20 % mažiau pagal 2020 m. prognozes ES suvartosimos energijos ir pritarė tikslui iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Pripažindama, kad energijos vartojimas susijęs su išmetamu anglies dioksidu, Europos Vadovų Taryba taip pat paragino parengti darnią ES klimato kaitos poveikio švelninimo ir energetikos politiką. Tikimasi, kad išnaudojus galimybę 20 % sumažinti ES suvartojamos energijos kiekį bus sutaupyta daug lėšų ir nauda aplinkai bus didelė.

| (5) | 2008 m. sausio mėn. Europos Komisija priėmė Komunikatą „Du kartus po 20 iki 2020–ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (4), kuriame pateikė plataus užmojo konkrečių pasiūlymų rinkinį ir nurodė, kad sutarti klimato kaitos poveikio švelninimo uždaviniai yra techniškai ir ekonomiškai pagrįsti ir suteikia unikalią verslo galimybę tūkstančiams Europos bendrovių. 2008 m. gruodžio mėn. pasiūlymus patvirtino Europos Vadovų Taryba (5) ir Europos Parlamentas. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. sausio mėn. Europos Komisija priėmė Komunikatą „Du kartus po 20 iki 2020–ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (4), kuriame pateikė plataus užmojo konkrečių pasiūlymų rinkinį ir nurodė, kad sutarti klimato kaitos poveikio švelninimo uždaviniai yra techniškai ir ekonomiškai pagrįsti ir suteikia unikalią verslo galimybę tūkstančiams Europos bendrovių. 2008 m. gruodžio mėn. pasiūlymus patvirtino Europos Vadovų Taryba (5) ir Europos Parlamentas.

| (6) | 2008 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą „Efektyvesnis energijos vartojimas pasitelkiant informacijos ir ryšių technologijas“ (6), kuriame pripažinta, kad naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis galima taupiai pasiekti, kad pramonės įmonės ir plačioji visuomenė energiją vartotų efektyviau. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą „Efektyvesnis energijos vartojimas pasitelkiant informacijos ir ryšių technologijas“ (6), kuriame pripažinta, kad naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis galima taupiai pasiekti, kad pramonės įmonės ir plačioji visuomenė energiją vartotų efektyviau.

| (7) | 2008 m. liepos mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (7), kuriame pateikti pasiūlymai, kaip pagerinti gaminių aplinkosauginį veiksmingumą per visą jų būvio ciklą, padidinti tvaresnių prekių paklausą ir kartu paskatinti ES pramonės įmones pasinaudoti galimybėmis diegti inovacijas. |
| --- | --- |

(7)

2008 m. liepos mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (7), kuriame pateikti pasiūlymai, kaip pagerinti gaminių aplinkosauginį veiksmingumą per visą jų būvio ciklą, padidinti tvaresnių prekių paklausą ir kartu paskatinti ES pramonės įmones pasinaudoti galimybėmis diegti inovacijas.

| (8) | Remdama Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų planą ir naudodamasi Komunikate dėl integruotos produktų politikos (Būvio ciklu grindžiamos aplinkosaugos koncepcijos kūrimas) (8) jai suteiktu atitinkamu įgaliojimu, Komisija, veikdama per savo Jungtinį tyrimų centrą, rengia produktų ir procesų poveikio aplinkai per jų būvio ciklą, įskaitant išmetamo anglies dioksido kiekį ir energijos vartojimo efektyvumą, kiekybinio vertinimo ir analizes gaires (9). |
| --- | --- |

(8)

Remdama Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų planą ir naudodamasi Komunikate dėl integruotos produktų politikos (Būvio ciklu grindžiamos aplinkosaugos koncepcijos kūrimas) (8) jai suteiktu atitinkamu įgaliojimu, Komisija, veikdama per savo Jungtinį tyrimų centrą, rengia produktų ir procesų poveikio aplinkai per jų būvio ciklą, įskaitant išmetamo anglies dioksido kiekį ir energijos vartojimo efektyvumą, kiekybinio vertinimo ir analizes gaires (9).

| (9) | 2008 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą (10), kuriuo siekiama, kad ekonomika greičiau vėl pradėtų augti, ir pabrėžiama būtinybė nedelsiant investuoti į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir ekologiškas technologijas. Šiam planui įgyvendinti Komisija Komunikate „Investuokime šiandien į rytojaus Europą“ (11) pasiūlė priemonių rinkinį finansinei paramai nukreipti į energetikos sektorių ir sparčiuosius plačiajuosčius tinklus. |
| --- | --- |

(9)

2008 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą (10), kuriuo siekiama, kad ekonomika greičiau vėl pradėtų augti, ir pabrėžiama būtinybė nedelsiant investuoti į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir ekologiškas technologijas. Šiam planui įgyvendinti Komisija Komunikate „Investuokime šiandien į rytojaus Europą“ (11) pasiūlė priemonių rinkinį finansinei paramai nukreipti į energetikos sektorių ir sparčiuosius plačiajuosčius tinklus.

| (10) | Įgyvendindama Europos ekonomikos atkūrimo planą, Komisija inicijavo viešojo ir privataus sektorių partnerystės susitarimus, kuriais siekiama toliau plėtoti ekologiškas technologijas ir diegti pažangią energetikos infrastruktūrą pastatuose, gamybos ir transporto srityse – tai yra atitinkamai energiją tausojančių pastatų, ateities gamyklų ir ekologiškų automobilių iniciatyvos. |
| --- | --- |

(10)

Įgyvendindama Europos ekonomikos atkūrimo planą, Komisija inicijavo viešojo ir privataus sektorių partnerystės susitarimus, kuriais siekiama toliau plėtoti ekologiškas technologijas ir diegti pažangią energetikos infrastruktūrą pastatuose, gamybos ir transporto srityse – tai yra atitinkamai energiją tausojančių pastatų, ateities gamyklų ir ekologiškų automobilių iniciatyvos.

| (11) | Įgyvendindama ekologiško transporto iniciatyvą, 2008 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planą ir su juo susijusį Direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai, pasiūlymą (12). Komisija pasiūlė konkrečių priemonių, kurių tikslas – paspartinti pažangiųjų transporto sistemų diegimą, kad energija transporto sistemose būtų vartojama efektyviau. |
| --- | --- |

(11)

Įgyvendindama ekologiško transporto iniciatyvą, 2008 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planą ir su juo susijusį Direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai, pasiūlymą (12). Komisija pasiūlė konkrečių priemonių, kurių tikslas – paspartinti pažangiųjų transporto sistemų diegimą, kad energija transporto sistemose būtų vartojama efektyviau.

| (12) | Naudojant IRT įrangą ir teikiant IRT paslaugas suvartojama maždaug visos 8 % ES suvartojamos elektros energijos ir išmetama apytiksliai 2 % viso išmetamo anglies dioksido (13). 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/32/EB, nustatančioje ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (14), pateikiamos ES taisyklės, kaip energiją naudojančius gaminius, įskaitant IRT gaminius, pateikti rinkai atsižvelgiant į jų energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą per visą būvio ciklą. Pagal šią direktyvą leidžiama imtis ir pramonės atstovų pasiūlytų savanoriškų iniciatyvų. |
| --- | --- |

(12)

Naudojant IRT įrangą ir teikiant IRT paslaugas suvartojama maždaug visos 8 % ES suvartojamos elektros energijos ir išmetama apytiksliai 2 % viso išmetamo anglies dioksido (13). 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/32/EB, nustatančioje ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (14), pateikiamos ES taisyklės, kaip energiją naudojančius gaminius, įskaitant IRT gaminius, pateikti rinkai atsižvelgiant į jų energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą per visą būvio ciklą. Pagal šią direktyvą leidžiama imtis ir pramonės atstovų pasiūlytų savanoriškų iniciatyvų.

| (13) | Komunikate dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos (15) Komisija pabrėžė, kad IRT sektorius turi didelių galimybių sistemingai tobulinti sektoriuje vykdomus procesus, įskaitant operacijas, gamybą, paslaugų teikimą ir tiekimo grandinės valdymą. |
| --- | --- |

(13)

Komunikate dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos (15) Komisija pabrėžė, kad IRT sektorius turi didelių galimybių sistemingai tobulinti sektoriuje vykdomus procesus, įskaitant operacijas, gamybą, paslaugų teikimą ir tiekimo grandinės valdymą.

| (14) | 2009 m. rugsėjo mėn. paskelbti viešų konsultacijų rezultatai (16), iš kurių paaiškėjo, kad skirtingos bendrovės šiuo metu laikosi skirtingų energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimo strategijų. Jei būtų laikomasi bendro požiūrio, būtų galima tiksliau nustatyti galimybes, sutelkti investicijas ir pasiekti, kad visas sektorius gautų ekonominės naudos, taip pat prisidėti prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(14)

2009 m. rugsėjo mėn. paskelbti viešų konsultacijų rezultatai (16), iš kurių paaiškėjo, kad skirtingos bendrovės šiuo metu laikosi skirtingų energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimo strategijų. Jei būtų laikomasi bendro požiūrio, būtų galima tiksliau nustatyti galimybes, sutelkti investicijas ir pasiekti, kad visas sektorius gautų ekonominės naudos, taip pat prisidėti prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslų įgyvendinimo.

| (15) | Itin svarbu, kad IRT sektoriaus atstovai patys nustatytų plataus užmojo tikslus padidinti sektoriuje vykdomų procesų energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą. Pažangą siekiant tokių tikslų turėtų būti įmanoma kiekybiškai įvertinti ir patikrinti. Gavus patikimesnių bazinių duomenų, šie tikslai turėtų būti atnaujinami. IRT sektoriaus atstovai pareiškė norą įkurti IRT taikymo energijos vartojimo efektyvumui didinti (ICT4EE) forumą, kuriame būtų siekiama priimti ir įgyvendinti sektoriaus energijos sąnaudų ir išmetamo anglies dioksido kiekio matavimo sistemą, nustatyti tikslus ir vertinti padarytą pažangą. |
| --- | --- |

(15)

Itin svarbu, kad IRT sektoriaus atstovai patys nustatytų plataus užmojo tikslus padidinti sektoriuje vykdomų procesų energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą. Pažangą siekiant tokių tikslų turėtų būti įmanoma kiekybiškai įvertinti ir patikrinti. Gavus patikimesnių bazinių duomenų, šie tikslai turėtų būti atnaujinami. IRT sektoriaus atstovai pareiškė norą įkurti IRT taikymo energijos vartojimo efektyvumui didinti (ICT4EE) forumą, kuriame būtų siekiama priimti ir įgyvendinti sektoriaus energijos sąnaudų ir išmetamo anglies dioksido kiekio matavimo sistemą, nustatyti tikslus ir vertinti padarytą pažangą.

| (16) | Šioje rekomendacijoje IRT sektorius – tai IRT gamybos, IRT prekybos ir IRT paslaugų sektoriai, kaip apibrėžta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (17). |
| --- | --- |

(16)

Šioje rekomendacijoje IRT sektorius – tai IRT gamybos, IRT prekybos ir IRT paslaugų sektoriai, kaip apibrėžta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (17).

| (17) | Apskaičiuota, kad, įdiegus IRT grindžiamus patobulinimus kituose sektoriuose, būtų galima užtikrinti, kad iki 2020 m. anglies dioksido būtų išmetama apytiksliai 15 % mažiau (18). Numatoma, kad naudojant IRT bus galima per trumpą laikotarpį gerokai padidinti energijos vartojimo efektyvumą pastatuose ir statybos sektoriuje, transporto logistikos sektoriuje ir galutinio energijos vartojimo srityje. |
| --- | --- |

(17)

Apskaičiuota, kad, įdiegus IRT grindžiamus patobulinimus kituose sektoriuose, būtų galima užtikrinti, kad iki 2020 m. anglies dioksido būtų išmetama apytiksliai 15 % mažiau (18). Numatoma, kad naudojant IRT bus galima per trumpą laikotarpį gerokai padidinti energijos vartojimo efektyvumą pastatuose ir statybos sektoriuje, transporto logistikos sektoriuje ir galutinio energijos vartojimo srityje.

| (18) | IRT sektorius gali pateikti imitavimo, modeliavimo, analizės, stebėjimo ir vizualizavimo priemonių, būtinų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos visame pastatų sektoriuje taikyti pastatų projektavimo ir eksploatavimo metodą, pagal kurį atsižvelgiama į daugelį veiksnių, kurie turi įtakos energijos poreikiui. Tačiau investuoti trukdo tai, kad nėra patikimų ir skaidrių sektoriaus masto priemonių, kuriomis būtų kiekybiškai įvertinama ir nustatoma, kiek per tam tikrą laiką sutaupoma energijos ir išlaidų, ir kuriomis remiantis turėtų būti kuriamos projektavimo strategijos ir priemonės. |
| --- | --- |

(18)

IRT sektorius gali pateikti imitavimo, modeliavimo, analizės, stebėjimo ir vizualizavimo priemonių, būtinų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos visame pastatų sektoriuje taikyti pastatų projektavimo ir eksploatavimo metodą, pagal kurį atsižvelgiama į daugelį veiksnių, kurie turi įtakos energijos poreikiui. Tačiau investuoti trukdo tai, kad nėra patikimų ir skaidrių sektoriaus masto priemonių, kuriomis būtų kiekybiškai įvertinama ir nustatoma, kiek per tam tikrą laiką sutaupoma energijos ir išlaidų, ir kuriomis remiantis turėtų būti kuriamos projektavimo strategijos ir priemonės.

| (19) | Transporto ir logistikos įmonės intensyviai naudojasi IRT, kad vykdytų ir optimizuotų savo bendrąsias operacijas, ypač susijusias su transportavimo ir saugojimo reikalavimais. Todėl jos gali imtis iniciatyvos, kad optimizuotų teikiant paslaugas sunaudojamos energijos ir išmetamo anglies dioksido kiekį, ir kad vartotojams būtų teikiama atitinkama informacija. |
| --- | --- |

(19)

Transporto ir logistikos įmonės intensyviai naudojasi IRT, kad vykdytų ir optimizuotų savo bendrąsias operacijas, ypač susijusias su transportavimo ir saugojimo reikalavimais. Todėl jos gali imtis iniciatyvos, kad optimizuotų teikiant paslaugas sunaudojamos energijos ir išmetamo anglies dioksido kiekį, ir kad vartotojams būtų teikiama atitinkama informacija.

| (20) | Jau nustatyta, kad palyginama energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamo anglies dioksido kiekio matavimo metodika pastatų ir statybos, transporto ir logistikos srityse yra būtina, todėl imtasi atitinkamų veiksmų. Patikimi duomens turėtų būti gaunami naudojant bendrą metodiką, kuria remiantis būtų galima kurti IRT priemones. |
| --- | --- |

(20)

Jau nustatyta, kad palyginama energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamo anglies dioksido kiekio matavimo metodika pastatų ir statybos, transporto ir logistikos srityse yra būtina, todėl imtasi atitinkamų veiksmų. Patikimi duomens turėtų būti gaunami naudojant bendrą metodiką, kuria remiantis būtų galima kurti IRT priemones.

| (21) | Sektorių partnerystės susitarimai galėtų sudaryti sąlygas sparčiau kurti ir plačiai diegti IRT grindžiamas priemones, skirtas stebėti, valdyti ir matuoti, kiek suvartojama energijos ir išmetama anglies dioksido vykdant veiklą, kuriai naudojama energija, – tai padėtų sukurti tvirtą sprendimų dėl energijos taupymo ir išmetalų kiekio mažinimo pagrindą. |
| --- | --- |

(21)

Sektorių partnerystės susitarimai galėtų sudaryti sąlygas sparčiau kurti ir plačiai diegti IRT grindžiamas priemones, skirtas stebėti, valdyti ir matuoti, kiek suvartojama energijos ir išmetama anglies dioksido vykdant veiklą, kuriai naudojama energija, – tai padėtų sukurti tvirtą sprendimų dėl energijos taupymo ir išmetalų kiekio mažinimo pagrindą.

| (22) | Naudojant pažangiuosius skaitiklius informacijos srautai gali būti perduodami tikruoju laiku, taip pat įmanoma įdiegti naujus reguliavimo kontūrus, todėl galima geriau valdyti ir kontroliuoti energijos vartojimą ir daryti įtaką galutinėms vartotojų energijos sąnaudoms, ypač jei matavimo rezultatai pateikiami ir išsamiose sąskaitose. Kelios valstybės narės pažangiuosius skaitiklius jau įdiegė arba svarsto galimybę nustatyti teisinius įpareigojimus juos įdiegti. Bendromis valstybių narių pastangomis nustatytos būtinosios pažangiųjų skaitiklių funkcijų specifikacijos padėtų išvengti techninių kliūčių, užtikrinti sąveiką ir sudaryti sąlygas diegti naujoviškas IRT grindžiamas galutinio energijos vartojimo valdymo prietaikas. |
| --- | --- |

(22)

Naudojant pažangiuosius skaitiklius informacijos srautai gali būti perduodami tikruoju laiku, taip pat įmanoma įdiegti naujus reguliavimo kontūrus, todėl galima geriau valdyti ir kontroliuoti energijos vartojimą ir daryti įtaką galutinėms vartotojų energijos sąnaudoms, ypač jei matavimo rezultatai pateikiami ir išsamiose sąskaitose. Kelios valstybės narės pažangiuosius skaitiklius jau įdiegė arba svarsto galimybę nustatyti teisinius įpareigojimus juos įdiegti. Bendromis valstybių narių pastangomis nustatytos būtinosios pažangiųjų skaitiklių funkcijų specifikacijos padėtų išvengti techninių kliūčių, užtikrinti sąveiką ir sudaryti sąlygas diegti naujoviškas IRT grindžiamas galutinio energijos vartojimo valdymo prietaikas.

| (23) | Pažangieji skaitikliai ir pažangieji energijos tinklai yra svarbios priemonės siekiant sutaupyti kuo daugiau energijos pastatuose, pradėti plačiai naudoti elektrines transporto priemones, efektyviai tiekti ir skirstyti energiją, taip pat integruoti atsinaujinančius energijos išteklius. Dėl tokių pokyčių bus pradėta diegti prietaikas ir teikti paslaugas, kurių atsiradimas tikriausiai paskatins formuotis naujas ekonominės veiklos sritis, į kurias įsitrauks ir energetikos, ir IRT sektorių subjektai. Rengiant bandomąsias programas ir kitas tiriamąsias iniciatyvas reikėtų apsvarstyti sąlygas, kuriomis galėtų atsirasti naujų rinkų. |
| --- | --- |

(23)

Pažangieji skaitikliai ir pažangieji energijos tinklai yra svarbios priemonės siekiant sutaupyti kuo daugiau energijos pastatuose, pradėti plačiai naudoti elektrines transporto priemones, efektyviai tiekti ir skirstyti energiją, taip pat integruoti atsinaujinančius energijos išteklius. Dėl tokių pokyčių bus pradėta diegti prietaikas ir teikti paslaugas, kurių atsiradimas tikriausiai paskatins formuotis naujas ekonominės veiklos sritis, į kurias įsitrauks ir energetikos, ir IRT sektorių subjektai. Rengiant bandomąsias programas ir kitas tiriamąsias iniciatyvas reikėtų apsvarstyti sąlygas, kuriomis galėtų atsirasti naujų rinkų.

| (24) | Šioje rekomendacijoje IRT dematerializavimas – tai pastangos, kad elektroninėms paslaugoms teikti reikėtų mažiau fizinės įrangos. Dematerializavimas ypač susijęs su IRT viešaisiais pirkimais. Tai galima pasiekti optimaliai naudojant turimus fizinius išteklius, optimizuojant IRT sistemų konfigūraciją ir užtikrinant, kad esamų sistemų plėtimo ar naujinimo galimybės nebūtų ribojamos pagal sutartis arba techniškai. |
| --- | --- |

(24)

Šioje rekomendacijoje IRT dematerializavimas – tai pastangos, kad elektroninėms paslaugoms teikti reikėtų mažiau fizinės įrangos. Dematerializavimas ypač susijęs su IRT viešaisiais pirkimais. Tai galima pasiekti optimaliai naudojant turimus fizinius išteklius, optimizuojant IRT sistemų konfigūraciją ir užtikrinant, kad esamų sistemų plėtimo ar naujinimo galimybės nebūtų ribojamos pagal sutartis arba techniškai.

| (25) | Kaip matyti iš 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytų viešų konsultacijų, visų lygių valdžios institucijos yra pasirengusios imtis veiksmų, kad padidėtų energijos vartojimo efektyvumas ir kad būtų išmetama mažiau anglies dioksido. IRT naudojimui siekiant šių tikslų itin daug dėmesio skiriama ir visoje Europoje įgyvendinant valdžios institucijų iniciatyvas. Valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi veiksmingai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad priemonės derėtų, išnaudoti jų tinkamą sąveiką ir dalijantis patirtimi sukurti bendrų žinių bazę. |
| --- | --- |

(25)

Kaip matyti iš 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytų viešų konsultacijų, visų lygių valdžios institucijos yra pasirengusios imtis veiksmų, kad padidėtų energijos vartojimo efektyvumas ir kad būtų išmetama mažiau anglies dioksido. IRT naudojimui siekiant šių tikslų itin daug dėmesio skiriama ir visoje Europoje įgyvendinant valdžios institucijų iniciatyvas. Valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi veiksmingai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad priemonės derėtų, išnaudoti jų tinkamą sąveiką ir dalijantis patirtimi sukurti bendrų žinių bazę.

| (26) | Apskaičiuota, kad plačiau naudojantis internetu teikiamomis viešosiomis paslaugomis ir prietaikomis, taip pat pažangiomis bendradarbiavimo technologijomis ir pan. iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 1–2 % pasaulyje suvartojamos energijos (19). Tam, kad ES galėtų sutaupyti daug energijos, turės būti sukurta europinė plačiajuosčio ryšio infrastruktūra. |
| --- | --- |

(26)

Apskaičiuota, kad plačiau naudojantis internetu teikiamomis viešosiomis paslaugomis ir prietaikomis, taip pat pažangiomis bendradarbiavimo technologijomis ir pan. iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 1–2 % pasaulyje suvartojamos energijos (19). Tam, kad ES galėtų sutaupyti daug energijos, turės būti sukurta europinė plačiajuosčio ryšio infrastruktūra.

| (27) | Jokia organizacija ar suinteresuotųjų šalių grupė šių tikslų negali veiksmingai pasiekti viena. Bendromis daugelio viešojo ir privataus sektorių organizacijų, taip pat miesto ir regiono lygmens partnerystės organizacijų pastangomis galima paskatinti nuoseklius visuomenės pokyčius. Be to, Komisija norėtų paraginti dalytis gerąja patirtimi, susijusia su IRT priemonių naudojimu energijos vartojimo efektyvumui didinti. |
| --- | --- |

(27)

Jokia organizacija ar suinteresuotųjų šalių grupė šių tikslų negali veiksmingai pasiekti viena. Bendromis daugelio viešojo ir privataus sektorių organizacijų, taip pat miesto ir regiono lygmens partnerystės organizacijų pastangomis galima paskatinti nuoseklius visuomenės pokyčius. Be to, Komisija norėtų paraginti dalytis gerąja patirtimi, susijusia su IRT priemonių naudojimu energijos vartojimo efektyvumui didinti.

| (28) | Kad pažanga būtų akivaizdi, šią veiklą būtina vykdyti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. Todėl valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos politikos kūrėjai turėtų patvirtinti esą tvirtai pasiryžę sudaryti sąlygas, kad šioje rekomendacijoje nustatytos priemonės būtų įgyvendintos laiku, |
| --- | --- |

(28)

Kad pažanga būtų akivaizdi, šią veiklą būtina vykdyti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. Todėl valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos politikos kūrėjai turėtų patvirtinti esą tvirtai pasiryžę sudaryti sąlygas, kad šioje rekomendacijoje nustatytos priemonės būtų įgyvendintos laiku,

REKOMENDUOJA, kad informacinių ir ryšių technologijų sektorius,

siekdamas užtikrinti, kad jo išmetamo anglies dioksido dalis nebedidėtų, ir padidinti informacinių ir ryšių technologijų (IRT) galimybes atlikti svarbiausią ir esminį vaidmenį pereinant prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos,

| (1) | įsipareigotų palaipsniui mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį ir tokiu būdu pasiekti, kad gaminant, transportuojant ir parduodant IRT įrangą ir dalis būtų suvartojama mažiau energijos ir išmetama mažiau anglies dioksido ir kad šį skirtumą būtų galima kiekybiškai įvertinti ir patikrinti; |
| --- | --- |

(1)

įsipareigotų palaipsniui mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį ir tokiu būdu pasiekti, kad gaminant, transportuojant ir parduodant IRT įrangą ir dalis būtų suvartojama mažiau energijos ir išmetama mažiau anglies dioksido ir kad šį skirtumą būtų galima kiekybiškai įvertinti ir patikrinti;

| (2) | veikdamas per sektoriaus asociacijas, dalyvautų Europos Komisijos inicijuojamoje veikloje, kuria siekiama:






  (a) | sukurti šio sektoriaus energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo kiekybinio vertinimo sistemą – numatoma, kad tuo tikslu sektoriaus atstovai iki 2010 m. turės pateikti pradinius duomenis; |
| --- | --- | --- |

(2)

veikdamas per sektoriaus asociacijas, dalyvautų Europos Komisijos inicijuojamoje veikloje, kuria siekiama:

(a)

sukurti šio sektoriaus energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo kiekybinio vertinimo sistemą – numatoma, kad tuo tikslu sektoriaus atstovai iki 2010 m. turės pateikti pradinius duomenis;

| (b) | tuo tikslu iki 2011 m. priimti ir pradėti taikyti bendrą metodiką; |
| --- | --- |

(b)

tuo tikslu iki 2011 m. priimti ir pradėti taikyti bendrą metodiką;

| (c) | iki 2011 m. nustatyti energijos vartojimo efektyvumo tikslus, kuriais iki 2015 m. siekiama pranokti ES 2020 m. tikslus; |
| --- | --- |

(c)

iki 2011 m. nustatyti energijos vartojimo efektyvumo tikslus, kuriais iki 2015 m. siekiama pranokti ES 2020 m. tikslus;

| (d) | per tris mėnesius nuo šios rekomendacijos priėmimo paskelbti veiksmų planą, o vėliau teikti metines ataskaitas; |
| --- | --- |

(d)

per tris mėnesius nuo šios rekomendacijos priėmimo paskelbti veiksmų planą, o vėliau teikti metines ataskaitas;

| (3) | bendradarbiaudamas su Europos Komisija, taip pat kitomis susijusiomis viešosiomis įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis, sukurtų audito ir tikrinimo sistemą, pagal kurią būtų vertinama, ar atskiros bendrovės siekia tikslų mažinti energijos sąnaudas ir išmetamo anglies dioksido kiekį, o jeigu siekia – tai kaip; |
| --- | --- |

(3)

bendradarbiaudamas su Europos Komisija, taip pat kitomis susijusiomis viešosiomis įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis, sukurtų audito ir tikrinimo sistemą, pagal kurią būtų vertinama, ar atskiros bendrovės siekia tikslų mažinti energijos sąnaudas ir išmetamo anglies dioksido kiekį, o jeigu siekia – tai kaip;

| (4) | glaudžiai bendradarbiaudamas su pastatų ir statybos sektoriaus atstovais, nustatytų, kokiomis IRT priemonėmis galima padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą naujuose ir esamuose pastatuose, taip pat statybos ir renovacijos srityje, ir pagal tai parengtų tokių priemonių taikymo dideliu mastu bendrą veiksmų planą; |
| --- | --- |

(4)

glaudžiai bendradarbiaudamas su pastatų ir statybos sektoriaus atstovais, nustatytų, kokiomis IRT priemonėmis galima padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą naujuose ir esamuose pastatuose, taip pat statybos ir renovacijos srityje, ir pagal tai parengtų tokių priemonių taikymo dideliu mastu bendrą veiksmų planą;

| (5) | glaudžiai bendradarbiaudamas su pastatų ir statybos sektoriaus atstovais, spręstų, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias plačiau naudotis IRT modeliavimo ir imitavimo priemonėmis ir kitomis atitinamomis prietaikomis, kurios padeda laikytis taikomos reguliavimo tvarkos, pagal kurią reglamentuojamos pastatų eksploatacinės savybės; |
| --- | --- |

(5)

glaudžiai bendradarbiaudamas su pastatų ir statybos sektoriaus atstovais, spręstų, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias plačiau naudotis IRT modeliavimo ir imitavimo priemonėmis ir kitomis atitinamomis prietaikomis, kurios padeda laikytis taikomos reguliavimo tvarkos, pagal kurią reglamentuojamos pastatų eksploatacinės savybės;

| (6) | glaudžiai bendradarbiaudamas su transporto ir logistikos sektorių atstovais, nustatytų, kokiomis IRT priemonėmis galima padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą teikiant šių sektorių paslaugas, ir pagal tai parengtų tokių priemonių taikymo dideliu mastu bendrą veiksmų planą, kuris būtų suderintas su veikla, atlikta pagal Pažangiųjų transporto sistemų veiksmų planą; |
| --- | --- |

(6)

glaudžiai bendradarbiaudamas su transporto ir logistikos sektorių atstovais, nustatytų, kokiomis IRT priemonėmis galima padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą teikiant šių sektorių paslaugas, ir pagal tai parengtų tokių priemonių taikymo dideliu mastu bendrą veiksmų planą, kuris būtų suderintas su veikla, atlikta pagal Pažangiųjų transporto sistemų veiksmų planą;

| (7) | glaudžiai bendradarbiaudamas su transporto ir logistikos sektorių atstovais, sukurtų nuoseklią sistemą, pagal kurią visiems galimiems vartotojams būtų teikiami palyginami ir patikimi duomenys, susiję su suvartojama energija ir išmetamu anglies dioksidu vykdant krovinių vežimo ir transporto veiklą ir teikiant tokias paslaugas. |
| --- | --- |

(7)

glaudžiai bendradarbiaudamas su transporto ir logistikos sektorių atstovais, sukurtų nuoseklią sistemą, pagal kurią visiems galimiems vartotojams būtų teikiami palyginami ir patikimi duomenys, susiję su suvartojama energija ir išmetamu anglies dioksidu vykdant krovinių vežimo ir transporto veiklą ir teikiant tokias paslaugas.

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS,

siekiant, kad IRT politika visiškai atitiktų nacionalinio, vietos ir regioninio lygmens požiūrį į perėjimą prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos,

| (8) | kad jų kompetentingos nacionalinės institucijos:






  (a) | vėliausiai iki 2010 m. pabaigos susitartų dėl bendros būtinosios pažangiųjų skaitiklių, kuriais pirmiausia būtų siekiama vartotojams suteikti tikslesnės informacijos apie jų energijos sąnaudas ir užtikrinti geresnes galimybes valdyti energijos vartojimą, funkcijų specifikacijos; |
| --- | --- | --- |

(8)

kad jų kompetentingos nacionalinės institucijos:

(a)

vėliausiai iki 2010 m. pabaigos susitartų dėl bendros būtinosios pažangiųjų skaitiklių, kuriais pirmiausia būtų siekiama vartotojams suteikti tikslesnės informacijos apie jų energijos sąnaudas ir užtikrinti geresnes galimybes valdyti energijos vartojimą, funkcijų specifikacijos;

| (b) | vėliausiai iki 2012 m. pabaigos nustatytų nuoseklų pažangiųjų skaitiklių diegimo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

(b)

vėliausiai iki 2012 m. pabaigos nustatytų nuoseklų pažangiųjų skaitiklių diegimo tvarkaraštį;

| (9) | priimti ir imti taikyti viešųjų pirkimų tvarką, pagal kurią viešojo sektoriaus poreikius būtų galima išnaudoti IRT prekių ir paslaugų dematerializavimui skatinti; |
| --- | --- |

(9)

priimti ir imti taikyti viešųjų pirkimų tvarką, pagal kurią viešojo sektoriaus poreikius būtų galima išnaudoti IRT prekių ir paslaugų dematerializavimui skatinti;

| (10) | sudaryti palankesnes sąlygas visų lygių administracijos įstaigose naudotis atitinkamomis IRT priemonėmis, kad būtų galima geriau suprasti skirtingų strategijų poveikį ir išvengti neigiamo šalutinio jų sąveikos poveikio; |
| --- | --- |

(10)

sudaryti palankesnes sąlygas visų lygių administracijos įstaigose naudotis atitinkamomis IRT priemonėmis, kad būtų galima geriau suprasti skirtingų strategijų poveikį ir išvengti neigiamo šalutinio jų sąveikos poveikio;

| (11) | skatinti naudotis energijos vartojimo modeliavimo ir imitavimo priemonėmis mokant ir rengiant tiesiogiai susijusių sektorių specialistus, visų pirma:






  (a) | architektus, statybininkus ir montuotojus; |
| --- | --- | --- |

(11)

skatinti naudotis energijos vartojimo modeliavimo ir imitavimo priemonėmis mokant ir rengiant tiesiogiai susijusių sektorių specialistus, visų pirma:

(a)

architektus, statybininkus ir montuotojus;

| (b) | energijos vartojimo auditorius; |
| --- | --- |

(b)

energijos vartojimo auditorius;

| (c) | logistikos, taip pat krovinių ir keleivių vežimo sektoriaus atstovus; |
| --- | --- |

(c)

logistikos, taip pat krovinių ir keleivių vežimo sektoriaus atstovus;

| (d) | viešųjų paslaugų teikėjus, planavimo ir politines funkcijas atliekančius asmenis; |
| --- | --- |

(d)

viešųjų paslaugų teikėjus, planavimo ir politines funkcijas atliekančius asmenis;

| (12) | kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos laikytųsi patikimos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimo strategijų ir, jei reikia, jas tobulintų ir taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos stebėti ir valdyti energijos, įskaitant atsinaujinančiąją, vartojimą, skirstymą ir gamybą, taip pat visoje bendruomenėje įdiegti tokias sistemas, kaip pažangiųjų skaitiklių, pažangiųjų energijos tinklų ir pažangiųjų miestų; |
| --- | --- |

(12)

kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos laikytųsi patikimos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimo strategijų ir, jei reikia, jas tobulintų ir taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos stebėti ir valdyti energijos, įskaitant atsinaujinančiąją, vartojimą, skirstymą ir gamybą, taip pat visoje bendruomenėje įdiegti tokias sistemas, kaip pažangiųjų skaitiklių, pažangiųjų energijos tinklų ir pažangiųjų miestų;

| (13) | ne tik vykdyti Direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos (20) 3 straipsnio 11 dalyje ir I priedo 2 dalyje numatytus įpareigojimus, bet ir skatinti visas susijusias suinteresuotąsias šalis dalyvauti pažangiųjų skaitiklių ir pažangiųjų energijos tinklų didelio masto bandomuosiuose ir demonstraciniuose projektuose, taip pat pasiekti sutarimą dėl IRT grindžiamų ateities inovacijų kūrimo reikalavimų; |
| --- | --- |

(13)

ne tik vykdyti Direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos (20) 3 straipsnio 11 dalyje ir I priedo 2 dalyje numatytus įpareigojimus, bet ir skatinti visas susijusias suinteresuotąsias šalis dalyvauti pažangiųjų skaitiklių ir pažangiųjų energijos tinklų didelio masto bandomuosiuose ir demonstraciniuose projektuose, taip pat pasiekti sutarimą dėl IRT grindžiamų ateities inovacijų kūrimo reikalavimų;

| (14) | kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos naudotųsi viešomis skaitmeninėmis platformomis ir taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos formuoti bendrą požiūrį į miestų planavimą ir viešųjų paslaugų teikimą, taip pat remti žinių mainus, geriausios patirties kaupimą ir lengvai prieinamų informacijos saugyklų priežiūrą; |
| --- | --- |

(14)

kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos naudotųsi viešomis skaitmeninėmis platformomis ir taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos formuoti bendrą požiūrį į miestų planavimą ir viešųjų paslaugų teikimą, taip pat remti žinių mainus, geriausios patirties kaupimą ir lengvai prieinamų informacijos saugyklų priežiūrą;

| (15) | kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos atvertų kūrybinio bendradarbiavimo ir problemų sprendimo bendruomenės mastu galimybes ir tuo tikslu ragintų teikti idėjas, rengtų konkursus ir, jei įmanoma, suteiktų galimybę laisvai naudotis įvairiais viešais skaitmeniniais ištekliais ir viešaisiais duomenimis; |
| --- | --- |

(15)

kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos atvertų kūrybinio bendradarbiavimo ir problemų sprendimo bendruomenės mastu galimybes ir tuo tikslu ragintų teikti idėjas, rengtų konkursus ir, jei įmanoma, suteiktų galimybę laisvai naudotis įvairiais viešais skaitmeniniais ištekliais ir viešaisiais duomenimis;

| (16) | kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos siektų, kad visų visuomenės grupių atstovai gautų naudos iš to, kad neprisijungus prie tinklo vykdytos administracinės procedūros būtų pakeistos tinklo prietaikomis ir paslaugomis, kuriomis naudojantis energija gali būti vartojama efektyviau. |
| --- | --- |

(16)

kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos siektų, kad visų visuomenės grupių atstovai gautų naudos iš to, kad neprisijungus prie tinklo vykdytos administracinės procedūros būtų pakeistos tinklo prietaikomis ir paslaugomis, kuriomis naudojantis energija gali būti vartojama efektyviau.

RAGINA valstybes nares

per 12 mėnesių nuo šios rekomendacijos paskelbimo, o vėliau – kartą per metus pranešti Komisijai, kokių priemonių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją.

Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 9 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 114, 2006 4 27, p. 64.

1

(2)  Tai nurodyta dokumente „Bendros pastangos siekiant taupyti energiją“ (Moving forward together on saving energy), SEC (2009) 889 galutinis, kuriame apibendrintas išsamus visų 27 nacionalinių efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planų, kuriuos reikalauta parengti pagal Direktyvą 2006/32/EB, vertinimas.

2

Moving forward together on saving energy

(3)  COM (2006) 545.

3

(4)  COM (2008) 30.

4

(5)  11 ir 12 Europos Vadovų Tarybos išvados, 2008 m. gruodžio mėn. – Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 17271/1/08 REV 1, 2009 m. vasario 13 d.

5

(6)  COM (2008) 241.

6

(7)  COM (2008) 397.

7

(8)  COM (2003) 302.

8

(9)  Būvio ciklu grindžiamos tarptautinės atskaitos sistemos vadovas ir atitinkamas duomenų tinklas. http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook.

9

(10)  COM (2008) 800, Europos ekonomikos atkūrimo planas.

10

(11)  COM (2009) 36.

11

(12)  COM (2008) 886, Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas, ir COM (2008) 887, Direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai, pasiūlymas.

12

(13)  „Bio Intelligence“ tyrimas „Informacinių ir ryšių technologijų poveikis energijos vartojimo efektyvumui“ (Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency).

13

Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency

(14)  OL L 191, 2005 7 22, p. 29.

14

(15)  COM (2009) 111 galutinis.

15

(16)  Viešos konsultacijos dėl informacinių ir ryšių technologijų naudojimo siekiant pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų visuomenės, 2009 m. kovo 30 d.–birželio 14 d.

16

(17)  OECD Informacinės visuomenės kiekybinio vertinimo gairės (Guide to Measuring the Information Society), 2009 m. liepos mėn., www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide.

17

Guide to Measuring the Information Society

(18)  SMART 2020 – įgyvendinant Pasaulinę e. darnumo iniciatyvą (angl. Global eSustainability Initiative (GeSI)) Klimato grupės parengta ataskaita „Sąlygos kurti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomiką informacijos amžiuje“ (Enabling the low-carbon economy in the information age).

18

Global eSustainability Initiative

Enabling the low-carbon economy in the information age

(19)  SMART 2020 – įgyvendinant Pasaulinę e. darnumo iniciatyvą (angl. Global eSustainability Initiative (GeSI)) Klimato grupės parengta ataskaita „Sąlygos kurti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomiką informacijos amžiuje“ (Enabling the low-carbon economy in the information age).

19

Global eSustainability Initiative

Enabling the low-carbon economy in the information age

(20)  OL L 211, 2009 8 14, p. 55.

20

---