# Úradný vestník L 52/2013

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2013.052.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 52 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5623. februára 2013 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2013.052.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 52

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5623. februára 2013

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 148/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy o minimálnej úrovni údajov, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov (
  1
  ) | 1 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (
  1
  ) | 11 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 150/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce podrobnosti žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov (
  1
  ) | 25 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 151/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce údaje, ktoré majú archívy obchodných údajov zverejniť a sprístupniť, a prevádzkové normy na agregáciu a porovnávanie údajov a prístup k týmto údajom (
  1
  ) | 33 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 152/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (
  1
  ) | 37 |
| | * | Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 153/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany (
  1
  ) | 41 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 148/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy o minimálnej úrovni údajov, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov (
  1
  )

1

1

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 149/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala (
  1
  )

1

11

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 150/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce podrobnosti žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov (
  1
  )

1

25

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 151/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce údaje, ktoré majú archívy obchodných údajov zverejniť a sprístupniť, a prevádzkové normy na agregáciu a porovnávanie údajov a prístup k týmto údajom (
  1
  )

1

33

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 152/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany (
  1
  )

1

37

*

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 153/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 23.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/1

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 148/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy o minimálnej úrovni údajov, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 9 ods. 5,

keďže:

| (1) | V záujme umožnenia flexibility by protistrana mala mať možnosť delegovať ohlasovanie zmluvy na druhú protistranu alebo na tretiu stranu. Protistrany by takisto mali mať možnosť odsúhlasiť delegovanie ohlasovania na bežný tretí subjekt vrátane centrálnej protistrany, ktorá archívu obchodných údajov predloží jednu správu vrátane príslušnej tabuľky polí. Za týchto okolností a s cieľom zabezpečiť kvalitu údajov by sa v správe malo uviesť, že sa to robí v mene oboch protistrán, a mala by obsahovať úplný súbor podrobností, ktoré by sa ohlásili, keby sa zmluva ohlásila samostatne. |
| --- | --- |

(1)

V záujme umožnenia flexibility by protistrana mala mať možnosť delegovať ohlasovanie zmluvy na druhú protistranu alebo na tretiu stranu. Protistrany by takisto mali mať možnosť odsúhlasiť delegovanie ohlasovania na bežný tretí subjekt vrátane centrálnej protistrany, ktorá archívu obchodných údajov predloží jednu správu vrátane príslušnej tabuľky polí. Za týchto okolností a s cieľom zabezpečiť kvalitu údajov by sa v správe malo uviesť, že sa to robí v mene oboch protistrán, a mala by obsahovať úplný súbor podrobností, ktoré by sa ohlásili, keby sa zmluva ohlásila samostatne.

| (2) | Aby sa zabránilo nezrovnalostiam v tabuľkách so všeobecnými údajmi, každá protistrana zmluvy o derivátoch by mala zabezpečiť, aby ohlasované všeobecné údaje odsúhlasili obe zmluvné strany obchodu. Jedinečný identifikátor obchodu pomôže pri zosúladení údajov v prípade, ak protistrany ohlasujú údaje rôznym archívom obchodných údajov. |
| --- | --- |

(2)

Aby sa zabránilo nezrovnalostiam v tabuľkách so všeobecnými údajmi, každá protistrana zmluvy o derivátoch by mala zabezpečiť, aby ohlasované všeobecné údaje odsúhlasili obe zmluvné strany obchodu. Jedinečný identifikátor obchodu pomôže pri zosúladení údajov v prípade, ak protistrany ohlasujú údaje rôznym archívom obchodných údajov.

| (3) | Ak jedna protistrana alebo centrálna protistrana ohlasujú údaje v mene oboch protistrán, protistrana alebo centrálna protistrana by mali mať možnosť zaslať jednu správu archívu obchodných údajov obsahujúcu príslušné informácie, aby sa zabránilo dvojitému ohlasovaniu a aby sa znížila záťaž v súvislosti s ohlasovaním. |
| --- | --- |

(3)

Ak jedna protistrana alebo centrálna protistrana ohlasujú údaje v mene oboch protistrán, protistrana alebo centrálna protistrana by mali mať možnosť zaslať jednu správu archívu obchodných údajov obsahujúcu príslušné informácie, aby sa zabránilo dvojitému ohlasovaniu a aby sa znížila záťaž v súvislosti s ohlasovaním.

| (4) | Ocenenie zmlúv o derivátoch je dôležité s cieľom umožniť regulačným orgánom, aby si plnili svoje mandáty, najmä ak ide o finančnú stabilitu. Hodnota zmluvy na základe oceňovania trhovými cenami alebo oceňovania na základe modelu udáva označenie a veľkosť expozícií vo vzťahu k uvedenej zmluve a dopĺňa informácie o pôvodnej hodnote stanovenej v zmluve. |
| --- | --- |

(4)

Ocenenie zmlúv o derivátoch je dôležité s cieľom umožniť regulačným orgánom, aby si plnili svoje mandáty, najmä ak ide o finančnú stabilitu. Hodnota zmluvy na základe oceňovania trhovými cenami alebo oceňovania na základe modelu udáva označenie a veľkosť expozícií vo vzťahu k uvedenej zmluve a dopĺňa informácie o pôvodnej hodnote stanovenej v zmluve.

| (5) | Zhromažďovanie informácií o kolateráli vzťahujúcom sa na konkrétnu zmluvu je dôležité na zabezpečenie správneho monitorovania expozícií. Na umožnenie tohto by protistrany, ktoré zabezpečujú svoje transakcie kolaterálom, mali ohlasovať podrobnosti o zabezpečení kolaterálom na úrovni transakcií. Ak sa kolaterál vypočíta na základe čistých pozícií vyplývajúcich zo súboru zmlúv, a nie je preto poskytnutý na úrovni transakcií, ale na portfóliovom základe, protistrany by mali mať možnosť ohlasovať portfólio použitím jedinečného kódu alebo systému číslovania, ako ich určila protistrana. Uvedený jedinečný kód by mal v prípade protistrany, ktorá má viac ako jedno portfólio, identifikovať konkrétne portfólio, pre ktoré sa vymieňa kolaterál, a mal by takisto zabezpečiť, aby sa zmluva o derivátoch mohla viazať na príslušné portfólio, na ktoré sa drží kolaterál. |
| --- | --- |

(5)

Zhromažďovanie informácií o kolateráli vzťahujúcom sa na konkrétnu zmluvu je dôležité na zabezpečenie správneho monitorovania expozícií. Na umožnenie tohto by protistrany, ktoré zabezpečujú svoje transakcie kolaterálom, mali ohlasovať podrobnosti o zabezpečení kolaterálom na úrovni transakcií. Ak sa kolaterál vypočíta na základe čistých pozícií vyplývajúcich zo súboru zmlúv, a nie je preto poskytnutý na úrovni transakcií, ale na portfóliovom základe, protistrany by mali mať možnosť ohlasovať portfólio použitím jedinečného kódu alebo systému číslovania, ako ich určila protistrana. Uvedený jedinečný kód by mal v prípade protistrany, ktorá má viac ako jedno portfólio, identifikovať konkrétne portfólio, pre ktoré sa vymieňa kolaterál, a mal by takisto zabezpečiť, aby sa zmluva o derivátoch mohla viazať na príslušné portfólio, na ktoré sa drží kolaterál.

| (6) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktorý Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (European Securities and Markets Authority – ESMA) predložil Komisii, a odráža význam úlohy archívov obchodných údajov na zlepšenie transparentnosti trhov voči verejnosti a regulačným orgánom, údaje, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov, ktoré ich majú zhromažďovať a sprístupňovať v závislosti od triedy derivátov a povahy obchodu. |
| --- | --- |

(6)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktorý Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (European Securities and Markets Authority – ESMA) predložil Komisii, a odráža význam úlohy archívov obchodných údajov na zlepšenie transparentnosti trhov voči verejnosti a regulačným orgánom, údaje, ktoré sa majú ohlasovať archívom obchodných údajov, ktoré ich majú zhromažďovať a sprístupňovať v závislosti od triedy derivátov a povahy obchodu.

| (7) | Pred predložením návrhu regulačných technických noriem, z ktorých toto nariadenie vychádza, ESMA konzultoval príslušné orgány a členov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB). ESMA v súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (3), uskutočnil otvorené verejné konzultácie o týchto návrhoch regulačných technických noriem, vykonal analýzu potenciálnych súvisiacich nákladov a prínosov a vyžiadal si stanovisko skupiny zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov orgánu ESMA zriadenej v súlade s článkom 37 uvedeného nariadenia, |
| --- | --- |

(7)

Pred predložením návrhu regulačných technických noriem, z ktorých toto nariadenie vychádza, ESMA konzultoval príslušné orgány a členov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB). ESMA v súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (3), uskutočnil otvorené verejné konzultácie o týchto návrhoch regulačných technických noriem, vykonal analýzu potenciálnych súvisiacich nákladov a prínosov a vyžiadal si stanovisko skupiny zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov orgánu ESMA zriadenej v súlade s článkom 37 uvedeného nariadenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Podrobnosti ohlásení podľa článku 9 ods. 1 a 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

1.   Ohlásenia archívu obchodných údajov zahŕňajú:

| a) | údaje stanovené v tabuľke 1 prílohy, ktorá obsahuje informácie týkajúce sa protistrán zmluvy; |
| --- | --- |

a)

údaje stanovené v tabuľke 1 prílohy, ktorá obsahuje informácie týkajúce sa protistrán zmluvy;

| b) | informácie stanovené v tabuľke 2 prílohy, ktorá obsahuje podrobnosti súvisiace so zmluvou o derivátoch uzavretou medzi dvoma protistranami. |
| --- | --- |

b)

informácie stanovené v tabuľke 2 prílohy, ktorá obsahuje podrobnosti súvisiace so zmluvou o derivátoch uzavretou medzi dvoma protistranami.

2.   Na účely odseku 1 uzavretie zmluvy znamená „vykonanie transakcie“, ako sa uvádza v článku 25 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (4).

3.   Ak sa jedno ohlásenie podá v mene oboch protistrán, obsahuje informácie stanovené v tabuľke 1 prílohy vo vzťahu ku každej z protistrán. Informácie stanovené v tabuľke 2 prílohy sa predkladajú len raz.

4.   Ak sa jedno ohlásenie podá v mene oboch protistrán, táto skutočnosť sa v ňom uvedie, ako sa stanovuje v kolónke 9 tabuľky 1 prílohy.

5.   Ak jedna protistrana ohlási podrobnosti zmluvy archívu obchodných údajov v mene druhej protistrany alebo tretia strana ohlási zmluvu archívu obchodných údajov v mene jednej alebo oboch protistrán, ohlásené podrobnosti zahŕňajú úplný súbor údajov, ktoré by sa ohlásili, ak by zmluvy ohlásila archívu obchodných údajov každá protistrana samostatne.

6.   Ak zmluva o derivátoch obsahuje znaky, ktoré sú typické pre viac ako jedno podkladové aktívum, ako sa bližšie určuje v tabuľke 2 prílohy, v ohlásení sa uvádza trieda aktív, ktorej sa zmluva na základe dohody protistrán predtým, než sa ohlásenie odošle archívu obchodných údajov, najviac podobá.

Článok 2

Zúčtované obchody

1.   Ak existujúcu zmluvu následne zúčtuje centrálna protistrana, zúčtovanie sa ohlási ako zmena existujúcej zmluvy.

2.   Ak sa zmluva uzatvorí na mieste obchodovania a centrálna protistrana ju zúčtuje tak, že protistrana si nie je vedomá totožnosti druhej protistrany, ohlasujúca protistrana určí uvedenú centrálnu protistranu za svoju protistranu.

Článok 3

Ohlasovanie expozícií

1.   Údaje o kolateráli vyžadované v tabuľke 1 prílohy zahŕňajú všetky poskytnuté kolaterály.

2.   Ak protistrana nezabezpečuje kolaterálom na úrovni transakcií, protistrany ohlasujú archívu obchodných údajov kolaterál poskytnutý na portfóliovom základe.

3.   Ak sa kolaterál zmluvy ohlási na portfóliovom základe, ohlasujúca protistrana ohlási archívu obchodných údajov kód identifikujúci portfólio kolaterálu poskytnutého druhej protistrane v súvislosti s ohlásenou zmluvou.

4.   Od iných nefinančných protistrán ako tých, ktoré sú uvedené v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, sa nevyžaduje ohlásenie kolaterálu, oceňovanie zmlúv trhovými cenami alebo na základe modelu podľa tabuľky 1 prílohy.

5.   V prípade zmlúv zúčtovaných centrálnou protistranou poskytne ocenenie trhovými cenami len centrálna protistrana.

Článok 4

Denník hlásení

Zmeny údajov zaregistrovaných v archívoch obchodných údajov sa zaznamenávajú v denníku, v ktorom sa identifikuje osoba alebo osoby, ktoré požadovali zmenu, prípadne vrátane samotného archívu obchodných údajov, určí sa dôvod alebo dôvody takejto zmeny, uvedie sa dátum a časová pečiatka a jasný opis zmien vrátane starého a nového obsahu príslušných údajov, ako sa stanovuje v kolónkach 58 a 59 tabuľky 2 prílohy.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

4

---

PRÍLOHA

Informácie, ktoré sa majú hlásiť archívom obchodných údajov

Tabuľka 1

Údaje týkajúce sa protistrany

| | Kolónka | Informácie, ktoré sa majú hlásiť |
| --- | --- | --- |
| Zmluvné strany |
| 1. | Časová pečiatka ohlásenia | Dátum a čas ohlásenia archívu obchodných údajov. |
| 2. | ID protistrany | Jedinečný kód identifikujúci ohlasujúcu protistranu.
  V prípade jednotlivca sa použije kód klienta. |
| 3. | ID druhej protistrany | Jedinečný kód identifikujúci druhú protistranu zmluvy. Táto kolónka sa vypĺňa z pohľadu ohlasujúcej protistrany. V prípade jednotlivca sa použije kód klienta. |
| 4. | Názov protistrany | Obchodný názov ohlasujúcej protistrany.
  Táto kolónka sa môže ponechať prázdna v prípade, že ID protistrany tieto informácie už obsahuje. |
| 5. | Sídlo protistrany | Informácie o registrovanom sídle vrátane úplnej adresy, mesta a krajiny ohlasujúcej protistrany.
  Táto kolónka sa môže ponechať prázdna v prípade, že ID protistrany tieto informácie už obsahuje. |
| 6. | Podnikový sektor protistrany | Povaha obchodných činností ohlasujúcej protistrany (banka, poisťovňa atď.).
  Táto kolónka sa môže ponechať prázdna v prípade, že ID protistrany tieto informácie už obsahuje. |
| 7. | Finančná alebo nefinančná povaha protistrany | Uveďte, či je ohlasujúca protistrana finančná, alebo nefinančná protistrana v súlade s článkom 2 bodmi 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| 8. | ID makléra | V prípade, že maklér koná ako sprostredkovateľ pre ohlasujúcu protistranu bez toho, aby sa stal protistranou, ohlasujúca protistrana identifikuje tohto makléra pomocou jedinečného kódu. V prípade jednotlivca sa použije kód klienta. |
| 9. | ID ohlasujúceho subjektu | V prípade, ak ohlasujúca protistrana delegovala predkladanie ohlásenia na tretiu stranu alebo na druhú protistranu, tento subjekt sa musí identifikovať v tejto kolónke pomocou jedinečného kódu. V opačnom prípade sa táto kolónka ponechá prázdna.
  V prípade jednotlivca sa použije kód klienta, ako mu ho pridelil právny subjekt, ktorý jednotlivá protistrana používa na uskutočnenie obchodu. |
| 10. | ID zúčtovacieho člena | V prípade, ak ohlasujúca protistrana nie je zúčtovacím členom, jej zúčtovací člen sa identifikuje v tejto kolónke pomocou jedinečného kódu. V prípade jednotlivca sa použije kód klienta, ako mu ho pridelila centrálna protistrana. |
| 11. | ID príjemcu | Strana, na ktorú sa vzťahujú práva a povinnosti vyplývajúce zo zmluvy. Ak sa transakcia vykoná prostredníctvom štruktúry, ako napríklad trust alebo fond, ktorá zastupuje viacerých príjemcov, príjemca sa identifikuje ako uvedená štruktúra. Ak príjemca podľa zmluvy nie je protistranou tejto zmluvy, ohlasujúca protistrana musí identifikovať tohto príjemcu pomocou jedinečného kódu alebo v prípade jednotlivcov pomocou kódu klienta, ako im ich pridelil právny subjekt, ktorý používa jednotlivec. |
| 12. | Postavenie pri obchodovaní | Uvádza, či ohlasujúca protistrana uzavrela zmluvu ako konajúca na vlastný účet (vo svojom mene alebo v mene klienta) alebo ako agent na účet klienta alebo v mene klienta. |
| 13. | Strana protistrany | Uvádza, či pri zmluve ide o nákup, alebo predaj. V prípade zmluvy o úrokových derivátoch bude nákupná strana predstavovať platcu kroku 1 a predávajúca strana bude platcom kroku 2. |
| 14. | Zmluva s protistranou, ktorá nepatrí do EHP | Uvádza, čí má druhá protistrana sídlo mimo EHP. |
| 15. | Priame prepojenie na obchodnú činnosť alebo podnikové financovanie | Informácie o tom, či je zmluva objektívne merateľná ako priamo prepojená na obchodnú činnosť alebo podnikové financovanie ohlasujúcej protistrany, ako sa uvádza v článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.
  Táto kolónka sa ponechá prázdna v prípade, ak je ohlasujúca protistrana finančnou protistranou, ako sa uvádza v článku 2 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| 16. | Zúčtovacia prahová hodnota | Informácie o tom, či je ohlasujúca protistrana nad zúčtovacou prahovou hodnotou, ako sa uvádza v článku 10 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Táto kolónka sa ponechá prázdna v prípade, ak je ohlasujúca protistrana finančnou protistranou, ako sa uvádza v článku 2 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| 17. | Hodnota zmluvy na základe ocenenia trhovými cenami | Ocenenie zmluvy trhovými cenami alebo ocenenie na základe modelu, ak sa uplatňuje podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| 18. | Mena, v akej sa udala hodnota zmluvy na základe ocenenia trhovými cenami | Mena, v akej sa udalo ocenenie zmluvy trhovými cenami alebo ocenenie na základe modelu, ak sa uplatňuje podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| 19. | Dátum ocenenia | Dátum posledného ocenenia trhovými cenami alebo ocenenia na základe modelu. |
| 20. | Čas ocenenia | Čas posledného ocenenia trhovými cenami alebo ocenenia na základe modelu. |
| 21. | Typ ocenenia | Uveďte, či sa ocenenie uskutočnilo na základe trhových cien, alebo na základe modelu. |
| 22. | Zabezpečenie kolaterálom | Uveďte, či sa uskutočnilo zabezpečenie kolaterálom. |
| 23. | Portfólio kolaterálu | Uveďte, či sa zabezpečenie kolaterálom uskutočnilo na portfóliovom základe. Portfólio je kolaterál vypočítaný na základe čistých pozícií vyplývajúcich zo súboru zmlúv, a nie podľa jednotlivých obchodov. |
| 24. | Kód portfólia kolaterálu | Ak sa kolaterál ohlasuje na portfóliovom základe, portfólio by sa malo identifikovať pomocou jedinečného kódu, ktorý určila ohlasujúca protistrana. |
| 25. | Hodnota kolaterálu | Hodnota kolaterálu, ktorý ohlasujúca protistrana poskytla druhej protistrane. Ak sa kolaterál poskytne na portfóliovom základe, táto kolónka by mala zahŕňať hodnotu všetkých kolaterálov poskytnutých pre portfólio. |
| 26. | Mena, v akej sa udala hodnota kolaterálu | Uveďte hodnotu kolaterálu v kolónke 25. |

Kolónka

Informácie, ktoré sa majú hlásiť

Zmluvné strany

1.

Časová pečiatka ohlásenia

Dátum a čas ohlásenia archívu obchodných údajov.

2.

ID protistrany

Jedinečný kód identifikujúci ohlasujúcu protistranu.

V prípade jednotlivca sa použije kód klienta.

3.

ID druhej protistrany

Jedinečný kód identifikujúci druhú protistranu zmluvy. Táto kolónka sa vypĺňa z pohľadu ohlasujúcej protistrany. V prípade jednotlivca sa použije kód klienta.

4.

Názov protistrany

Obchodný názov ohlasujúcej protistrany.

Táto kolónka sa môže ponechať prázdna v prípade, že ID protistrany tieto informácie už obsahuje.

5.

Sídlo protistrany

Informácie o registrovanom sídle vrátane úplnej adresy, mesta a krajiny ohlasujúcej protistrany.

Táto kolónka sa môže ponechať prázdna v prípade, že ID protistrany tieto informácie už obsahuje.

6.

Podnikový sektor protistrany

Povaha obchodných činností ohlasujúcej protistrany (banka, poisťovňa atď.).

Táto kolónka sa môže ponechať prázdna v prípade, že ID protistrany tieto informácie už obsahuje.

7.

Finančná alebo nefinančná povaha protistrany

Uveďte, či je ohlasujúca protistrana finančná, alebo nefinančná protistrana v súlade s článkom 2 bodmi 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

8.

ID makléra

V prípade, že maklér koná ako sprostredkovateľ pre ohlasujúcu protistranu bez toho, aby sa stal protistranou, ohlasujúca protistrana identifikuje tohto makléra pomocou jedinečného kódu. V prípade jednotlivca sa použije kód klienta.

9.

ID ohlasujúceho subjektu

V prípade, ak ohlasujúca protistrana delegovala predkladanie ohlásenia na tretiu stranu alebo na druhú protistranu, tento subjekt sa musí identifikovať v tejto kolónke pomocou jedinečného kódu. V opačnom prípade sa táto kolónka ponechá prázdna.

V prípade jednotlivca sa použije kód klienta, ako mu ho pridelil právny subjekt, ktorý jednotlivá protistrana používa na uskutočnenie obchodu.

10.

ID zúčtovacieho člena

V prípade, ak ohlasujúca protistrana nie je zúčtovacím členom, jej zúčtovací člen sa identifikuje v tejto kolónke pomocou jedinečného kódu. V prípade jednotlivca sa použije kód klienta, ako mu ho pridelila centrálna protistrana.

11.

ID príjemcu

Strana, na ktorú sa vzťahujú práva a povinnosti vyplývajúce zo zmluvy. Ak sa transakcia vykoná prostredníctvom štruktúry, ako napríklad trust alebo fond, ktorá zastupuje viacerých príjemcov, príjemca sa identifikuje ako uvedená štruktúra. Ak príjemca podľa zmluvy nie je protistranou tejto zmluvy, ohlasujúca protistrana musí identifikovať tohto príjemcu pomocou jedinečného kódu alebo v prípade jednotlivcov pomocou kódu klienta, ako im ich pridelil právny subjekt, ktorý používa jednotlivec.

12.

Postavenie pri obchodovaní

Uvádza, či ohlasujúca protistrana uzavrela zmluvu ako konajúca na vlastný účet (vo svojom mene alebo v mene klienta) alebo ako agent na účet klienta alebo v mene klienta.

13.

Strana protistrany

Uvádza, či pri zmluve ide o nákup, alebo predaj. V prípade zmluvy o úrokových derivátoch bude nákupná strana predstavovať platcu kroku 1 a predávajúca strana bude platcom kroku 2.

14.

Zmluva s protistranou, ktorá nepatrí do EHP

Uvádza, čí má druhá protistrana sídlo mimo EHP.

15.

Priame prepojenie na obchodnú činnosť alebo podnikové financovanie

Informácie o tom, či je zmluva objektívne merateľná ako priamo prepojená na obchodnú činnosť alebo podnikové financovanie ohlasujúcej protistrany, ako sa uvádza v článku 10 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Táto kolónka sa ponechá prázdna v prípade, ak je ohlasujúca protistrana finančnou protistranou, ako sa uvádza v článku 2 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

16.

Zúčtovacia prahová hodnota

Informácie o tom, či je ohlasujúca protistrana nad zúčtovacou prahovou hodnotou, ako sa uvádza v článku 10 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Táto kolónka sa ponechá prázdna v prípade, ak je ohlasujúca protistrana finančnou protistranou, ako sa uvádza v článku 2 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

17.

Hodnota zmluvy na základe ocenenia trhovými cenami

Ocenenie zmluvy trhovými cenami alebo ocenenie na základe modelu, ak sa uplatňuje podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

18.

Mena, v akej sa udala hodnota zmluvy na základe ocenenia trhovými cenami

Mena, v akej sa udalo ocenenie zmluvy trhovými cenami alebo ocenenie na základe modelu, ak sa uplatňuje podľa článku 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

19.

Dátum ocenenia

Dátum posledného ocenenia trhovými cenami alebo ocenenia na základe modelu.

20.

Čas ocenenia

Čas posledného ocenenia trhovými cenami alebo ocenenia na základe modelu.

21.

Typ ocenenia

Uveďte, či sa ocenenie uskutočnilo na základe trhových cien, alebo na základe modelu.

22.

Zabezpečenie kolaterálom

Uveďte, či sa uskutočnilo zabezpečenie kolaterálom.

23.

Portfólio kolaterálu

Uveďte, či sa zabezpečenie kolaterálom uskutočnilo na portfóliovom základe. Portfólio je kolaterál vypočítaný na základe čistých pozícií vyplývajúcich zo súboru zmlúv, a nie podľa jednotlivých obchodov.

24.

Kód portfólia kolaterálu

Ak sa kolaterál ohlasuje na portfóliovom základe, portfólio by sa malo identifikovať pomocou jedinečného kódu, ktorý určila ohlasujúca protistrana.

25.

Hodnota kolaterálu

Hodnota kolaterálu, ktorý ohlasujúca protistrana poskytla druhej protistrane. Ak sa kolaterál poskytne na portfóliovom základe, táto kolónka by mala zahŕňať hodnotu všetkých kolaterálov poskytnutých pre portfólio.

26.

Mena, v akej sa udala hodnota kolaterálu

Uveďte hodnotu kolaterálu v kolónke 25.

Tabuľka 2

Všeobecné údaje

| | Kolónka | Informácie, ktoré sa majú hlásiť | Uplatňované typy zmluvy o derivátoch |
| --- | --- | --- | --- |
| | Oddiel 2a – | Typ zmluvy |

Kolónka

Informácie, ktoré sa majú hlásiť

Uplatňované typy zmluvy o derivátoch

Oddiel 2a –

Všetky zmluvy

1.

Použitá taxonómia

Zmluva sa identifikuje použitím identifikátora produktu.

2.

ID 1 produktu

Zmluva sa identifikuje použitím identifikátora produktu.

3.

ID 2 produktu

Zmluva sa identifikuje použitím identifikátora produktu.

4.

Podkladové aktívum

Podkladové aktívum sa identifikuje použitím jedinečného identifikátora pre toto podkladové aktívum. V prípade košov alebo indexov sa použije uvedenie tohto koša alebo indexu, ak neexistuje jedinečný identifikátor.

5.

Nominálna mena 1

Mena nominálnej sumy. V prípade zmluvy o úrokových derivátoch to bude nominálna mena časti 1.

6.

Nominálna mena 2

Mena nominálnej sumy. V prípade zmluvy o úrokových derivátoch to bude nominálna mena časti 2.

7.

Mena dodania

Mena, ktorá sa má dodať.

| Oddiel 2b – | Podrobnosti o transakcii |
| --- | --- |

Oddiel 2b –

Všetky zmluvy

8.

ID obchodu

Jedinečné ID obchodu schválené na európskej úrovni, ktoré poskytuje ohlasujúca protistrana. Ak jedinečné ID obchodu nie je zavedené, mal by sa vygenerovať jedinečný kód a mal by sa odsúhlasiť s druhou protistranou.

9.

Referenčné číslo transakcie

Jedinečné identifikačné číslo transakcie poskytnuté ohlasujúcim subjektom alebo treťou stranou ohlasujúcou v jeho mene.

10.

Miesto vykonávania

Miesto vykonávania sa identifikuje pomocou jedinečného kódu pre toto miesto. V prípade, ak sa zmluva uzavrela mimo burzy, musí sa určiť, či je príslušný nástroj prijatý na obchodovanie, ale obchoduje sa s ním mimo burzy, alebo či nie je prijatý na obchodovanie a obchoduje sa s ním mimo burzy.

11.

Kompresia

Uveďte, či zmluva vyplýva z kompresie.

12.

Cena/sadzba

Cena podľa derivátu nezahŕňajúca, kde je to použiteľné, provízie a vzniknutý úrok.

13.

Označenie ceny

Spôsob, akým sa cena vyjadruje.

14.

Nominálna suma

Pôvodná hodnota zmluvy

15.

Cenový multiplikátor

Počet podielov finančného nástroja, ktoré sú obsiahnuté v obchodovanom balíku, napríklad počet derivátov, ktoré predstavuje jedna zmluva.

16.

Množstvo

Počet zmlúv zahrnutých do ohlásenia, ak sa ohlasuje viac ako jedna zmluva o derivátoch.

17.

Platba vopred

Suma každej platby vopred, ktorú protistrana uskutočnila alebo prijala.

18.

Typ dodania

Uvádza, či bola zmluva vyrovnaná fyzicky, alebo v hotovosti.

19.

Časová pečiatka vykonania

Podľa definície v článku 1 ods. 2.

20.

Dátum účinnosti

Dátum, kedy zmluvné povinnosti nadobúdajú účinnosť.

21.

Dátum splatnosti

Pôvodný dátum uplynutia platnosti ohlásenej zmluvy. Predčasné ukončenie sa v tejto kolónke nehlási.

22.

Dátum ukončenia

Dátum ukončenia ohlásenej zmluvy. Ak sa neodlišuje od dátumu splatnosti, táto kolónka sa ponecháva prázdna.

23.

Dátum vyrovnania

Dátum vyrovnania podkladového aktíva. V prípade viacerých dátumov vyrovnania sa môžu použiť ďalšie kolónky (napr. 23A, 23B, 23C...).

24.

Typ rámcovej dohody

Odkaz na názov príslušnej rámcovej dohody, ak sa používa pre ohlásenú zmluvu (napr. ISDA Master Agreement, Master Power Purchase and Sale Agreement, International ForEx Master Agreement, European Master Agreement alebo akákoľvek miestna rámcová dohoda).

25.

Verzia rámcovej dohody

Odkaz na rok verzie rámcovej dohody použitej pre ohlásený obchod, ak sa uplatňuje (napr. 1992, 2002...).

| Oddiel 2c – | Zmierňovanie rizika/Ohlasovanie |
| --- | --- |

Oddiel 2c –

Všetky zmluvy

26.

Časová pečiatka potvrdenia

Dátum a čas potvrdenia podľa delegovaného nariadenia Komisie (ES) č. 149/2013 (1) s uvedením časového pásma, v ktorom sa potvrdenie uskutočnilo.

27.

Spôsob potvrdenia

Uveďte, či bola zmluva potvrdená elektronicky, či bola potvrdená neelektronicky, alebo je nepotvrdená.

| Oddiel 2d – | Zúčtovanie |
| --- | --- |

Oddiel 2d –

Všetky zmluvy

28.

Zúčtovacia povinnosť

Udáva, či sa na ohlásenú zmluvu vzťahuje zúčtovacia povinnosť podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

29.

Zúčtované

Udáva, či sa zúčtovanie uskutočnilo.

30.

Časová pečiatka zúčtovania

Čas a dátum, kedy sa zúčtovanie uskutočnilo.

31.

Centrálna protistrana

V prípade zmluvy, ktorá sa zúčtovala, jedinečný kód centrálnej protistrany, ktorá zmluvu zúčtovala.

32.

V rámci skupiny

Udáva, či sa zmluva uzatvorila ako transakcia v rámci skupiny podľa vymedzenia v článku 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| Oddiel 2e – | Úrokové sadzby |
| --- | --- |

Oddiel 2e –

Ak sa ohlási UPI a obsahuje všetky nižšie uvedené informácie, nemusia sa ohlasovať.

Úrokové deriváty

33.

Fixná sadzba časti 1

Uveďte použitú fixnú sadzbu časti 1, ak sa uplatňuje.

34.

Fixná sadzba časti 2

Uveďte použitú fixnú sadzbu časti 2, ak sa uplatňuje.

35.

Počet dní fixnej sadzby

Skutočný počet dní v príslušnom výpočtovom období fixnej sadzby, ak sa uplatňuje.

36.

Frekvencia platby fixnej sadzby

Frekvencia platieb fixnej sadzby, ak sa uplatňuje.

37.

Frekvencia platby floatovej sadzby

Frekvencia platieb floatovej sadzby, ak sa uplatňuje.

38.

Frekvencia znovunastavenia floatovej sadzby

Frekvencia znovunastavení floatovej sadzby, ak sa uplatňuje.

39.

Floatová sadzba časti 1

Uvádzajú sa použité úrokové sadzby, ktoré sa znovunastavujú v predurčených intervaloch odkazom na trhovú referenčnú sadzbu, ak sa uplatňuje.

40.

Floatová sadzba časti 2

Uvádzajú sa použité úrokové sadzby, ktoré sa znovunastavujú v predurčených intervaloch odkazom na trhovú referenčnú sadzbu, ak sa uplatňuje.

| Oddiel 2f – | Devízy |
| --- | --- |

Oddiel 2f –

Ak sa ohlási UPI a obsahuje všetky nižšie uvedené informácie, nemusia sa ohlasovať.

Menové deriváty

41.

Mena 2

Cross currency, ak sa odlišuje od meny dodania.

42.

Výmenný kurz 1

Zmluvne stanovený výmenný kurz medzi menami.

43.

Forwardový výmenný kurz

Forwardový výmenný kurz v deň ocenenia.

44.

Základ prepočtu

Základ výmenného kurzu.

| Oddiel 2g – | Komodity |
| --- | --- |

Oddiel 2g –

Ak sa ohlási UPI a obsahuje všetky nižšie uvedené informácie, nemusia sa ohlasovať, ak sa nemajú ohlasovať podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011
   (2).

Komoditné deriváty

Všeobecné

45.

Podkladová komodita

Uveďte typ komodity, ktorá je podkladovým aktívom zmluvy.

46.

Podrobnosti o komodite

Podrobnosti o príslušnej komodite nad rámec informácií uvedených v kolónke 45.

Energia

Informácie, ktoré sa majú ohlasovať podľa nariadenia (EÚ) č. 1227/2011, ak sa uplatňuje.

47.

Miesto alebo zóna dodania

Miesto (miesta) dodania trhovej oblasti (trhových oblastí).

48.

Bod prepojenia

Určenie hranice (hraníc) alebo hraničného miesta (hraničných miest) zmluvy o preprave.

49.

Typ odberu

Opakujúci sa oddiel kolónok 50 – 54 na identifikáciu profilu dodania produktu, ktorý zodpovedá obdobiam dodania počas dňa.

50.

Dátum a čas začiatku dodania

Dátum a čas začiatku dodania.

51.

Dátum a čas ukončenia dodania

Dátum a čas ukončenia dodania.

52.

Zmluvná kapacita

Množstvo za časový interval dodania.

53.

Množstvová jednotka

Denné alebo hodinové množstvo v MWh alebo kWh/d, ktoré zodpovedá podkladovej komodite.

54.

Cena za množstvo za časový interval

Ak sa uplatňuje, cena za množstvo za časový interval.

| Oddiel 2h – | Opcie |
| --- | --- |

Oddiel 2h –

Ak sa ohlási UPI a obsahuje všetky nižšie uvedené informácie, nemusia sa ohlasovať.

Zmluvy, ktoré obsahujú opciu

55.

Typ opcie

Uvádza, či v prípade zmluvy ide o predajnú, alebo kúpnu opciu.

56.

Forma opcie (uplatnenie)

Uveďte, či sa opcia môže uplatniť len k pevnému dátumu (európska a ázijská forma), k rôznym vopred stanoveným dátumom (bermudská opcia), alebo kedykoľvek počas trvania zmluvy (americká forma).

57.

Realizačná cena (horná/spodná sadzba)

Realizačná cena opcie.

| Oddiel 2i – | Zmeny ohlásenia |
| --- | --- |

Oddiel 2i –

Všetky zmluvy

58.

Typ akcie

Informácie o tom, či ohlásenie obsahuje:

| — | zmluvu o derivátoch, alebo udalosť po obchodovaní, ktorá sa hlási po prvýkrát, pričom sa označí ako „new“; |
| --- | --- |

—

zmluvu o derivátoch, alebo udalosť po obchodovaní, ktorá sa hlási po prvýkrát, pričom sa označí ako „new“;

| — | zmenu údajov predtým ohlásenej zmluvy o derivátoch, pričom sa označí ako „modify“; |
| --- | --- |

—

zmenu údajov predtým ohlásenej zmluvy o derivátoch, pričom sa označí ako „modify“;

| — | zrušenie nesprávne predloženého ohlásenia, pričom sa označí ako „error“; |
| --- | --- |

—

zrušenie nesprávne predloženého ohlásenia, pričom sa označí ako „error“;

| — | zrušenie platnej zmluvy, pričom sa označí ako „cancel“; |
| --- | --- |

—

zrušenie platnej zmluvy, pričom sa označí ako „cancel“;

| — | kompresiu ohlásenej zmluvy, pričom sa označí ako „compression“; |
| --- | --- |

—

kompresiu ohlásenej zmluvy, pričom sa označí ako „compression“;

| — | aktualizáciu ocenenia zmluvy, pričom sa označí ako „valuation update“; |
| --- | --- |

—

aktualizáciu ocenenia zmluvy, pričom sa označí ako „valuation update“;

| — | akúkoľvek inú zmenu a doplnenie ohlásenia, pričom sa označí ako „other“. |
| --- | --- |

—

akúkoľvek inú zmenu a doplnenie ohlásenia, pričom sa označí ako „other“.

59.

Podrobnosti o type akcie

Ak sa v kolónke 58 ohlási „other“, na tomto mieste by sa mala takáto zmena a doplnenie spresniť.

---

(1)  Pozri stranu 11 tohto úradného vestníka.

(2)  Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 1.

---

| 23.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/11

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 149/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa nepriamych zúčtovacích mechanizmov, zúčtovacej povinnosti, verejného archívu, prístupu k miestu obchodovania, nefinančných protistrán, postupov zmierňovania rizika pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré centrálna protistrana nezúčtovala

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 4 ods. 4, článok 5 ods. 1, článok 6 ods. 4, článok 8 ods. 5, článok 10 ods. 4 a článok 11 ods. 14,

keďže:

| (1) | Mal by sa stanoviť rámec zahŕňajúci pravidlá týkajúce sa zúčtovacej povinnosti, jej uplatňovania, prípadných výnimiek a postupov zmierňovania rizika, ktoré sa majú stanoviť v prípade, že nie je možné vykonať zúčtovanie prostredníctvom centrálnej protistrany. Na zabezpečenie konzistentnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom zjednodušiť komplexný prehľad a efektívny prístup pre zúčastnené strany, a najmä tie, na ktoré sa vzťahujú tieto povinnosti, je žiaduce zahrnúť väčšinu regulačných technických noriem vyžadovaných v hlave II nariadenia (EÚ) č. 648/2012 do jedného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

Mal by sa stanoviť rámec zahŕňajúci pravidlá týkajúce sa zúčtovacej povinnosti, jej uplatňovania, prípadných výnimiek a postupov zmierňovania rizika, ktoré sa majú stanoviť v prípade, že nie je možné vykonať zúčtovanie prostredníctvom centrálnej protistrany. Na zabezpečenie konzistentnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom zjednodušiť komplexný prehľad a efektívny prístup pre zúčastnené strany, a najmä tie, na ktoré sa vzťahujú tieto povinnosti, je žiaduce zahrnúť väčšinu regulačných technických noriem vyžadovaných v hlave II nariadenia (EÚ) č. 648/2012 do jedného nariadenia.

| (2) | So zreteľom na globálny charakter trhu s mimoburzovými derivátmi by sa v tomto nariadení mali zohľadňovať príslušné medzinárodne dohodnuté usmernenia a odporúčania o reformách trhu s mimoburzovými derivátmi a povinnom zúčtovaní, ako aj súvisiace pravidlá vypracované v rámci iných jurisdikcií. Konkrétne rámec pre určenie zúčtovacej povinnosti zohľadňuje požiadavky povinného zúčtovania zverejnené Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere. Takto sa v maximálnej možnej miere podporí zbližovanie s prístupom v iných jurisdikciách. |
| --- | --- |

(2)

So zreteľom na globálny charakter trhu s mimoburzovými derivátmi by sa v tomto nariadení mali zohľadňovať príslušné medzinárodne dohodnuté usmernenia a odporúčania o reformách trhu s mimoburzovými derivátmi a povinnom zúčtovaní, ako aj súvisiace pravidlá vypracované v rámci iných jurisdikcií. Konkrétne rámec pre určenie zúčtovacej povinnosti zohľadňuje požiadavky povinného zúčtovania zverejnené Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere. Takto sa v maximálnej možnej miere podporí zbližovanie s prístupom v iných jurisdikciách.

| (3) | S cieľom jasne identifikovať obmedzený počet koncepcií pochádzajúcich z nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj špecifikovať technické pojmy potrebné na vypracovanie tejto technickej normy, malo by sa vymedziť niekoľko pojmov. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom jasne identifikovať obmedzený počet koncepcií pochádzajúcich z nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj špecifikovať technické pojmy potrebné na vypracovanie tejto technickej normy, malo by sa vymedziť niekoľko pojmov.

| (4) | Nepriamy zúčtovací mechanizmus by nemal vystaviť centrálnu protistranu, zúčtovacieho člena, klienta ani nepriameho klienta ďalšiemu riziku protistrany a aktíva a pozície nepriameho klienta by mali využívať primeranú úroveň ochrany. Je preto dôležité, aby akýkoľvek druh nepriamych zúčtovacích mechanizmov spĺňal minimálne podmienky na zabezpečenie ich bezpečnosti. Strany zapojené do nepriamych zúčtovacích mechanizmov by na tento účel mali podliehať špecifickým povinnostiam. Tieto mechanizmy presahujú rámec zmluvného vzťahu medzi nepriamymi klientmi a klientom zúčtovacieho člena, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby. |
| --- | --- |

(4)

Nepriamy zúčtovací mechanizmus by nemal vystaviť centrálnu protistranu, zúčtovacieho člena, klienta ani nepriameho klienta ďalšiemu riziku protistrany a aktíva a pozície nepriameho klienta by mali využívať primeranú úroveň ochrany. Je preto dôležité, aby akýkoľvek druh nepriamych zúčtovacích mechanizmov spĺňal minimálne podmienky na zabezpečenie ich bezpečnosti. Strany zapojené do nepriamych zúčtovacích mechanizmov by na tento účel mali podliehať špecifickým povinnostiam. Tieto mechanizmy presahujú rámec zmluvného vzťahu medzi nepriamymi klientmi a klientom zúčtovacieho člena, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby.

| (5) | Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby centrálna protistrana bola stanoveným systémom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (3). To znamená, že zúčtovací členovia centrálnych protistrán by sa mali kvalifikovať ako účastníci v zmysle uvedenej smernice. Na zabezpečenie rovnocennej úrovne ochrany pre nepriamych klientov, ktorá sa poskytuje klientom podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, je preto potrebné zabezpečiť, aby klientmi poskytujúcimi nepriame zúčtovacie služby boli úverové inštitúcie, investičné spoločnosti alebo rovnocenné úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti tretej krajiny. |
| --- | --- |

(5)

Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa vyžaduje, aby centrálna protistrana bola stanoveným systémom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (3). To znamená, že zúčtovací členovia centrálnych protistrán by sa mali kvalifikovať ako účastníci v zmysle uvedenej smernice. Na zabezpečenie rovnocennej úrovne ochrany pre nepriamych klientov, ktorá sa poskytuje klientom podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, je preto potrebné zabezpečiť, aby klientmi poskytujúcimi nepriame zúčtovacie služby boli úverové inštitúcie, investičné spoločnosti alebo rovnocenné úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti tretej krajiny.

| (6) | Mali by sa zriadiť nepriame zúčtovacie mechanizmy, aby sa zabezpečilo, že nepriami klienti budú môcť v scenári zlyhania získať rovnocennú úroveň ochrany ako priami klienti. Po zlyhaní zúčtovacieho člena, ktorý uľahčuje nepriamy zúčtovací mechanizmus, by nepriami klienti mali byť zahrnutí do prevodu pozícií klienta na alternatívneho zúčtovacieho člena v rámci požiadaviek súvisiacich s prenosnosťou stanovených v článkoch 39 a 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V rámci nepriamych zúčtovacích mechanizmov by mali existovať aj primerané ochranné opatrenia proti zlyhaniu klienta a mali by podporovať prevod pozícií nepriameho klienta na alternatívneho poskytovateľa zúčtovacích služieb. |
| --- | --- |

(6)

Mali by sa zriadiť nepriame zúčtovacie mechanizmy, aby sa zabezpečilo, že nepriami klienti budú môcť v scenári zlyhania získať rovnocennú úroveň ochrany ako priami klienti. Po zlyhaní zúčtovacieho člena, ktorý uľahčuje nepriamy zúčtovací mechanizmus, by nepriami klienti mali byť zahrnutí do prevodu pozícií klienta na alternatívneho zúčtovacieho člena v rámci požiadaviek súvisiacich s prenosnosťou stanovených v článkoch 39 a 48 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V rámci nepriamych zúčtovacích mechanizmov by mali existovať aj primerané ochranné opatrenia proti zlyhaniu klienta a mali by podporovať prevod pozícií nepriameho klienta na alternatívneho poskytovateľa zúčtovacích služieb.

| (7) | Keďže nepriame zúčtovacie mechanizmy môžu spôsobiť špecifické riziká, mali by všetky strany nepriameho zúčtovacieho mechanizmu vrátane zúčtovacích členov a centrálnych protistrán bežne identifikovať, monitorovať a riadiť akékoľvek závažné riziká vyplývajúce z mechanizmu. V tejto súvislosti je osobitne dôležitá primeraná vzájomná výmena informácií medzi klientmi, ktorí poskytujú nepriame zúčtovacie služby, a zúčtovacími členmi, ktorí uvedené služby uľahčujú. Zúčtovací členovia by mali využívať informácie od klientov len na účely riadenia rizík a mali by predchádzať zneužívaniu obchodne citlivých informácií vrátane využitia účinných bariér medzi rôznymi divíziami finančnej inštitúcie, aby sa zamedzilo konfliktom záujmov. |
| --- | --- |

(7)

Keďže nepriame zúčtovacie mechanizmy môžu spôsobiť špecifické riziká, mali by všetky strany nepriameho zúčtovacieho mechanizmu vrátane zúčtovacích členov a centrálnych protistrán bežne identifikovať, monitorovať a riadiť akékoľvek závažné riziká vyplývajúce z mechanizmu. V tejto súvislosti je osobitne dôležitá primeraná vzájomná výmena informácií medzi klientmi, ktorí poskytujú nepriame zúčtovacie služby, a zúčtovacími členmi, ktorí uvedené služby uľahčujú. Zúčtovací členovia by mali využívať informácie od klientov len na účely riadenia rizík a mali by predchádzať zneužívaniu obchodne citlivých informácií vrátane využitia účinných bariér medzi rôznymi divíziami finančnej inštitúcie, aby sa zamedzilo konfliktom záujmov.

| (8) | Príslušný orgán, ktorý centrálnej protistrane povolí zúčtovať určitú triedu mimoburzových derivátov, je povinný informovať Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA). Toto oznámenie by malo obsahovať podrobné informácie, ktoré ESMA potrebuje na svoj proces hodnotenia, vrátane informácií o likvidite a objeme príslušnej triedy mimoburzových derivátov. Aj keď tieto informácie prúdia do orgánu ESMA od príslušného orgánu, o povolenie požiadala centrálna protistrana, ktorá by spočiatku mala poskytnúť požadované informácie príslušným orgánom, ktoré ich potom môžu doplniť. |
| --- | --- |

(8)

Príslušný orgán, ktorý centrálnej protistrane povolí zúčtovať určitú triedu mimoburzových derivátov, je povinný informovať Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA). Toto oznámenie by malo obsahovať podrobné informácie, ktoré ESMA potrebuje na svoj proces hodnotenia, vrátane informácií o likvidite a objeme príslušnej triedy mimoburzových derivátov. Aj keď tieto informácie prúdia do orgánu ESMA od príslušného orgánu, o povolenie požiadala centrálna protistrana, ktorá by spočiatku mala poskytnúť požadované informácie príslušným orgánom, ktoré ich potom môžu doplniť.

| (9) | Aj keď všetky informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia príslušného orgánu pre ESMA na účely zúčtovacej povinnosti, nemusia byť vždy dostupné, najmä v prípade nových produktov, mali by sa poskytnúť dostupné odhady vrátane zreteľného uvedenia použitých predpokladov. Oznámenie by malo obsahovať aj informácie týkajúce sa protistrán, ako je typ a počet protistrán, opatrenia potrebné na začatie zúčtovania s centrálnou protistranou, ich právnu a prevádzkovú kapacitu alebo ich rámec riadenia rizík, aby ESMA mohol posúdiť, či je aktívna protistrana schopná splniť si zúčtovaciu povinnosť bez narušenia trhu. |
| --- | --- |

(9)

Aj keď všetky informácie, ktoré sa majú zahrnúť do oznámenia príslušného orgánu pre ESMA na účely zúčtovacej povinnosti, nemusia byť vždy dostupné, najmä v prípade nových produktov, mali by sa poskytnúť dostupné odhady vrátane zreteľného uvedenia použitých predpokladov. Oznámenie by malo obsahovať aj informácie týkajúce sa protistrán, ako je typ a počet protistrán, opatrenia potrebné na začatie zúčtovania s centrálnou protistranou, ich právnu a prevádzkovú kapacitu alebo ich rámec riadenia rizík, aby ESMA mohol posúdiť, či je aktívna protistrana schopná splniť si zúčtovaciu povinnosť bez narušenia trhu.

| (10) | Oznámenie príslušného orgánu pre ESMA by malo obsahovať informácie o miere štandardizácie, likvidite a cenovej dostupnosti, aby ESMA posúdil, či by sa na určitú triedu mimoburzových derivátov mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Kritériá súvisiace so štandardizáciou zmluvných podmienok a prevádzkových postupov príslušnej triedy mimoburzových derivátov sú ukazovateľom štandardizácie ekonomických podmienok určitej triedy mimoburzových derivátov, pretože len v prípade štandardizácie týchto ekonomických podmienok možno štandardizovať zmluvné podmienky a prevádzkové postupy. ESMA posudzuje kritériá týkajúce sa likvidity a cenovej dostupnosti z odlišných hľadísk, než je to v prípade posudzovania príslušným orgánom pri udeľovaní povolenia centrálnej protistrane. Likvidita sa v tomto kontexte posudzuje zo širšej perspektívy a odlišuje sa od likvidity po tom, čo by sa uplatnila zúčtovacia povinnosť. Skutočnosť, že zmluva je dostatočne likvidná na to, aby ju jedna centrálna protistrana mohla zúčtovať, predovšetkým nevyhnutne neznamená, že by sa na ňu mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Posúdenie orgánom ESMA by nemalo znamenať opakovanie alebo zdvojenie preskúmania, ktoré už vykonal príslušný orgán. |
| --- | --- |

(10)

Oznámenie príslušného orgánu pre ESMA by malo obsahovať informácie o miere štandardizácie, likvidite a cenovej dostupnosti, aby ESMA posúdil, či by sa na určitú triedu mimoburzových derivátov mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Kritériá súvisiace so štandardizáciou zmluvných podmienok a prevádzkových postupov príslušnej triedy mimoburzových derivátov sú ukazovateľom štandardizácie ekonomických podmienok určitej triedy mimoburzových derivátov, pretože len v prípade štandardizácie týchto ekonomických podmienok možno štandardizovať zmluvné podmienky a prevádzkové postupy. ESMA posudzuje kritériá týkajúce sa likvidity a cenovej dostupnosti z odlišných hľadísk, než je to v prípade posudzovania príslušným orgánom pri udeľovaní povolenia centrálnej protistrane. Likvidita sa v tomto kontexte posudzuje zo širšej perspektívy a odlišuje sa od likvidity po tom, čo by sa uplatnila zúčtovacia povinnosť. Skutočnosť, že zmluva je dostatočne likvidná na to, aby ju jedna centrálna protistrana mohla zúčtovať, predovšetkým nevyhnutne neznamená, že by sa na ňu mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. Posúdenie orgánom ESMA by nemalo znamenať opakovanie alebo zdvojenie preskúmania, ktoré už vykonal príslušný orgán.

| (11) | Informácie, ktoré má poskytnúť príslušný orgán na účely zúčtovacej povinnosti, by ESMA mali umožniť posúdiť dostupnosť informácií o tvorbe cien. V tomto smere prístup centrálnej protistrany k informáciám o tvorbe cien v konkrétnom čase neznamená, že účastníci trhu by mohli mať prístup k informáciám o tvorbe cien v budúcnosti. Skutočnosť, že centrálna protistrana má prístup k cenovým informáciám potrebným na riadenie rizík súvisiacich so zúčtovaním zmlúv o derivátoch v rámci určitej triedy mimoburzových derivátov, v dôsledku toho automaticky neznamená, že by sa na túto triedu mimoburzových derivátov mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť. |
| --- | --- |

(11)

Informácie, ktoré má poskytnúť príslušný orgán na účely zúčtovacej povinnosti, by ESMA mali umožniť posúdiť dostupnosť informácií o tvorbe cien. V tomto smere prístup centrálnej protistrany k informáciám o tvorbe cien v konkrétnom čase neznamená, že účastníci trhu by mohli mať prístup k informáciám o tvorbe cien v budúcnosti. Skutočnosť, že centrálna protistrana má prístup k cenovým informáciám potrebným na riadenie rizík súvisiacich so zúčtovaním zmlúv o derivátoch v rámci určitej triedy mimoburzových derivátov, v dôsledku toho automaticky neznamená, že by sa na túto triedu mimoburzových derivátov mala vzťahovať zúčtovacia povinnosť.

| (12) | Miera podrobnosti údajov dostupných v archíve tried zmlúv o mimoburzových derivátoch podliehajúcich zúčtovacej povinnosti závisí od relevantnosti týchto údajov pre identifikáciu každej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Miera podrobnosti údajov v archíve sa preto v prípade rôznych tried zmlúv o mimoburzových derivátoch môže líšiť. |
| --- | --- |

(12)

Miera podrobnosti údajov dostupných v archíve tried zmlúv o mimoburzových derivátoch podliehajúcich zúčtovacej povinnosti závisí od relevantnosti týchto údajov pre identifikáciu každej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Miera podrobnosti údajov v archíve sa preto v prípade rôznych tried zmlúv o mimoburzových derivátoch môže líšiť.

| (13) | Umožnenie prístupu viacerých centrálnych protistrán k miestu obchodovania by mohlo rozšíriť prístup účastníkov k uvedenému miestu, čím by sa zvýšila celková likvidita. Za týchto okolností je však potrebné spresniť pojem fragmentácie likvidity na mieste obchodovania v prípade, že môže ohroziť bezproblémové a riadne fungovanie trhov pre triedu finančných nástrojov, pre ktoré bola táto žiadosť predložená. |
| --- | --- |

(13)

Umožnenie prístupu viacerých centrálnych protistrán k miestu obchodovania by mohlo rozšíriť prístup účastníkov k uvedenému miestu, čím by sa zvýšila celková likvidita. Za týchto okolností je však potrebné spresniť pojem fragmentácie likvidity na mieste obchodovania v prípade, že môže ohroziť bezproblémové a riadne fungovanie trhov pre triedu finančných nástrojov, pre ktoré bola táto žiadosť predložená.

| (14) | Posúdenie obchodného miesta, ku ktorému centrálna protistrana požiadala o prístup, zo strany príslušného orgánu, ako strany príslušného orgánu centrálnej protistrany, by malo byť založené na dostupných mechanizmoch určených na predchádzanie fragmentácii likvidity na mieste obchodovania. |
| --- | --- |

(14)

Posúdenie obchodného miesta, ku ktorému centrálna protistrana požiadala o prístup, zo strany príslušného orgánu, ako strany príslušného orgánu centrálnej protistrany, by malo byť založené na dostupných mechanizmoch určených na predchádzanie fragmentácii likvidity na mieste obchodovania.

| (15) | V záujme predchádzania fragmentácii likvidity by všetci účastníci na mieste obchodovania mali byť schopní zúčtovať všetky transakcie, ktoré medzi sebou vykonali. Nebolo by však primerané žiadať, aby sa všetci zúčtovací členovia existujúcej centrálnej protistrany zároveň stali aj zúčtovacími členmi akejkoľvek novej centrálnej protistrany, ktorá toto miesto obchodovania obsluhuje. Ak existujú subjekty, ktoré sú zúčtovacími členmi oboch centrálnych protistrán, môžu uľahčovať prevod a zúčtovanie transakcií vykonávaných účastníkmi trhu, ktoré samostatne poskytujú obe centrálne protistrany, s cieľom obmedziť riziko fragmentácie likvidity. Napriek tomu je dôležité, aby žiadosť o prístup k miestu obchodovania zo strany centrálnej protistrany neviedla k fragmentácii likvidity spôsobom, ktorý by zvýšil riziká, ktorým je existujúca centrálna protistrana vystavená. |
| --- | --- |

(15)

V záujme predchádzania fragmentácii likvidity by všetci účastníci na mieste obchodovania mali byť schopní zúčtovať všetky transakcie, ktoré medzi sebou vykonali. Nebolo by však primerané žiadať, aby sa všetci zúčtovací členovia existujúcej centrálnej protistrany zároveň stali aj zúčtovacími členmi akejkoľvek novej centrálnej protistrany, ktorá toto miesto obchodovania obsluhuje. Ak existujú subjekty, ktoré sú zúčtovacími členmi oboch centrálnych protistrán, môžu uľahčovať prevod a zúčtovanie transakcií vykonávaných účastníkmi trhu, ktoré samostatne poskytujú obe centrálne protistrany, s cieľom obmedziť riziko fragmentácie likvidity. Napriek tomu je dôležité, aby žiadosť o prístup k miestu obchodovania zo strany centrálnej protistrany neviedla k fragmentácii likvidity spôsobom, ktorý by zvýšil riziká, ktorým je existujúca centrálna protistrana vystavená.

| (16) | Podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by si žiadosť centrálnej protistrany o prístup k miestu obchodovania nemala vyžadovať interoperabilitu, a týmto nariadením by sa preto nemala stanoviť interoperabilita ako jediný spôsob riešenia fragmentácie likvidity. Týmto nariadením by sa však centrálnym protistranám nemalo brániť v dobrovoľnom uzatvorení takéhoto mechanizmu, ak sú splnené potrebné podmienky na jeho zavedenie. |
| --- | --- |

(16)

Podľa článku 8 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by si žiadosť centrálnej protistrany o prístup k miestu obchodovania nemala vyžadovať interoperabilitu, a týmto nariadením by sa preto nemala stanoviť interoperabilita ako jediný spôsob riešenia fragmentácie likvidity. Týmto nariadením by sa však centrálnym protistranám nemalo brániť v dobrovoľnom uzatvorení takéhoto mechanizmu, ak sú splnené potrebné podmienky na jeho zavedenie.

| (17) | S cieľom stanoviť, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako zmierňujúce riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, by mali nefinančné protistrany uplatniť jedno z kritérií stanovených v tomto nariadení vrátane účtovnej definície založenej na pravidlách medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS). Účtovnú definíciu môžu protistrany použiť aj v prípade, že pravidlá IFRS neuplatňujú. V prípade nefinančných protistrán, ktoré môžu používať miestne pravidlá účtovania, sa očakáva, že na väčšinu zmlúv, ktoré boli podľa týchto miestnych pravidiel účtovania klasifikované ako zaisťovacie, by sa vzťahovalo všeobecné vymedzenie zmlúv zameraných na zníženie rizík, ktoré priamo súvisia s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním stanoveným v tomto nariadení. |
| --- | --- |

(17)

S cieľom stanoviť, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch sú objektívne merateľné ako zmierňujúce riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, by mali nefinančné protistrany uplatniť jedno z kritérií stanovených v tomto nariadení vrátane účtovnej definície založenej na pravidlách medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS). Účtovnú definíciu môžu protistrany použiť aj v prípade, že pravidlá IFRS neuplatňujú. V prípade nefinančných protistrán, ktoré môžu používať miestne pravidlá účtovania, sa očakáva, že na väčšinu zmlúv, ktoré boli podľa týchto miestnych pravidiel účtovania klasifikované ako zaisťovacie, by sa vzťahovalo všeobecné vymedzenie zmlúv zameraných na zníženie rizík, ktoré priamo súvisia s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním stanoveným v tomto nariadení.

| (18) | Za určitých okolností nemusí byť možné zabezpečiť riziko pomocou priamo súvisiacej zmluvy o derivátoch, t. j. zmluvy s úplne rovnakými podkladovými aktívami a dátumom vyrovnania, ako je riziko, ktoré je predmetom krytia. V takomto prípade môže nefinančná protistrana na pokrytie svojej expozície použiť proxy hedging prostredníctvom úzko korelovaného nástroja, napríklad nástroja s odlišným, ale veľmi podobným podkladovým aktívom z hľadiska ekonomického správania. Okrem toho určité skupiny nefinančných protistrán, ktoré uzatvárajú zmluvy o mimoburzových derivátoch prostredníctvom jedného subjektu v snahe zabezpečiť svoje riziko voči celkovým rizikám skupiny, môžu použiť makrozabezpečenie alebo portfóliové zabezpečenie. Tieto zmluvy o mimoburzových derivátoch poskytujúce makrozabezpečenie, portfóliové zabezpečenie alebo proxy hedging môžu predstavovať zabezpečenie na účely tohto nariadenia a mali by sa posudzovať z hľadiska kritérií na stanovenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch objektívne znižujú riziká. |
| --- | --- |

(18)

Za určitých okolností nemusí byť možné zabezpečiť riziko pomocou priamo súvisiacej zmluvy o derivátoch, t. j. zmluvy s úplne rovnakými podkladovými aktívami a dátumom vyrovnania, ako je riziko, ktoré je predmetom krytia. V takomto prípade môže nefinančná protistrana na pokrytie svojej expozície použiť proxy hedging prostredníctvom úzko korelovaného nástroja, napríklad nástroja s odlišným, ale veľmi podobným podkladovým aktívom z hľadiska ekonomického správania. Okrem toho určité skupiny nefinančných protistrán, ktoré uzatvárajú zmluvy o mimoburzových derivátoch prostredníctvom jedného subjektu v snahe zabezpečiť svoje riziko voči celkovým rizikám skupiny, môžu použiť makrozabezpečenie alebo portfóliové zabezpečenie. Tieto zmluvy o mimoburzových derivátoch poskytujúce makrozabezpečenie, portfóliové zabezpečenie alebo proxy hedging môžu predstavovať zabezpečenie na účely tohto nariadenia a mali by sa posudzovať z hľadiska kritérií na stanovenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch objektívne znižujú riziká.

| (19) | Riziko sa môže priebežne vyvíjať a z hľadiska prispôsobenia sa vývoju rizika sa zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa pôvodne vykonali na znižovanie rizika súvisiaceho s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, možno budú musieť kompenzovať využívaním ďalších zmlúv o mimoburzových derivátoch. Zabezpečenie rizika tak možno dosiahnuť kombináciou zmlúv o mimoburzových derivátoch vrátane vzájomným započítaním zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré vylučujú tie zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré už nesúvisia s rizikom obchodnej činnosti alebo rizikom podnikového financovania. |
| --- | --- |

(19)

Riziko sa môže priebežne vyvíjať a z hľadiska prispôsobenia sa vývoju rizika sa zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sa pôvodne vykonali na znižovanie rizika súvisiaceho s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním, možno budú musieť kompenzovať využívaním ďalších zmlúv o mimoburzových derivátoch. Zabezpečenie rizika tak možno dosiahnuť kombináciou zmlúv o mimoburzových derivátoch vrátane vzájomným započítaním zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré vylučujú tie zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré už nesúvisia s rizikom obchodnej činnosti alebo rizikom podnikového financovania.

| (20) | Rozsah rizík priamo súvisiacich s obchodnou činnosťou a podnikovým financovaním je veľmi široký a líši sa v závislosti od rôznych hospodárskych odvetví. Riziká súvisiace s obchodnou činnosťou sa zvyčajne viažu k vstupom výrobnej funkcie spoločnosti, ako aj k výrobkom a službám, ktoré spoločnosť predáva alebo poskytuje. Podnikové financovanie zvyčajne súvisí s riadením krátkodobého a dlhodobého financovania subjektu vrátane jeho dlhu a so spôsobmi, akými investuje svoje finančné zdroje, ktoré vytvára alebo vlastní, vrátane riadenia hotovosti. Podnikové financovanie a obchodnú činnosť môžu ovplyvniť spoločné zdroje rizík, ako napríklad devízy, ceny komodít, inflácia alebo úverové riziko. Vzhľadom na to, že mimoburzové deriváty sú v rámci analýzy rizík priamo súvisiacich s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním uzatvorené na zabezpečenie voči konkrétnemu riziku, uvedené riziká by sa mali vymedziť konzistentným spôsobom vzťahujúcim sa na obe činnosti. Okrem toho oddelenie týchto dvoch koncepcií by mohlo mať neželané dôsledky vzhľadom na to, že v závislosti od odvetvia, v ktorom nefinančné protistrany pôsobia, by sa konkrétne riziko zabezpečilo v rámci podnikového financovania alebo obchodnej činnosti. |
| --- | --- |

(20)

Rozsah rizík priamo súvisiacich s obchodnou činnosťou a podnikovým financovaním je veľmi široký a líši sa v závislosti od rôznych hospodárskych odvetví. Riziká súvisiace s obchodnou činnosťou sa zvyčajne viažu k vstupom výrobnej funkcie spoločnosti, ako aj k výrobkom a službám, ktoré spoločnosť predáva alebo poskytuje. Podnikové financovanie zvyčajne súvisí s riadením krátkodobého a dlhodobého financovania subjektu vrátane jeho dlhu a so spôsobmi, akými investuje svoje finančné zdroje, ktoré vytvára alebo vlastní, vrátane riadenia hotovosti. Podnikové financovanie a obchodnú činnosť môžu ovplyvniť spoločné zdroje rizík, ako napríklad devízy, ceny komodít, inflácia alebo úverové riziko. Vzhľadom na to, že mimoburzové deriváty sú v rámci analýzy rizík priamo súvisiacich s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním uzatvorené na zabezpečenie voči konkrétnemu riziku, uvedené riziká by sa mali vymedziť konzistentným spôsobom vzťahujúcim sa na obe činnosti. Okrem toho oddelenie týchto dvoch koncepcií by mohlo mať neželané dôsledky vzhľadom na to, že v závislosti od odvetvia, v ktorom nefinančné protistrany pôsobia, by sa konkrétne riziko zabezpečilo v rámci podnikového financovania alebo obchodnej činnosti.

| (21) | Zúčtovacie prahové hodnoty by sa mali stanoviť so zreteľom na systémovú významnosť súvisiacich rizík, pričom je dôležité vziať do úvahy, že mimoburzové deriváty, ktoré znižujú riziká, sú vyňaté z výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt a že zúčtovacie prahové hodnoty umožňujú výnimku zo zásady zúčtovacej povinnosti v prípade tých zmlúv o mimoburzových derivátoch, pri ktorých sa možno domnievať, že neboli uzatvorené na účely zabezpečenia. Presnejšie, zúčtovacie prahové hodnoty by sa mali pravidelne preskúmať a mali by sa vymedziť podľa triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Triedy mimoburzových derivátov stanovené na účely zúčtovacích prahových hodnôt sa môžu odlišovať od tried mimoburzových derivátov na účely zúčtovacej povinnosti. Pri stanovovaní zúčtovacej prahovej hodnoty by bola náležite zohľadnená potreba vymedzenia jedného identifikátora, ktorý by odrážal systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a za jednotlivé triedy aktív mimoburzových derivátov. Zúčtovacie prahové hodnoty používané nefinančnými protistranami by sa mali uplatňovať jednoduchým spôsobom. |
| --- | --- |

(21)

Zúčtovacie prahové hodnoty by sa mali stanoviť so zreteľom na systémovú významnosť súvisiacich rizík, pričom je dôležité vziať do úvahy, že mimoburzové deriváty, ktoré znižujú riziká, sú vyňaté z výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt a že zúčtovacie prahové hodnoty umožňujú výnimku zo zásady zúčtovacej povinnosti v prípade tých zmlúv o mimoburzových derivátoch, pri ktorých sa možno domnievať, že neboli uzatvorené na účely zabezpečenia. Presnejšie, zúčtovacie prahové hodnoty by sa mali pravidelne preskúmať a mali by sa vymedziť podľa triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch. Triedy mimoburzových derivátov stanovené na účely zúčtovacích prahových hodnôt sa môžu odlišovať od tried mimoburzových derivátov na účely zúčtovacej povinnosti. Pri stanovovaní zúčtovacej prahovej hodnoty by bola náležite zohľadnená potreba vymedzenia jedného identifikátora, ktorý by odrážal systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a za jednotlivé triedy aktív mimoburzových derivátov. Zúčtovacie prahové hodnoty používané nefinančnými protistranami by sa mali uplatňovať jednoduchým spôsobom.

| (22) | Určenie zúčtovacej prahovej hodnoty by malo zohľadňovať systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a kategórií mimoburzových derivátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Malo by sa však vziať do úvahy, že tieto čisté pozície a expozície sú odlišné od čistej expozície medzi protistranami a v rámci triedy aktív. Okrem toho by v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 mali byť tieto čisté pozície sčítané s cieľom určiť údaje, ktoré sa majú zohľadniť pre stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt. Pri stanovení zúčtovacích prahových hodnôt by sa mal vziať do úvahy celkový hrubý súčet vzniknutý zo sčítania týchto čistých pozícií. Ako referenčná hodnota pre stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt by sa mala použiť hrubá nominálna hodnota vzniknutá z uvedeného sčítania. |
| --- | --- |

(22)

Určenie zúčtovacej prahovej hodnoty by malo zohľadňovať systémovú významnosť súčtu čistých pozícií a expozícií podľa protistrán a kategórií mimoburzových derivátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Malo by sa však vziať do úvahy, že tieto čisté pozície a expozície sú odlišné od čistej expozície medzi protistranami a v rámci triedy aktív. Okrem toho by v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 mali byť tieto čisté pozície sčítané s cieľom určiť údaje, ktoré sa majú zohľadniť pre stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt. Pri stanovení zúčtovacích prahových hodnôt by sa mal vziať do úvahy celkový hrubý súčet vzniknutý zo sčítania týchto čistých pozícií. Ako referenčná hodnota pre stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt by sa mala použiť hrubá nominálna hodnota vzniknutá z uvedeného sčítania.

| (23) | Okrem toho štruktúra činnosti mimoburzových derivátov nefinančných protistrán zvyčajne vedie k nízkej úrovni vzájomného započítavania, keďže zmluvy o mimoburzových derivátoch sa uzatvárajú v tom istom smere. V dôsledku toho by bol rozdiel medzi súčtom čistých pozícií a expozícií podľa protistrany a v jednotlivých triedach mimoburzových derivátov veľmi blízky hrubej hodnote zmlúv. Práve preto a s cieľom dosiahnuť cieľ zjednodušenia by sa hrubá hodnota zmlúv o mimoburzových derivátoch mala využívať ako platná náhrada opatrenia, ktoré je potrebné zohľadniť pri určovaní zúčtovacej prahovej hodnoty. |
| --- | --- |

(23)

Okrem toho štruktúra činnosti mimoburzových derivátov nefinančných protistrán zvyčajne vedie k nízkej úrovni vzájomného započítavania, keďže zmluvy o mimoburzových derivátoch sa uzatvárajú v tom istom smere. V dôsledku toho by bol rozdiel medzi súčtom čistých pozícií a expozícií podľa protistrany a v jednotlivých triedach mimoburzových derivátov veľmi blízky hrubej hodnote zmlúv. Práve preto a s cieľom dosiahnuť cieľ zjednodušenia by sa hrubá hodnota zmlúv o mimoburzových derivátoch mala využívať ako platná náhrada opatrenia, ktoré je potrebné zohľadniť pri určovaní zúčtovacej prahovej hodnoty.

| (24) | Vzhľadom na to, že nefinančné protistrany, ktoré nepresiahnu zúčtovaciu prahovú hodnotu, nie sú povinné oceňovať svoje zmluvy o mimoburzových derivátoch trhovými cenami, by nebolo primerané použiť toto opatrenie na stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt, keďže by to pre nefinančné protistrany predstavovalo veľkú záťaž, ktorá by nezodpovedala riešenému riziku. Využívanie nominálnej hodnoty zmlúv o mimoburzových derivátoch by na druhej strane umožnilo jednoduchý prístup, ktorý nie je vystavený externým udalostiam nefinančných protistrán. |
| --- | --- |

(24)

Vzhľadom na to, že nefinančné protistrany, ktoré nepresiahnu zúčtovaciu prahovú hodnotu, nie sú povinné oceňovať svoje zmluvy o mimoburzových derivátoch trhovými cenami, by nebolo primerané použiť toto opatrenie na stanovenie zúčtovacích prahových hodnôt, keďže by to pre nefinančné protistrany predstavovalo veľkú záťaž, ktorá by nezodpovedala riešenému riziku. Využívanie nominálnej hodnoty zmlúv o mimoburzových derivátoch by na druhej strane umožnilo jednoduchý prístup, ktorý nie je vystavený externým udalostiam nefinančných protistrán.

| (25) | Prekročenie jednej z hodnôt stanovených pre triedu mimoburzových derivátov by malo viesť k prekročeniu zúčtovacej prahovej hodnoty pre všetky triedy vzhľadom na to, že zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré znižujú riziká, sú vyňaté z výpočtu zúčtovacej prahovej hodnoty, dôsledky prekročenia zúčtovacej prahovej hodnoty nesúvisia len so zúčtovacou povinnosťou, ale týkajú sa aj postupov zmierňovania rizika, a prístup pre relevantné povinnosti podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vzťahujúce sa na nefinančné protistrany by mal byť jednoduchý vzhľadom na nesofistikovaný charakter väčšiny z nich. |
| --- | --- |

(25)

Prekročenie jednej z hodnôt stanovených pre triedu mimoburzových derivátov by malo viesť k prekročeniu zúčtovacej prahovej hodnoty pre všetky triedy vzhľadom na to, že zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré znižujú riziká, sú vyňaté z výpočtu zúčtovacej prahovej hodnoty, dôsledky prekročenia zúčtovacej prahovej hodnoty nesúvisia len so zúčtovacou povinnosťou, ale týkajú sa aj postupov zmierňovania rizika, a prístup pre relevantné povinnosti podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vzťahujúce sa na nefinančné protistrany by mal byť jednoduchý vzhľadom na nesofistikovaný charakter väčšiny z nich.

| (26) | V prípade nezúčtovaných zmlúv o mimoburzových derivátoch by sa mali uplatňovať postupy zmierňovania rizika, napríklad včasné potvrdenie. Potvrdenie zmlúv o mimoburzových derivátoch sa môže týkať jednej alebo viacerých rámcových dohôd, potvrdzujúcich rámcových dohôd alebo iných štandardných podmienok. Môže mať formu elektronicky uzavretej zmluvy alebo dokumentu podpísaného oboma protistranami. |
| --- | --- |

(26)

V prípade nezúčtovaných zmlúv o mimoburzových derivátoch by sa mali uplatňovať postupy zmierňovania rizika, napríklad včasné potvrdenie. Potvrdenie zmlúv o mimoburzových derivátoch sa môže týkať jednej alebo viacerých rámcových dohôd, potvrdzujúcich rámcových dohôd alebo iných štandardných podmienok. Môže mať formu elektronicky uzavretej zmluvy alebo dokumentu podpísaného oboma protistranami.

| (27) | Je nevyhnutné, aby protistrany potvrdili podmienky svojich transakcií čo najskôr vykonaním transakcie, najmä keď sa transakcia vykonáva alebo spracúva elektronicky, aby sa zabezpečilo spoločné porozumenie a právna istota týkajúca sa podmienok transakcie. Najmä protistrany uzatvárajúce neštandardné alebo komplexné zmluvy o mimoburzových derivátoch môžu potrebovať zaviesť nástroje s cieľom splniť požiadavku na včasné potvrdenie svojich zmlúv o mimoburzových derivátoch. Včasným potvrdením sa tiež predpokladá, že sa v tejto oblasti rozvinie relevantná trhová prax. |
| --- | --- |

(27)

Je nevyhnutné, aby protistrany potvrdili podmienky svojich transakcií čo najskôr vykonaním transakcie, najmä keď sa transakcia vykonáva alebo spracúva elektronicky, aby sa zabezpečilo spoločné porozumenie a právna istota týkajúca sa podmienok transakcie. Najmä protistrany uzatvárajúce neštandardné alebo komplexné zmluvy o mimoburzových derivátoch môžu potrebovať zaviesť nástroje s cieľom splniť požiadavku na včasné potvrdenie svojich zmlúv o mimoburzových derivátoch. Včasným potvrdením sa tiež predpokladá, že sa v tejto oblasti rozvinie relevantná trhová prax.

| (28) | Z hľadiska ďalšieho zmierňovania rizík umožňuje zosúladenie portfólia každej protistrane úplne preskúmať portfólio transakcií z pohľadu jej protistrany s cieľom okamžite identifikovať akékoľvek nedorozumenia týkajúce sa kľúčových podmienok transakcií. Tieto podmienky by mali obsahovať ocenenie každej transakcie a môžu obsahovať aj iné príslušné údaje, napríklad dátum účinnosti, plánovaný dátum splatnosti, akýkoľvek dátum platby alebo vyrovnania, nominálnu hodnotu zmluvy a menu transakcie, podkladový nástroj, pozíciu protistrán, dohovor o pracovných dňoch a všetky príslušné pevné alebo pohyblivé úrokové sadzby týkajúce sa zmluvy o mimoburzových derivátoch. |
| --- | --- |

(28)

Z hľadiska ďalšieho zmierňovania rizík umožňuje zosúladenie portfólia každej protistrane úplne preskúmať portfólio transakcií z pohľadu jej protistrany s cieľom okamžite identifikovať akékoľvek nedorozumenia týkajúce sa kľúčových podmienok transakcií. Tieto podmienky by mali obsahovať ocenenie každej transakcie a môžu obsahovať aj iné príslušné údaje, napríklad dátum účinnosti, plánovaný dátum splatnosti, akýkoľvek dátum platby alebo vyrovnania, nominálnu hodnotu zmluvy a menu transakcie, podkladový nástroj, pozíciu protistrán, dohovor o pracovných dňoch a všetky príslušné pevné alebo pohyblivé úrokové sadzby týkajúce sa zmluvy o mimoburzových derivátoch.

| (29) | Vzhľadom na rozdielne rizikové profily a v záujme toho, aby bolo zosúladenie portfólia primeraným postupom zmierňovania rizika, by frekvencia zosúladenia a veľkosť portfólia, ktoré je potrebné zvážiť, mali byť odlišné v závislosti od charakteru protistrán. Na finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré prekročili zúčtovaciu prahovú hodnotu, by sa mali vzťahovať náročnejšie požiadavky, pričom nižšia frekvencia zosúlaďovania by sa mala vzťahovať na nefinančné protistrany, ktoré by neprekročili zúčtovaciu prahovú hodnotu, bez ohľadu na kategóriu ich protistrany, ktorá by takisto využívala toto menej časté zosúladenie pre danú časť svojho portfólia. |
| --- | --- |

(29)

Vzhľadom na rozdielne rizikové profily a v záujme toho, aby bolo zosúladenie portfólia primeraným postupom zmierňovania rizika, by frekvencia zosúladenia a veľkosť portfólia, ktoré je potrebné zvážiť, mali byť odlišné v závislosti od charakteru protistrán. Na finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré prekročili zúčtovaciu prahovú hodnotu, by sa mali vzťahovať náročnejšie požiadavky, pričom nižšia frekvencia zosúlaďovania by sa mala vzťahovať na nefinančné protistrany, ktoré by neprekročili zúčtovaciu prahovú hodnotu, bez ohľadu na kategóriu ich protistrany, ktorá by takisto využívala toto menej časté zosúladenie pre danú časť svojho portfólia.

| (30) | Kompresia portfólia môže byť takisto účinným nástrojom na účely zmierňovanie rizika v závislosti od okolností, ako je veľkosť portfólia s protistranou, splatnosť, účel a stupeň štandardizácie zmlúv o mimoburzových derivátoch. Finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré majú portfólio zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou nad úrovňou stanovenou v tomto nariadení, by mali mať zavedené postupy na analýzu svojej možnosti využívania kompresie portfólia, ktorá by im umožnila znížiť ich kreditné riziko protistrany. |
| --- | --- |

(30)

Kompresia portfólia môže byť takisto účinným nástrojom na účely zmierňovanie rizika v závislosti od okolností, ako je veľkosť portfólia s protistranou, splatnosť, účel a stupeň štandardizácie zmlúv o mimoburzových derivátoch. Finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré majú portfólio zmlúv o mimoburzových derivátoch nezúčtovaných centrálnou protistranou nad úrovňou stanovenou v tomto nariadení, by mali mať zavedené postupy na analýzu svojej možnosti využívania kompresie portfólia, ktorá by im umožnila znížiť ich kreditné riziko protistrany.

| (31) | Cieľom riešenia sporov je zmierniť riziká vyplývajúce zo zmlúv, ktoré neboli centrálne zúčtované. Pri vykonávaní vzájomných transakcií s mimoburzovými derivátmi by protistrany mali mať dohodnutý rámec na riešenie akýchkoľvek súvisiacich sporov, ktoré sa môžu vyskytnúť. Rámec by mal obsahovať mechanizmy riešenia sporov, napríklad arbitráž treťou stranou alebo mechanizmus prieskumu trhu. Cieľom rámca je predísť eskalovaniu počtu nevyriešených sporov a vystaveniu protistrán ďalším rizikám. Spory by sa mali identifikovať, riešiť a náležite zverejniť. |
| --- | --- |

(31)

Cieľom riešenia sporov je zmierniť riziká vyplývajúce zo zmlúv, ktoré neboli centrálne zúčtované. Pri vykonávaní vzájomných transakcií s mimoburzovými derivátmi by protistrany mali mať dohodnutý rámec na riešenie akýchkoľvek súvisiacich sporov, ktoré sa môžu vyskytnúť. Rámec by mal obsahovať mechanizmy riešenia sporov, napríklad arbitráž treťou stranou alebo mechanizmus prieskumu trhu. Cieľom rámca je predísť eskalovaniu počtu nevyriešených sporov a vystaveniu protistrán ďalším rizikám. Spory by sa mali identifikovať, riešiť a náležite zverejniť.

| (32) | Na účely špecifikovania trhových podmienok, ktoré neumožňujú oceňovanie trhovými cenami, je potrebné špecifikovať neaktívne trhy. Trh môže byť neaktívny z niekoľkých dôvodov vrátane toho, keď sa pravidelne nevykonávajú nezávislé trhové transakcie, pričom pojem nezávislé by mal mať rovnaký význam ako na účely účtovníctva. |
| --- | --- |

(32)

Na účely špecifikovania trhových podmienok, ktoré neumožňujú oceňovanie trhovými cenami, je potrebné špecifikovať neaktívne trhy. Trh môže byť neaktívny z niekoľkých dôvodov vrátane toho, keď sa pravidelne nevykonávajú nezávislé trhové transakcie, pričom pojem nezávislé by mal mať rovnaký význam ako na účely účtovníctva.

| (33) | Toto nariadenie sa vzťahuje na finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré prekročia zúčtovaciu prahovú hodnotu, a zohľadňuje smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (4), v ktorej sa taktiež stanovujú požiadavky, ktoré sa musia splniť na oceňovanie na základe modelu. |
| --- | --- |

(33)

Toto nariadenie sa vzťahuje na finančné protistrany a nefinančné protistrany, ktoré prekročia zúčtovaciu prahovú hodnotu, a zohľadňuje smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (4), v ktorej sa taktiež stanovujú požiadavky, ktoré sa musia splniť na oceňovanie na základe modelu.

| (34) | Napriek tomu, že návrh modelu používaného na oceňovanie na základe modelu možno vypracovať interne alebo externe, v záujme zabezpečenia primeranej zodpovednosti je za schválenie tohto modelu zodpovedné predstavenstvo alebo delegovaný výbor tohto predstavenstva. |
| --- | --- |

(34)

Napriek tomu, že návrh modelu používaného na oceňovanie na základe modelu možno vypracovať interne alebo externe, v záujme zabezpečenia primeranej zodpovednosti je za schválenie tohto modelu zodpovedné predstavenstvo alebo delegovaný výbor tohto predstavenstva.

| (35) | Ak môžu protistrany na základe oznámenia príslušným orgánom uplatniť v rámci skupiny výnimku bez toho, aby počkali na koniec lehoty na predkladanie námietok týmito príslušnými orgánmi, je dôležité zabezpečiť, aby príslušné orgány včas získali primerané a dostatočné informácie s cieľom posúdiť, či by mali namietať voči použitiu tejto výnimky. |
| --- | --- |

(35)

Ak môžu protistrany na základe oznámenia príslušným orgánom uplatniť v rámci skupiny výnimku bez toho, aby počkali na koniec lehoty na predkladanie námietok týmito príslušnými orgánmi, je dôležité zabezpečiť, aby príslušné orgány včas získali primerané a dostatočné informácie s cieľom posúdiť, či by mali namietať voči použitiu tejto výnimky.

| (36) | Predpokladaná veľkosť, objem a frekvencia zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci skupiny sa môžu stanoviť na základe predchádzajúcich transakcií protistrán v rámci skupiny, ako aj predpokladaného modelu a činností očakávaných v budúcnosti. |
| --- | --- |

(36)

Predpokladaná veľkosť, objem a frekvencia zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci skupiny sa môžu stanoviť na základe predchádzajúcich transakcií protistrán v rámci skupiny, ako aj predpokladaného modelu a činností očakávaných v budúcnosti.

| (37) | Ak protistrany uplatnia výnimku v rámci skupiny, mali by túto informáciu uverejniť v záujme zabezpečenia transparentnosti voči účastníkom trhu a potenciálnym veriteľom. Pre potenciálnych veriteľov protistrán je to mimoriadne dôležité z hľadiska posudzovania rizík. Cieľom zverejnenia je zabrániť nesprávnemu pochopeniu toho, že zmluvy o mimoburzových derivátoch sa zúčtovávajú centrálne alebo podliehajú postupom zmierňovania rizika, keď to tak nie je. |
| --- | --- |

(37)

Ak protistrany uplatnia výnimku v rámci skupiny, mali by túto informáciu uverejniť v záujme zabezpečenia transparentnosti voči účastníkom trhu a potenciálnym veriteľom. Pre potenciálnych veriteľov protistrán je to mimoriadne dôležité z hľadiska posudzovania rizík. Cieľom zverejnenia je zabrániť nesprávnemu pochopeniu toho, že zmluvy o mimoburzových derivátoch sa zúčtovávajú centrálne alebo podliehajú postupom zmierňovania rizika, keď to tak nie je.

| (38) | Časový rámec dosiahnutia včasného potvrdenia si vyžaduje adaptačné úsilie vrátane zmien trhových postupov a zlepšenia systémov IT. Vzhľadom na to, že tempo adaptácie potrebnej na dosiahnutie súladu sa môže líšiť podľa kategórie protistrán a triedy aktív mimoburzových derivátov, stanovenie progresívnych dátumov uplatňovania, ktoré budú zodpovedať týmto rozdielom, by umožnilo zlepšiť časový rámec na potvrdenie pre tie protistrany a produkty, ktoré by mohli byť pripravené rýchlejšie. |
| --- | --- |

(38)

Časový rámec dosiahnutia včasného potvrdenia si vyžaduje adaptačné úsilie vrátane zmien trhových postupov a zlepšenia systémov IT. Vzhľadom na to, že tempo adaptácie potrebnej na dosiahnutie súladu sa môže líšiť podľa kategórie protistrán a triedy aktív mimoburzových derivátov, stanovenie progresívnych dátumov uplatňovania, ktoré budú zodpovedať týmto rozdielom, by umožnilo zlepšiť časový rámec na potvrdenie pre tie protistrany a produkty, ktoré by mohli byť pripravené rýchlejšie.

| (39) | Normy stanovené na zosúladenie portfólia, kompresiu portfólia alebo riešenie sporov by od protistrán vyžadovali, aby vytvorili postupy, politiky, procesy a zmenili a doplnili dokumentáciu, čo by vyžadovalo čas. Nadobudnutie účinnosti súvisiacich požiadaviek by sa malo odložiť s cieľom poskytnúť protistranám čas na prijatie nevyhnutných opatrení na účely dosiahnutia súladu s predpismi. |
| --- | --- |

(39)

Normy stanovené na zosúladenie portfólia, kompresiu portfólia alebo riešenie sporov by od protistrán vyžadovali, aby vytvorili postupy, politiky, procesy a zmenili a doplnili dokumentáciu, čo by vyžadovalo čas. Nadobudnutie účinnosti súvisiacich požiadaviek by sa malo odložiť s cieľom poskytnúť protistranám čas na prijatie nevyhnutných opatrení na účely dosiahnutia súladu s predpismi.

| (40) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy predložil Komisii. |
| --- | --- |

(40)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy predložil Komisii.

| (41) | V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (5) vykonal ESMA otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, |
| --- | --- |

(41)

V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (5) vykonal ESMA otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „nepriamy klient“ je klient klienta zúčtovacieho člena; |
| --- | --- |

a)

„nepriamy klient“ je klient klienta zúčtovacieho člena;

| b) | „nepriamy zúčtovací mechanizmus“ je súbor zmluvných vzťahov medzi centrálnou protistranou, zúčtovacím členom, klientom zúčtovacieho člena a nepriamym klientom, ktorý klientovi zúčtovacieho člena umožňuje poskytovať zúčtovacie služby nepriamemu klientovi; |
| --- | --- |

b)

„nepriamy zúčtovací mechanizmus“ je súbor zmluvných vzťahov medzi centrálnou protistranou, zúčtovacím členom, klientom zúčtovacieho člena a nepriamym klientom, ktorý klientovi zúčtovacieho člena umožňuje poskytovať zúčtovacie služby nepriamemu klientovi;

| c) | „potvrdenie“ je dokumentácia o súhlase protistrán so všetkými podmienkami zmluvy o mimoburzových derivátoch. |
| --- | --- |

c)

„potvrdenie“ je dokumentácia o súhlase protistrán so všetkými podmienkami zmluvy o mimoburzových derivátoch.

KAPITOLA II

NEPRIAME ZÚČTOVACIE MECHANIZMY

[článok 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 2

Štruktúra nepriamych zúčtovacích mechanizmov

1.   Ak je zúčtovací člen pripravený uľahčiť nepriame zúčtovanie, každý klient takéhoto zúčtovacieho člena smie poskytovať nepriame zúčtovacie služby jednému alebo viacerým vlastným klientom za predpokladu, že klient zúčtovacieho člena je oprávnená úverová inštitúcia, investičná spoločnosť alebo rovnocenná úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť z tretej krajiny.

2.   Zmluvné podmienky nepriameho zúčtovacieho mechanizmu sa schvaľujú medzi klientom zúčtovacieho člena a nepriamym klientom po konzultácii so zúčtovacím členom o aspektoch, ktoré môžu mať vplyv na operácie zúčtovacieho člena. Zahŕňajú zmluvné požiadavky na klienta s cieľom dodržať všetky povinnosti nepriameho klienta voči zúčtovaciemu členovi. Tieto požiadavky sa vzťahujú len na transakcie, ktoré vznikajú ako súčasť nepriameho zúčtovacieho mechanizmu, ktorého rozsah sa zreteľne zaznamená v dohodnutých zmluvách.

Článok 3

Povinnosti centrálnych protistrán

1.   Nepriame zúčtovacie mechanizmy nepodliehajú obchodným praktikám centrálnej protistrany, ktoré pôsobia ako prekážka v ich zavádzaní za primeraných obchodných podmienok. Na žiadosť zúčtovacieho člena vedie centrálna protistrana oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú v účtoch vedených u centrálnej protistrany rozlišovať aktíva a pozície klienta od tých, ktoré sú vedené na účty nepriamych klientov klienta.

2.   Centrálna protistrana identifikuje, monitoruje a riadi všetky závažné riziká vyplývajúce z nepriamych zúčtovacích mechanizmov, ktoré by mohli mať vplyv na odolnosť centrálnej protistrany.

Článok 4

Povinnosti zúčtovacích členov

1.   Zúčtovací člen, ktorý ponúka uľahčovanie nepriamych zúčtovacích služieb, tak robí za primeraných obchodných podmienok. Bez toho, aby bola dotknutá dôvernosť zmluvných dohôd s jednotlivými klientmi, zúčtovací člen zverejní všeobecné podmienky, za akých je pripravený uľahčiť nepriame zúčtovacie služby. Tieto podmienky môžu zahŕňať minimálne prevádzkové požiadavky na klientov, ktorí poskytujú nepriame zúčtovacie služby.

2.   Pri uľahčovaní nepriamych zúčtovacích mechanizmov uskutoční zúčtovací člen podľa pokynov klienta ktorékoľvek z týchto spôsobov oddelenia:

| a) | vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú rozlišovať v účtoch so zúčtovacím členom aktíva a pozície klienta od aktív a pozícií držaných na účty svojich nepriamych klientov; |
| --- | --- |

a)

vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú rozlišovať v účtoch so zúčtovacím členom aktíva a pozície klienta od aktív a pozícií držaných na účty svojich nepriamych klientov;

| b) | uchováva oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú rozlišovať v účtoch so zúčtovacím členom aktíva a pozície držané na účet nepriameho klienta od aktív a pozícií držaných na účet ostatných nepriamych klientov. |
| --- | --- |

b)

uchováva oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré každému klientovi umožňujú rozlišovať v účtoch so zúčtovacím členom aktíva a pozície držané na účet nepriameho klienta od aktív a pozícií držaných na účet ostatných nepriamych klientov.

3.   Požiadavka na rozlišovanie aktív a pozícií zúčtovacieho člena sa považuje za splnenú, ak sú splnené podmienky vymedzené v článku 39 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

4.   Zúčtovací člen zavedie spoľahlivé postupy zamerané na riadenie zlyhania klienta, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby. Tieto postupy zahŕňajú dôveryhodný mechanizmus na prevod pozícií a aktív na alternatívneho klienta alebo zúčtovacieho člena a sú predmetom dohody dotknutých nepriamych klientov. Klient alebo zúčtovací člen nie je povinný prijať tieto pozície, ak sa na to nezaviazal v skôr uzavretej zmluvnej dohode.

5.   Zúčtovací člen takisto zabezpečí, aby jeho postupy umožňovali rýchlu likvidáciu aktív a pozícií nepriamych klientov a aby zúčtovací člen uhradil všetky peňažné sumy splatné nepriamym klientom v dôsledku zlyhania klienta.

6.   Zúčtovací člen identifikuje, monitoruje a riadi všetky riziká vyplývajúce z uľahčenia nepriamych zúčtovacích mechanizmov vrátane využívania informácií od klientov podľa článku 4 ods. 3. Zúčtovací člen zavedie spoľahlivé vnútorné postupy na zabezpečenie toho, aby tieto informácie nebolo možné využívať na obchodné účely.

Článok 5

Povinnosti klientov

1.   Klient, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby, vedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré mu umožňujú rozlišovať medzi jeho vlastnými aktívami a pozíciami a aktívami a pozíciami držanými na účet jeho nepriamych klientov. Nepriamym klientom ponúka možnosť výberu medzi alternatívnymi možnosťami oddelenia účtov stanovenými v článku 4 ods. 2 a zabezpečí, aby boli nepriami klienti plne informovaní o rizikách súvisiacich s jednotlivými možnosťami oddelenia. Informácie, ktoré klient poskytuje nepriamym klientom, obsahujú údaje o ustanoveniach týkajúcich sa prevodu pozícií a účtov na alternatívneho klienta.

2.   Klient, ktorý poskytuje nepriame zúčtovacie služby, požiada zúčtovacieho člena o otvorenie oddeleného účtu u centrálnej protistrany. Tento účet slúži výhradne na držbu aktív a pozícií jeho nepriamych klientov.

3.   Klient poskytne zúčtovaciemu členovi dostatočné informácie na identifikáciu, monitorovanie a riadenie akýchkoľvek rizík vyplývajúcich z uľahčenia nepriamych zúčtovacích mechanizmov. V prípade zlyhania klienta sa všetky informácie v držbe klienta, ktoré sa týkajú jeho nepriamych klientov, okamžite sprístupnia zúčtovaciemu členovi.

KAPITOLA III

OZNÁMENIE ORGÁNU ESMA NA ÚČELY ZÚČTOVACEJ POVINNOSTI

[článok 5 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 6

Informácie, ktoré sa majú uviesť v oznámení

1.   Oznámenie na účely zúčtovacej povinnosti zahŕňa tieto informácie:

| a) | identifikáciu triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

a)

identifikáciu triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| b) | identifikáciu zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

b)

identifikáciu zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| c) | ostatné informácie, ktoré majú byť uvedené vo verejnom archíve v súlade s článkom 8; |
| --- | --- |

c)

ostatné informácie, ktoré majú byť uvedené vo verejnom archíve v súlade s článkom 8;

| d) | akékoľvek ďalšie charakteristiky potrebné na rozlíšenie zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch od zmlúv o mimoburzových derivátoch mimo uvedenej triedy; |
| --- | --- |

d)

akékoľvek ďalšie charakteristiky potrebné na rozlíšenie zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch od zmlúv o mimoburzových derivátoch mimo uvedenej triedy;

| e) | dôkaz o stupni štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových postupov pre príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

e)

dôkaz o stupni štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových postupov pre príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| f) | údaje o objeme triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

f)

údaje o objeme triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| g) | údaje o likvidite triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

g)

údaje o likvidite triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| h) | dôkaz o dostupnosti primeraných, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien pre účastníkov trhu v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

h)

dôkaz o dostupnosti primeraných, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien pre účastníkov trhu v rámci triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| i) | dôkaz o vplyve zúčtovacej povinnosti na dostupnosť informácií o tvorbe cien účastníkom trhu. |
| --- | --- |

i)

dôkaz o vplyve zúčtovacej povinnosti na dostupnosť informácií o tvorbe cien účastníkom trhu.

2.   Na účely posúdenia dátumu alebo dátumov, odkedy zúčtovacia povinnosť nadobúda účinnosť, vrátane prípadného postupného zavádzania a kategórií protistrán, na ktoré sa zúčtovacia povinnosť vzťahuje, obsahuje oznámenie na účely zúčtovacej povinnosti:

| a) | údaje relevantné na posúdenie očakávaného objemu triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť; |
| --- | --- |

a)

údaje relevantné na posúdenie očakávaného objemu triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť;

| b) | dôkaz o schopnosti centrálnej protistrany zvládnuť očakávaný objem triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť, a riadiť riziko vyplývajúce zo zúčtovania príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ako aj prostredníctvom zúčtovacích mechanizmov zahŕňajúcich klienta alebo nepriameho klienta; |
| --- | --- |

b)

dôkaz o schopnosti centrálnej protistrany zvládnuť očakávaný objem triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť, a riadiť riziko vyplývajúce zo zúčtovania príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch, ako aj prostredníctvom zúčtovacích mechanizmov zahŕňajúcich klienta alebo nepriameho klienta;

| c) | druh a počet protistrán, ktoré sú aktívne a od ktorých sa očakáva, že budú aktívne na trhu pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť; |
| --- | --- |

c)

druh a počet protistrán, ktoré sú aktívne a od ktorých sa očakáva, že budú aktívne na trhu pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť;

| d) | prehľad rôznych úloh, ktoré sa majú dokončiť s cieľom začať zúčtovanie s centrálnou protistranou, spolu s určením času potrebného na splnenie každej úlohy; |
| --- | --- |

d)

prehľad rôznych úloh, ktoré sa majú dokončiť s cieľom začať zúčtovanie s centrálnou protistranou, spolu s určením času potrebného na splnenie každej úlohy;

| e) | informácie o riadení rizík, právnej a prevádzkovej kapacite protistrán, ktoré sú aktívne na trhu pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť. |
| --- | --- |

e)

informácie o riadení rizík, právnej a prevádzkovej kapacite protistrán, ktoré sú aktívne na trhu pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, ak sa na ňu začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť.

3.   Údaje týkajúce sa objemu a likvidity musia pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch a pre každú zmluvu o derivátoch v rámci triedy obsahovať príslušné informácie o trhu vrátane historických údajov, súčasných údajov, ako aj o akejkoľvek zmene, ktorá sa očakáva, ak sa na triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch začne vzťahovať zúčtovacia povinnosť, vrátane:

| a) | počtu transakcií; |
| --- | --- |

a)

počtu transakcií;

| b) | celkového objemu; |
| --- | --- |

b)

celkového objemu;

| c) | celkových otvorených pozícií; |
| --- | --- |

c)

celkových otvorených pozícií;

| d) | hĺbky príkazov vrátane priemerného počtu príkazov a žiadostí o kotáciu; |
| --- | --- |

d)

hĺbky príkazov vrátane priemerného počtu príkazov a žiadostí o kotáciu;

| e) | tesnosti rozpätí; |
| --- | --- |

e)

tesnosti rozpätí;

| f) | opatrení v oblasti likvidity za stresových trhových podmienok; |
| --- | --- |

f)

opatrení v oblasti likvidity za stresových trhových podmienok;

| g) | opatrení v oblasti likvidity zameraných na vykonávanie postupov pri zlyhaní. |
| --- | --- |

g)

opatrení v oblasti likvidity zameraných na vykonávanie postupov pri zlyhaní.

4.   Informácie týkajúce sa stupňa štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových procesov pre príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch uvedené v odseku 1 písm. e) zahŕňajú pre triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch a pre každú zmluvu o derivátoch v rámci triedy údaje o dennej referenčnej cene, ako aj o počte dní v roku s referenčnou cenou, ktorú považuje za spoľahlivú, a to minimálne počas predchádzajúcich dvanástich mesiacov.

KAPITOLA IV

KRITÉRIÁ NA URČENIE TRIED ZMLÚV O MIMOBURZOVÝCH DERIVÁTOCH, KTORÉ PODLIEHAJÚ ZÚČTOVACEJ POVINNOSTI

[článok 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 7

Kritériá, ktoré má posudzovať ESMA

1.   V súvislosti so stupňom štandardizácie zmluvných podmienok a prevádzkových procesov príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) zohľadní:

| a) | či zmluvné podmienky príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch zahŕňajú spoločnú právnu dokumentáciu vrátane rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní, vymedzení pojmov, štandardných podmienok a potvrdení, ktorými sa stanovujú zmluvné špecifikácie, ktoré protistrany bežne používajú; |
| --- | --- |

a)

či zmluvné podmienky príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch zahŕňajú spoločnú právnu dokumentáciu vrátane rámcovej dohody o vzájomnom započítavaní, vymedzení pojmov, štandardných podmienok a potvrdení, ktorými sa stanovujú zmluvné špecifikácie, ktoré protistrany bežne používajú;

| b) | či sa na prevádzkové procesy uvedenej príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch vzťahuje automatizované spracovanie, ktoré prebieha po obchodovaní, a udalosti v rámci životného cyklu, ktoré sa riadia bežným spôsobom podľa časového harmonogramu, ktorý je medzi protistranami všeobecne dohodnutý. |
| --- | --- |

b)

či sa na prevádzkové procesy uvedenej príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch vzťahuje automatizované spracovanie, ktoré prebieha po obchodovaní, a udalosti v rámci životného cyklu, ktoré sa riadia bežným spôsobom podľa časového harmonogramu, ktorý je medzi protistranami všeobecne dohodnutý.

2.   V súvislosti s objemom a likviditou príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch ESMA zohľadní:

| a) | či by marže alebo finančné požiadavky centrálnej protistrany zodpovedali riziku, ktoré má zúčtovacia povinnosť zmierniť; |
| --- | --- |

a)

či by marže alebo finančné požiadavky centrálnej protistrany zodpovedali riziku, ktoré má zúčtovacia povinnosť zmierniť;

| b) | stabilitu veľkosti a hĺbky trhu v súvislosti s produktom v priebehu času; |
| --- | --- |

b)

stabilitu veľkosti a hĺbky trhu v súvislosti s produktom v priebehu času;

| c) | pravdepodobnosť, že by rozptyl trhu zostal v prípade zlyhania zúčtovacieho člena dostatočný; |
| --- | --- |

c)

pravdepodobnosť, že by rozptyl trhu zostal v prípade zlyhania zúčtovacieho člena dostatočný;

| d) | počet a hodnotu transakcií. |
| --- | --- |

d)

počet a hodnotu transakcií.

3.   V súvislosti s dostupnosťou primeraných, spoľahlivých a všeobecne akceptovaných informácií o tvorbe cien v príslušnej triede zmlúv o mimoburzových derivátoch ESMA zohľadní, či sú informácie potrebné na presné ocenenie zmlúv v rámci príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch jednoducho dostupné účastníkom trhu za primeraných obchodných podmienok a či by aj naďalej boli jednoducho dostupné, ak by sa na príslušnú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch začala vzťahovať zúčtovacia povinnosť.

KAPITOLA V

VEREJNÝ ARCHÍV

[článok 6 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 8

Informácie, ktoré má obsahovať archív orgánu ESMA

1.   Verejný archív orgánu ESMA obsahuje pre každú triedu zmlúv o mimoburzových derivátoch, na ktoré sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť:

| a) | triedu aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

a)

triedu aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| b) | typ zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy; |
| --- | --- |

b)

typ zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;

| c) | podkladové aktíva mimoburzových derivátoch v rámci triedy; |
| --- | --- |

c)

podkladové aktíva mimoburzových derivátoch v rámci triedy;

| d) | v prípade podkladových aktív, ktoré sú finančnými nástrojmi, informáciu o tom, či je podkladové aktívum jeden finančný nástroj alebo emitent, alebo index, alebo portfólio; |
| --- | --- |

d)

v prípade podkladových aktív, ktoré sú finančnými nástrojmi, informáciu o tom, či je podkladové aktívum jeden finančný nástroj alebo emitent, alebo index, alebo portfólio;

| e) | v prípade ostatných podkladových aktív informáciu o kategórii podkladového aktíva; |
| --- | --- |

e)

v prípade ostatných podkladových aktív informáciu o kategórii podkladového aktíva;

| f) | nominálne meny a meny vyrovnania zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy; |
| --- | --- |

f)

nominálne meny a meny vyrovnania zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;

| g) | rozsah splatnosti zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy; |
| --- | --- |

g)

rozsah splatnosti zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;

| h) | podmienky vyrovnania zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy; |
| --- | --- |

h)

podmienky vyrovnania zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;

| i) | rozsah frekvencie platieb zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy; |
| --- | --- |

i)

rozsah frekvencie platieb zmlúv o mimoburzových derivátoch v rámci triedy;

| j) | identifikátor produktu príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

j)

identifikátor produktu príslušnej triedy zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| k) | akékoľvek iné charakteristiky potrebné na rozlíšenie jednej zmluvy v príslušnej triede zmlúv o mimoburzových derivátoch od inej. |
| --- | --- |

k)

akékoľvek iné charakteristiky potrebné na rozlíšenie jednej zmluvy v príslušnej triede zmlúv o mimoburzových derivátoch od inej.

2.   Vo vzťahu k centrálnym protistranám, ktoré majú povolenie alebo sú uznané na účely zúčtovacej povinnosti, verejný archív orgánu ESMA pre každú centrálnu protistranu obsahuje:

| a) | identifikačný kód v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 1247/2012 (6); |
| --- | --- |

a)

identifikačný kód v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 1247/2012 (6);

| b) | celý názov; |
| --- | --- |

b)

celý názov;

| c) | krajinu sídla; |
| --- | --- |

c)

krajinu sídla;

| d) | príslušný orgán menovaný v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

d)

príslušný orgán menovaný v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3.   Vo vzťahu k dátumom, od ktorých nadobúda účinnosť zúčtovacia povinnosť, vrátane prípadného postupného zavádzania, verejný archív orgánu ESMA obsahuje:

| a) | identifikáciu kategórií protistrán, na ktoré sa vzťahuje každé obdobie postupného zavádzania; |
| --- | --- |

a)

identifikáciu kategórií protistrán, na ktoré sa vzťahuje každé obdobie postupného zavádzania;

| b) | akúkoľvek inú podmienku potrebnú podľa regulačných technických noriem prijatých podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na uplatnenie obdobia postupného zavádzania. |
| --- | --- |

b)

akúkoľvek inú podmienku potrebnú podľa regulačných technických noriem prijatých podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na uplatnenie obdobia postupného zavádzania.

4.   Verejný archív orgánu ESMA obsahuje odkaz na regulačné technické normy, ktoré boli prijaté podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, podľa ktorých bola stanovená každá zúčtovacia povinnosť.

5.   Vo vzťahu k centrálnej protistrane, ktorú príslušný orgán oznámil ESMA, verejný archív orgánu ESMA obsahuje aspoň:

| a) | identifikáciu centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

identifikáciu centrálnej protistrany;

| b) | triedu aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré sa oznamujú; |
| --- | --- |

b)

triedu aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré sa oznamujú;

| c) | typ zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

c)

typ zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| d) | dátum oznámenia; |
| --- | --- |

d)

dátum oznámenia;

| e) | identifikáciu oznamujúceho príslušného orgánu. |
| --- | --- |

e)

identifikáciu oznamujúceho príslušného orgánu.

KAPITOLA VI

FRAGMENTÁCIA LIKVIDITY

[článok 8 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 9

Špecifikácia pojmu fragmentácia likvidity

1.   K fragmentácii likvidity dochádza v situácii, v ktorej účastníci na mieste obchodovania nie sú schopní uskutočniť transakciu s jedným alebo viacerými inými účastníkmi na uvedenom mieste z dôvodu neexistencie zúčtovacích mechanizmov, ku ktorým majú prístup všetci účastníci.

2.   Prístup centrálnej protistrany k miestu obchodovania, ktoré už obsluhuje iná centrálna protistrana, nevedie k fragmentácii likvidity v rámci tohto miesta obchodovania, ak bez toho, aby sa na zúčtovacích členov zavedenej centrálnej protistrany musela uložiť požiadavka, aby sa stali zúčtovacími členmi žiadajúcej centrálnej protistrany, môžu všetci účastníci na mieste obchodovania vykonať, či už priamo, alebo nepriamo, zúčtovanie prostredníctvom jedného z týchto spôsobov:

| a) | prostredníctvom aspoň jednej spoločnej centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

prostredníctvom aspoň jednej spoločnej centrálnej protistrany;

| b) | prostredníctvom zúčtovacích mechanizmov zriadených centrálnymi protistranami. |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom zúčtovacích mechanizmov zriadených centrálnymi protistranami.

3.   Opatrenia týkajúce sa splnenia podmienok uvedených v odseku 2 písm. a) alebo b) sa stanovia predtým, ako žiadajúca centrálna protistrana začne poskytovať zúčtovacie služby príslušnému miestu obchodovania.

4.   Prístup k spoločnej centrálnej protistrane podľa odseku 2 písm. a) sa môže vytvoriť prostredníctvom dvoch alebo viacerých zúčtovacích členov alebo dvoch alebo viacerých klientov alebo prostredníctvom nepriamych zúčtovacích mechanizmov.

5.   Zúčtovacie mechanizmy uvedené v odseku 2 písm. b) môžu stanoviť prevod transakcií vykonávaných takýmito účastníkmi trhu na zúčtovacích členov iných centrálnych protistrán. Hoci by prístup centrálnej protistrany na obchodné miesto nemal vyžadovať interoperabilitu, dohoda o interoperabilite, na ktorej sa dohodli príslušné centrálne protistrany a ktorú schválili relevantné príslušné orgány, sa môže použiť na splnenie požiadavky na prístup k spoločným zúčtovacím mechanizmom.

KAPITOLA VII

NEFINANČNÉ PROTISTRANY

Článok 10

[článok 10 ods. 4 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Kritériá na stanovenie toho, ktoré zmluvy o mimoburzových derivátoch objektívne znižujú riziká

1.   Zmluva o mimoburzových derivátoch je objektívne merateľná ako zmierňujúca riziká priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním nefinančnej protistrany alebo danej skupiny, keď sama osebe alebo v kombinácii s inými zmluvami o derivátoch, priamo alebo prostredníctvom úzko korelovaných nástrojov, spĺňa jedno z týchto kritérií:

| a) | kryje riziká vyplývajúce z potenciálnej zmeny hodnoty aktív, služieb, vstupov, produktov, komodít alebo záväzkov, ktoré nefinančná protistrana alebo jej skupina vlastní, produkuje, vyrába, spracúva, poskytuje, nakupuje, uvádza na trh, prenajíma, predáva alebo znáša, alebo odôvodnene predpokladá, že ich bude vlastniť, produkovať, vyrábať, spracúvať, poskytovať, nakupovať, uvádzať na trh, prenajímať, predávať alebo znášať v rámci svojej bežnej obchodnej činnosti; |
| --- | --- |

a)

kryje riziká vyplývajúce z potenciálnej zmeny hodnoty aktív, služieb, vstupov, produktov, komodít alebo záväzkov, ktoré nefinančná protistrana alebo jej skupina vlastní, produkuje, vyrába, spracúva, poskytuje, nakupuje, uvádza na trh, prenajíma, predáva alebo znáša, alebo odôvodnene predpokladá, že ich bude vlastniť, produkovať, vyrábať, spracúvať, poskytovať, nakupovať, uvádzať na trh, prenajímať, predávať alebo znášať v rámci svojej bežnej obchodnej činnosti;

| b) | kryje riziká vyplývajúce z potenciálneho nepriameho vplyvu na hodnotu aktív, služieb, vstupov, produktov, komodít alebo záväzkov uvedených v písmene a), ktoré vyplývajú z fluktuácie úrokových sadzieb, mier inflácie, devízových kurzov alebo kreditného rizika; |
| --- | --- |

b)

kryje riziká vyplývajúce z potenciálneho nepriameho vplyvu na hodnotu aktív, služieb, vstupov, produktov, komodít alebo záväzkov uvedených v písmene a), ktoré vyplývajú z fluktuácie úrokových sadzieb, mier inflácie, devízových kurzov alebo kreditného rizika;

| c) | je klasifikovaná ako zaisťovacia zmluva podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS) prijatých v súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (7). |
| --- | --- |

c)

je klasifikovaná ako zaisťovacia zmluva podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva (IFRS) prijatých v súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (7).

Článok 11

[článok 10 ods. 4 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Zúčtovacie prahové hodnoty

Zúčtovacie prahové hodnoty na účely zúčtovacej povinnosti sú:

| a) | 1 miliarda EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových úverových derivátoch; |
| --- | --- |

a)

1 miliarda EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových úverových derivátoch;

| b) | 1 miliarda EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových akciových derivátoch; |
| --- | --- |

b)

1 miliarda EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových akciových derivátoch;

| c) | 3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových úrokových derivátoch; |
| --- | --- |

c)

3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových úrokových derivátoch;

| d) | 3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových devízových derivátoch; |
| --- | --- |

d)

3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových devízových derivátoch;

| e) | 3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových komoditných derivátoch a ostatných zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré nie sú stanovené v písmenách a) až d). |
| --- | --- |

e)

3 miliardy EUR hrubej nominálnej hodnoty v prípade zmlúv o mimoburzových komoditných derivátoch a ostatných zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré nie sú stanovené v písmenách a) až d).

KAPITOLA VIII

POSTUPY ZMIERŇOVANIA RIZIKA PRE ZMLUVY O MIMOBURZOVÝCH DERIVÁTOCH NEZÚČTOVÁVANÝCH CENTRÁLNOU PROTISTRANOU

Článok 12

[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Včasné potvrdenie

1.   Zmluva o mimoburzových derivátoch uzatvorená medzi finančnými protistranami alebo nefinančnými protistranami uvedenými v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktorá nebola zúčtovaná centrálnou protistranou, sa musí, ak je to možné prostredníctvom elektronických prostriedkov, potvrdiť čo najskôr a najneskôr:

| a) | v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených do 28. februára 2014 vrátane do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

a)

v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených do 28. februára 2014 vrátane do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;

| b) | v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 28. februári 2014 do konca pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

b)

v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 28. februári 2014 do konca pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;

| c) | v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených do 31. augusta 2013 vrátane do konca tretieho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

c)

v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených do 31. augusta 2013 vrátane do konca tretieho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;

| d) | v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch; |
| --- | --- |

d)

v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch;

| e) | v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch. |
| --- | --- |

e)

v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch.

2.   Zmluva o mimoburzových derivátoch uzatvorená s nefinančnou protistranou neuvedenou v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa musí potvrdiť čo najskôr, ak je to možné prostredníctvom elektronických prostriedkov, a najneskôr:

| a) | v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených do 31. augusta 2013 vrátane do konca piateho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

a)

v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených do 31. augusta 2013 vrátane do konca piateho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;

| b) | v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca tretieho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

b)

v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca tretieho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;

| c) | v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

c)

v prípade swapov na úverové zlyhanie a úrokových swapov uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o mimoburzových derivátoch;

| d) | v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených do 31. augusta 2013 do konca siedmeho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch; |
| --- | --- |

d)

v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených do 31. augusta 2013 do konca siedmeho pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch;

| e) | v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca štvrtého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch; |
| --- | --- |

e)

v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2013 do 31. augusta 2014 vrátane do konca štvrtého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch;

| f) | v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch. |
| --- | --- |

f)

v prípade akciových swapov, devízových swapov, komoditných swapov a všetkých ostatných derivátov neuvedených v písmene a) uzatvorených po 31. auguste 2014 do konca druhého pracovného dňa nasledujúceho po dátume vykonania zmluvy o derivátoch.

3.   Ak sa transakcie uvedené v odsekoch 1 alebo 2 uskutočnia po 16.00 hod. miestneho času alebo s protistranou so sídlom v inom časovom pásme, ktoré neumožňuje potvrdenie v stanovenej lehote, toto potvrdenie sa vykoná čo najskôr a najneskôr jeden pracovný deň nasledujúci po lehote stanovenej v odseku 1 alebo 2.

4.   Finančné protistrany musia disponovať potrebným postupom, aby mohli príslušnému orgánu menovanému v súlade s článkom 48 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES (8) každý mesiac ohlasovať počet nepotvrdených mimoburzových transakcií s derivátmi, na ktoré sa odkazuje v odseku 1 a 2, ktoré sú nezúčtované viac ako päť pracovných dní.

Článok 13

[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Zosúladenie portfólia

1.   Finančné a nefinančné protistrany zmluvy o mimoburzových derivátoch sa písomne alebo inými rovnocennými elektronickými prostriedkami dohodnú s každou svojou protistranou na dohodách, za ktorých sa zosúladia portfóliá. Táto dohoda sa musí dosiahnuť pred uzatvorením zmluvy o mimoburzových derivátoch.

2.   Zosúladenie portfólia vzájomne vykonávajú protistrany zmluvy o mimoburzových derivátoch, prípadne kvalifikovaná tretia strana, ktorú tým náležite poverila protistrana. Zosúladenie portfólia sa vzťahuje na kľúčové obchodné podmienky, ktoré identifikujú každú konkrétnu zmluvu o mimoburzových derivátoch, a zahŕňa aspoň ocenenie každej zmluvy v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3.   S cieľom identifikovať v ranej fáze akékoľvek nezrovnalosti v podstatnej podmienke zmluvy o mimoburzových derivátoch vrátane jej ocenenia sa zosúladenie portfólia vykonáva:

| a) | v prípade finančnej protistrany alebo nefinančnej protistrany uvedenej v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:






  i) | každý pracovný deň v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 500 alebo viac zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- | --- |

a)

v prípade finančnej protistrany alebo nefinančnej protistrany uvedenej v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

i)

každý pracovný deň v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 500 alebo viac zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| ii) | raz týždenne v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných od 51 do 499 zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek v priebehu týždňa; |
| --- | --- |

ii)

raz týždenne v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných od 51 do 499 zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek v priebehu týždňa;

| iii) | raz za štvrťrok v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 50 alebo menej zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek počas štvrťroka; |
| --- | --- |

iii)

raz za štvrťrok v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 50 alebo menej zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek počas štvrťroka;

| b) | v prípade nefinančnej protistrany neuvedenej v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:






  i) | raz za štvrťrok v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných viac ako 100 zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek počas štvrťroka; |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade nefinančnej protistrany neuvedenej v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

i)

raz za štvrťrok v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných viac ako 100 zmlúv o mimoburzových derivátoch, a to kedykoľvek počas štvrťroka;

| ii) | raz ročne v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 100 alebo menej zmlúv o mimoburzových derivátoch. |
| --- | --- |

ii)

raz ročne v prípade, že protistrany majú navzájom nezúčtovaných 100 alebo menej zmlúv o mimoburzových derivátoch.

Článok 14

[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Kompresia portfólia

Finančné protistrany a nefinančné protistrany s 500 alebo viac zmluvami o mimoburzových derivátoch nezúčtovanými s protistranou, ktoré nie sú centrálne zúčtované, musia mať zavedené postupy s cieľom pravidelne a aspoň dvakrát ročne analyzovať možnosť vykonať kompresiu portfólia s cieľom znížiť svoje kreditné riziko protistrany a zapojiť sa do vykonávania takejto kompresie portfólia.

Finančné protistrany a nefinančné protistrany zabezpečia, aby boli schopné poskytnúť primerané a odôvodnené vysvetlenie relevantnému príslušnému orgánu na vyvodenie záveru, že kompresia portfólia nie je vhodné.

Článok 15

[článok 11 ods. 14 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Riešenie sporov

1.   Pri vzájomnom uzatváraní zmlúv o mimoburzových derivátoch musia mať finančné protistrany a nefinančné protistrany dohodnuté podrobné postupy a procesy týkajúce sa:

| a) | identifikácie, zaznamenávania a monitorovania sporov súvisiacich s uznávaním alebo oceňovaním zmluvy a s výmenou kolaterálu medzi protistranami. V uvedených postupoch sa musí zaznamenať aspoň dĺžka obdobia, počas ktorého je spor nevyriešený, protistrana a sporná suma; |
| --- | --- |

a)

identifikácie, zaznamenávania a monitorovania sporov súvisiacich s uznávaním alebo oceňovaním zmluvy a s výmenou kolaterálu medzi protistranami. V uvedených postupoch sa musí zaznamenať aspoň dĺžka obdobia, počas ktorého je spor nevyriešený, protistrana a sporná suma;

| b) | včasného urovnania sporov prostredníctvom osobitného procesu v prípade tých sporov, ktoré nie sú vyriešené do piatich pracovných dní. |
| --- | --- |

b)

včasného urovnania sporov prostredníctvom osobitného procesu v prípade tých sporov, ktoré nie sú vyriešené do piatich pracovných dní.

2.   Finančné protistrany oznamujú príslušnému orgánu poverenému v súlade s článkom 48 smernice 2004/39/ES akékoľvek spory medzi protistranami, ktoré sa týkajú zmluvy o mimoburzových derivátoch, jej ocenenia alebo výmeny kolaterálu v sume alebo hodnote vyššej ako 15 miliónov EUR a ktorá nie je zúčtovaná najmenej 15 pracovných dní.

Článok 16

[článok 11 ods. 14 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Trhové podmienky, ktoré neumožňujú oceňovanie trhovými cenami

1.   Trhovými podmienkami, ktoré neumožňujú oceňovanie zmluvy o mimoburzových derivátoch trhovými cenami, sa rozumejú ktorékoľvek z nasledujúcich situácií:

| a) | ak je trh neaktívny; |
| --- | --- |

a)

ak je trh neaktívny;

| b) | ak rozsah odhadov primeraných spravodlivých hodnôt je významný a pravdepodobnosť rôznych odhadov nie je možné primerane posúdiť. |
| --- | --- |

b)

ak rozsah odhadov primeraných spravodlivých hodnôt je významný a pravdepodobnosť rôznych odhadov nie je možné primerane posúdiť.

2.   Trh pre zmluvy o mimoburzových derivátoch sa považuje za neaktívny, keď kótované ceny nie sú jednoducho a pravidelne dostupné, a ceny, ktoré sú dostupné, nepredstavujú skutočné a pravidelne sa vyskytujúce nezávislé trhové transakcie.

Článok 17

[článok 11 ods. 14 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Kritériá na používanie oceňovania na základe modelu

Na používanie oceňovania na základe modelu musia mať finančné a nefinančné protistrany model, ktorý:

| a) | zahŕňa všetky faktory, ktoré by protistrany zohľadnili pri stanovení ceny, vrátane využívania informácií o oceňovaní na základe modelu v čo najväčšom rozsahu; |
| --- | --- |

a)

zahŕňa všetky faktory, ktoré by protistrany zohľadnili pri stanovení ceny, vrátane využívania informácií o oceňovaní na základe modelu v čo najväčšom rozsahu;

| b) | je v súlade s akceptovanými ekonomickými metodikami na oceňovanie finančných nástrojov; |
| --- | --- |

b)

je v súlade s akceptovanými ekonomickými metodikami na oceňovanie finančných nástrojov;

| c) | je nastavený a testovaný z hľadiska platnosti pomocou cien získaných zo súčasných pozorovateľných trhových transakcií toho istého finančného nástroja alebo na základe akýchkoľvek dostupných pozorovateľných trhových údajov; |
| --- | --- |

c)

je nastavený a testovaný z hľadiska platnosti pomocou cien získaných zo súčasných pozorovateľných trhových transakcií toho istého finančného nástroja alebo na základe akýchkoľvek dostupných pozorovateľných trhových údajov;

| d) | je nezávisle potvrdený a monitorovaný inou divíziou, ako je divízia, ktorá nesie riziko; |
| --- | --- |

d)

je nezávisle potvrdený a monitorovaný inou divíziou, ako je divízia, ktorá nesie riziko;

| e) | riadne zaznamenáva a schvaľuje predstavenstvo s frekvenciou podľa potreby na základe akejkoľvek závažnej zmeny a aspoň každoročne. Týmto schvaľovaním môže byť poverený výbor. |
| --- | --- |

e)

riadne zaznamenáva a schvaľuje predstavenstvo s frekvenciou podľa potreby na základe akejkoľvek závažnej zmeny a aspoň každoročne. Týmto schvaľovaním môže byť poverený výbor.

Článok 18

[článok 11 ods. 14 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Podrobnosti týkajúce sa oznámenia o transakciách v rámci skupiny príslušnému orgánu

1.   Žiadosť alebo oznámenie týkajúce sa podrobností transakcie v rámci skupiny určené príslušnému orgánu musia byť písomné a musia obsahovať:

| a) | právne protistrany transakcií vrátane ich identifikačných kódov v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1247/2012; |
| --- | --- |

a)

právne protistrany transakcií vrátane ich identifikačných kódov v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1247/2012;

| b) | korporátny vzťah medzi protistranami; |
| --- | --- |

b)

korporátny vzťah medzi protistranami;

| c) | údaje o podporných zmluvných vzťahoch medzi stranami; |
| --- | --- |

c)

údaje o podporných zmluvných vzťahoch medzi stranami;

| d) | kategóriu transakcie v rámci skupiny stanovenú v článku 3 ods. 1 a ods. 2 písm. a) až d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

d)

kategóriu transakcie v rámci skupiny stanovenú v článku 3 ods. 1 a ods. 2 písm. a) až d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| e) | údaje o transakciách, v prípade ktorých sa protistrana snaží o výnimku, vrátane:






  i) | triedy aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- | --- |

e)

údaje o transakciách, v prípade ktorých sa protistrana snaží o výnimku, vrátane:

i)

triedy aktív zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| ii) | typu zmlúv o mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

ii)

typu zmlúv o mimoburzových derivátoch;

| iii) | typu podkladových aktív; |
| --- | --- |

iii)

typu podkladových aktív;

| iv) | nominálnych mien a mien vyrovnania; |
| --- | --- |

iv)

nominálnych mien a mien vyrovnania;

| v) | rozsahu trvania zmlúv; |
| --- | --- |

v)

rozsahu trvania zmlúv;

| vi) | typu vyrovnania; |
| --- | --- |

vi)

typu vyrovnania;

| vii) | predpokladanej veľkosti, objemov a frekvencie zmlúv o mimoburzových derivátoch za rok. |
| --- | --- |

vii)

predpokladanej veľkosti, objemov a frekvencie zmlúv o mimoburzových derivátoch za rok.

2.   Protistrana v rámci žiadosti alebo oznámenia relevantnému príslušnému orgánu predloží aj podporné informácie, ktorými sa preukazuje splnenie podmienok článku 11 ods. 6 až 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Tieto podporné dokumenty zahŕňajú kópie zaznamenaných postupov riadenia rizík, informácie o predchádzajúcich transakciách, kópie príslušných zmlúv uzatvorených medzi stranami a na požiadanie príslušného orgánu môžu zahŕňať aj právne stanovisko.

Článok 19

[článok 11 ods. 14 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Podrobnosti oznámenia o transakciách v rámci skupiny pre orgán ESMA

1.   Oznámenie príslušného orgánu týkajúce sa podrobností transakcie v rámci skupiny sa ESMA predkladá písomne:

| a) | v lehote jedného mesiaca od doručenia oznámenia so zreteľom na oznámenie podľa článku 11 ods. 7 alebo článku 11 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

a)

v lehote jedného mesiaca od doručenia oznámenia so zreteľom na oznámenie podľa článku 11 ods. 7 alebo článku 11 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| b) | v lehote jedného mesiaca od predloženia rozhodnutia protistrane so zreteľom na rozhodnutie príslušného orgánu podľa článkov 11 ods. 6, 11 ods. 8 alebo 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

b)

v lehote jedného mesiaca od predloženia rozhodnutia protistrane so zreteľom na rozhodnutie príslušného orgánu podľa článkov 11 ods. 6, 11 ods. 8 alebo 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2.   Oznámenie orgánu ESMA obsahuje:

| a) | informácie uvedené v článku 18; |
| --- | --- |

a)

informácie uvedené v článku 18;

| b) | skutočnosť, či ide o kladné, alebo zamietavé rozhodnutie; |
| --- | --- |

b)

skutočnosť, či ide o kladné, alebo zamietavé rozhodnutie;

| c) | v prípade kladného rozhodnutia:






  i) | zhrnutie dôvodov domnievať sa, že podmienky stanovené v článku 11 ods. 6, článku 11 ods. 7, článku 11 ods. 8, článku 11 ods. 9 alebo článku 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 boli splnené; |
| --- | --- | --- |

c)

v prípade kladného rozhodnutia:

i)

zhrnutie dôvodov domnievať sa, že podmienky stanovené v článku 11 ods. 6, článku 11 ods. 7, článku 11 ods. 8, článku 11 ods. 9 alebo článku 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 boli splnené;

| ii) | či v tomto prípade ide o úplnú alebo čiastočnú výnimku so zreteľom na oznámenie súvisiace s článkom 11 ods. 6, článkom 11 ods. 8 alebo článkom 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

ii)

či v tomto prípade ide o úplnú alebo čiastočnú výnimku so zreteľom na oznámenie súvisiace s článkom 11 ods. 6, článkom 11 ods. 8 alebo článkom 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| d) | v prípade zamietavého rozhodnutia:






  i) | uvedenie podmienok článku 11 ods. 6, článku 11 ods. 7, článku 11 ods. 8, článku 11 ods. 9 alebo článku 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré nie sú splnené; |
| --- | --- | --- |

d)

v prípade zamietavého rozhodnutia:

i)

uvedenie podmienok článku 11 ods. 6, článku 11 ods. 7, článku 11 ods. 8, článku 11 ods. 9 alebo článku 11 ods. 10 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré nie sú splnené;

| ii) | zhrnutie dôvodov domnievať sa, že tieto podmienky nie sú splnené. |
| --- | --- |

ii)

zhrnutie dôvodov domnievať sa, že tieto podmienky nie sú splnené.

Článok 20

[článok 11 ods. 14 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Informácie o výnimke v rámci skupiny, ktoré sa majú zverejniť

Informácie o výnimke v rámci skupiny, ktoré sa majú zverejniť, obsahujú:

| a) | právne protistrany transakcií vrátane ich identifikačných kódov v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1247/2012; |
| --- | --- |

a)

právne protistrany transakcií vrátane ich identifikačných kódov v súlade s článkom 3 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1247/2012;

| b) | vzťah medzi protistranami; |
| --- | --- |

b)

vzťah medzi protistranami;

| c) | skutočnosť, či ide o úplnú, alebo čiastočnú výnimku; |
| --- | --- |

c)

skutočnosť, či ide o úplnú, alebo čiastočnú výnimku;

| d) | nominálnu celkovú výšku zmlúv o mimoburzových derivátoch, v prípade ktorých sa uplatňuje výnimka v rámci skupiny. |
| --- | --- |

d)

nominálnu celkovú výšku zmlúv o mimoburzových derivátoch, v prípade ktorých sa uplatňuje výnimka v rámci skupiny.

Článok 21

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Články 13, 14 a 15 sa uplatňujú po uplynutí šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 201.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 20.

6

(7)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

---

| 23.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/25

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 150/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce podrobnosti žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 56 ods. 3,

keďže:

| (1) | Mali by sa stanoviť pravidlá stanovujúce informácie, ktoré sa majú poskytnúť Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA – European Securities and Markets Authority) ako súčasť žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov. |
| --- | --- |

(1)

Mali by sa stanoviť pravidlá stanovujúce informácie, ktoré sa majú poskytnúť Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA – European Securities and Markets Authority) ako súčasť žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov.

| (2) | Každá osoba, ktorá žiada o registráciu za archív obchodných údajov, by mala poskytnúť informácie o štruktúre svojich vnútorných kontrol a nezávislosti svojich riadiacich orgánov s cieľom umožniť ESMA posúdiť, či štruktúra správy a riadenia spoločnosti zabezpečuje nezávislosť archívu obchodných údajov a či sú uvedená štruktúra a jej postupy ohlasovania primerané. |
| --- | --- |

(2)

Každá osoba, ktorá žiada o registráciu za archív obchodných údajov, by mala poskytnúť informácie o štruktúre svojich vnútorných kontrol a nezávislosti svojich riadiacich orgánov s cieľom umožniť ESMA posúdiť, či štruktúra správy a riadenia spoločnosti zabezpečuje nezávislosť archívu obchodných údajov a či sú uvedená štruktúra a jej postupy ohlasovania primerané.

| (3) | ESMA, zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (3), je zodpovedný za registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi podľa hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Na to, aby orgánu ESMA umožnil posúdiť dobrú povesť, ako aj skúsenosti a zručnosti vrcholového manažmentu budúceho archívu obchodných údajov, mal by žiadajúci archív obchodných údajov poskytnúť príslušné informácie na vykonanie takéhoto posúdenia. |
| --- | --- |

(3)

ESMA, zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (3), je zodpovedný za registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi podľa hlavy VI nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Na to, aby orgánu ESMA umožnil posúdiť dobrú povesť, ako aj skúsenosti a zručnosti vrcholového manažmentu budúceho archívu obchodných údajov, mal by žiadajúci archív obchodných údajov poskytnúť príslušné informácie na vykonanie takéhoto posúdenia.

| (4) | Žiadajúci archív obchodných údajov by mal ESMA poskytnúť informácie, aby preukázal, že má priebežne k dispozícii potrebné finančné zdroje na výkon svojich funkcií a príslušné opatrenia na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti. |
| --- | --- |

(4)

Žiadajúci archív obchodných údajov by mal ESMA poskytnúť informácie, aby preukázal, že má priebežne k dispozícii potrebné finančné zdroje na výkon svojich funkcií a príslušné opatrenia na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti.

| (5) | Aj keď archív obchodných údajov vykonáva činnosť prostredníctvom pobočiek, nie sú to samostatné právnické osoby, mali by sa informácie o pobočkách poskytnúť samostatne s cieľom umožniť ESMA jasne identifikovať postavenie pobočiek v organizačnej štruktúre archívu obchodných údajov, posúdiť vhodnosť na výkon povinností a primeranosť vrcholového manažmentu pobočiek a vyhodnotiť, či sú zavedené kontrolné mechanizmy, dodržiavanie predpisov a ďalšie funkcie považované za spoľahlivé a dostatočné na vhodnú identifikáciu, hodnotenie a riadenie rizík vo vzťahu k pobočkám. |
| --- | --- |

(5)

Aj keď archív obchodných údajov vykonáva činnosť prostredníctvom pobočiek, nie sú to samostatné právnické osoby, mali by sa informácie o pobočkách poskytnúť samostatne s cieľom umožniť ESMA jasne identifikovať postavenie pobočiek v organizačnej štruktúre archívu obchodných údajov, posúdiť vhodnosť na výkon povinností a primeranosť vrcholového manažmentu pobočiek a vyhodnotiť, či sú zavedené kontrolné mechanizmy, dodržiavanie predpisov a ďalšie funkcie považované za spoľahlivé a dostatočné na vhodnú identifikáciu, hodnotenie a riadenie rizík vo vzťahu k pobočkám.

| (6) | Je dôležité, aby žiadateľ poskytol ESMA informácie o doplnkových službách alebo iných obchodných líniách, ktoré archív obchodných údajov ponúka mimo svojich hlavných činností ohlasovania derivátov, najmä pokiaľ ide o jeho ústrednú hlavnú činnosť regulačného ohlasovania. |
| --- | --- |

(6)

Je dôležité, aby žiadateľ poskytol ESMA informácie o doplnkových službách alebo iných obchodných líniách, ktoré archív obchodných údajov ponúka mimo svojich hlavných činností ohlasovania derivátov, najmä pokiaľ ide o jeho ústrednú hlavnú činnosť regulačného ohlasovania.

| (7) | Aby mohol ESMA posúdiť kontinuitu a riadnu funkciu technologických systémov žiadajúceho archívu obchodných údajov, uvedený žiadateľ by mal ESMA poskytnúť opis uvedených príslušných technologických systémov a spôsobu, ako sú riadené. Žiadateľ by mal takisto opísať všetky dohody o externom zabezpečovaní činností, ktoré sú relevantné pre jeho služby. |
| --- | --- |

(7)

Aby mohol ESMA posúdiť kontinuitu a riadnu funkciu technologických systémov žiadajúceho archívu obchodných údajov, uvedený žiadateľ by mal ESMA poskytnúť opis uvedených príslušných technologických systémov a spôsobu, ako sú riadené. Žiadateľ by mal takisto opísať všetky dohody o externom zabezpečovaní činností, ktoré sú relevantné pre jeho služby.

| (8) | Poplatky spojené so službami poskytovanými archívmi obchodných údajov sú dôležitými informáciami, ktoré účastníkom trhu umožňujú robiť informované rozhodnutia, a mali by preto byť súčasťou žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov. |
| --- | --- |

(8)

Poplatky spojené so službami poskytovanými archívmi obchodných údajov sú dôležitými informáciami, ktoré účastníkom trhu umožňujú robiť informované rozhodnutia, a mali by preto byť súčasťou žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov.

| (9) | Vzhľadom na to, že na údaje uchovávané archívmi obchodných údajov sa spoliehajú účastníci trhu a regulačné orgány, mali by byť prísne požiadavky na prevádzku a uchovávanie záznamov v žiadosti o registráciu archívu obchodných údajov jasne rozlíšiteľné. |
| --- | --- |

(9)

Vzhľadom na to, že na údaje uchovávané archívmi obchodných údajov sa spoliehajú účastníci trhu a regulačné orgány, mali by byť prísne požiadavky na prevádzku a uchovávanie záznamov v žiadosti o registráciu archívu obchodných údajov jasne rozlíšiteľné.

| (10) | Modely riadenia rizík spojené so službami poskytovanými archívom obchodných údajov sú potrebnou položkou v jeho žiadosti o registráciu, aby sa účastníkom trhu umožnilo urobiť informované rozhodnutie. |
| --- | --- |

(10)

Modely riadenia rizík spojené so službami poskytovanými archívom obchodných údajov sú potrebnou položkou v jeho žiadosti o registráciu, aby sa účastníkom trhu umožnilo urobiť informované rozhodnutie.

| (11) | S cieľom zabezpečiť plný prístup k archívu obchodných údajov sa tretím stranám, ktoré sú poskytovateľmi služieb, udeľuje nediskriminačný prístup k informáciám uchovávaným archívom obchodných údajov pod podmienkou, že subjekt poskytujúci údaje a relevantné protistrany na to dali súhlas. Žiadajúci archív obchodných údajov by preto mal orgánu ESMA poskytnúť informácie o svojich politikách a postupoch týkajúcich sa prístupu. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom zabezpečiť plný prístup k archívu obchodných údajov sa tretím stranám, ktoré sú poskytovateľmi služieb, udeľuje nediskriminačný prístup k informáciám uchovávaným archívom obchodných údajov pod podmienkou, že subjekt poskytujúci údaje a relevantné protistrany na to dali súhlas. Žiadajúci archív obchodných údajov by preto mal orgánu ESMA poskytnúť informácie o svojich politikách a postupoch týkajúcich sa prístupu.

| (12) | ESMA by mal na účely účinného plnenia svojich povinností týkajúcich sa povoľovania dostať všetky informácie od archívov obchodných údajov, spriaznených tretích strán a tretích strán, ktoré pre archívy obchodných údajov externe zabezpečujú prevádzkové funkcie a činnosti. Takéto informácie sú nevyhnutné na posúdenie alebo dokončenie posúdenia žiadosti o registráciu a v nej obsiahnutej dokumentácie. |
| --- | --- |

(12)

ESMA by mal na účely účinného plnenia svojich povinností týkajúcich sa povoľovania dostať všetky informácie od archívov obchodných údajov, spriaznených tretích strán a tretích strán, ktoré pre archívy obchodných údajov externe zabezpečujú prevádzkové funkcie a činnosti. Takéto informácie sú nevyhnutné na posúdenie alebo dokončenie posúdenia žiadosti o registráciu a v nej obsiahnutej dokumentácie.

| (13) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré ESMA predložil Komisii. |
| --- | --- |

(13)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré ESMA predložil Komisii.

| (14) | V súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 uskutočnil ESMA otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov orgánu ESMA založenú v súlade s článkom 37 uvedeného nariadenia, |
| --- | --- |

(14)

V súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 uskutočnil ESMA otvorené verejné konzultácie k návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov orgánu ESMA založenú v súlade s článkom 37 uvedeného nariadenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA 1

REGISTRÁCIA

ODDIEL 1

Všeobecné ustanovenia

Článok 1

Identifikácia, právna forma a trieda derivátov

1.   V žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov sa uvedie žiadateľ a činnosti, ktoré plánuje vykonávať a ktoré vyžadujú, aby bol zaregistrovaný za archív obchodných údajov.

2.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje najmä tieto informácie:

| a) | obchodný názov žiadateľa a adresu sídla v Únii; |
| --- | --- |

a)

obchodný názov žiadateľa a adresu sídla v Únii;

| b) | výpis z príslušného obchodného alebo súdneho registra alebo inú formu overených dôkazov o mieste založenia a rozsahu obchodnej činnosti žiadateľa, platný k dátumu žiadosti; |
| --- | --- |

b)

výpis z príslušného obchodného alebo súdneho registra alebo inú formu overených dôkazov o mieste založenia a rozsahu obchodnej činnosti žiadateľa, platný k dátumu žiadosti;

| c) | informácie o triedach derivátov, pre ktoré chce byť žiadateľ zaregistrovaný; |
| --- | --- |

c)

informácie o triedach derivátov, pre ktoré chce byť žiadateľ zaregistrovaný;

| d) | stanovy a prípadne ďalšiu zákonnú dokumentáciu, v ktorej sa uvádza, že žiadateľ má vykonávať služby archívu obchodných údajov; |
| --- | --- |

d)

stanovy a prípadne ďalšiu zákonnú dokumentáciu, v ktorej sa uvádza, že žiadateľ má vykonávať služby archívu obchodných údajov;

| e) | zápisnicu zo zasadnutia, na ktorom rada schválila žiadosť; |
| --- | --- |

e)

zápisnicu zo zasadnutia, na ktorom rada schválila žiadosť;

| f) | meno a kontaktné údaje osoby/osôb zodpovednej/zodpovedných za dodržiavanie predpisov alebo akýchkoľvek iných zamestnancov zapojených do posudzovania dodržiavania predpisov zo strany žiadateľa; |
| --- | --- |

f)

meno a kontaktné údaje osoby/osôb zodpovednej/zodpovedných za dodržiavanie predpisov alebo akýchkoľvek iných zamestnancov zapojených do posudzovania dodržiavania predpisov zo strany žiadateľa;

| g) | program operácií vrátane uvedenia miesta hlavných obchodných činností; |
| --- | --- |

g)

program operácií vrátane uvedenia miesta hlavných obchodných činností;

| h) | identifikáciu všetkých dcérskych podnikov a prípadne štruktúru skupiny; |
| --- | --- |

h)

identifikáciu všetkých dcérskych podnikov a prípadne štruktúru skupiny;

| i) | všetky služby iné než funkcia archívu obchodných údajov, ktoré žiadateľ plánuje poskytovať; |
| --- | --- |

i)

všetky služby iné než funkcia archívu obchodných údajov, ktoré žiadateľ plánuje poskytovať;

| j) | všetky informácie o akomkoľvek prebiehajúcom súdnom, správnom, rozhodcovskom alebo inom sporovom konaní, na ktorom sa žiadateľ zúčastňuje, bez ohľadu na jeho druh, predovšetkým pokiaľ ide o daňové záležitosti alebo záležitosti týkajúce sa platobnej neschopnosti, a v ktorom môžu vzniknúť významné finančné alebo reputačné náklady, alebo o akomkoľvek ukončenom konaní, ktoré môže mať stále významný vplyv na náklady archívu obchodných údajov. |
| --- | --- |

j)

všetky informácie o akomkoľvek prebiehajúcom súdnom, správnom, rozhodcovskom alebo inom sporovom konaní, na ktorom sa žiadateľ zúčastňuje, bez ohľadu na jeho druh, predovšetkým pokiaľ ide o daňové záležitosti alebo záležitosti týkajúce sa platobnej neschopnosti, a v ktorom môžu vzniknúť významné finančné alebo reputačné náklady, alebo o akomkoľvek ukončenom konaní, ktoré môže mať stále významný vplyv na náklady archívu obchodných údajov.

3.   Na žiadosť ESMA mu žiadatelia v priebehu posudzovania žiadosti o registráciu takisto zašlú dodatočné informácie, ak sú takéto informácie potrebné na posúdenie schopnosti žiadateľov spĺňať požiadavky stanovené v článkoch 56 až 59 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a na to, aby ESMA riadne vyložil a analyzoval dokumentáciu, ktorá sa má predložiť alebo ktorá už bola predložená.

4.   Ak žiadateľ zastáva názor, že určitá požiadavka tohto nariadenia sa na neho nevzťahuje, vo svojej žiadosti jasne uvedie, o ktorú požiadavku ide, a takisto poskytne vysvetlenie, prečo sa nevzťahuje.

Článok 2

Politiky a postupy

Ak sa majú poskytnúť informácie týkajúce sa politík alebo postupov, žiadateľ zabezpečí, aby politiky alebo postupy obsahovali všetky tieto položky alebo aby k nim boli pripojené všetky tieto položky:

| a) | uvedenie osoby zodpovednej za schválenie a zachovávanie politík a postupov; |
| --- | --- |

a)

uvedenie osoby zodpovednej za schválenie a zachovávanie politík a postupov;

| b) | opis toho, ako sa zabezpečí súlad s politikami a postupmi a ako sa bude monitorovať, a uvedenie osoby zodpovednej za súlad v tejto súvislosti; |
| --- | --- |

b)

opis toho, ako sa zabezpečí súlad s politikami a postupmi a ako sa bude monitorovať, a uvedenie osoby zodpovednej za súlad v tejto súvislosti;

| c) | opis opatrení, ktoré sa prijmú v prípade porušenia politík a postupov; |
| --- | --- |

c)

opis opatrení, ktoré sa prijmú v prípade porušenia politík a postupov;

| d) | uvedenie postupu, ktorým sa orgánu ESMA ohlási akékoľvek závažné porušenie politík alebo postupov, ktoré môže vyústiť do porušenia podmienok prvotnej registrácie. |
| --- | --- |

d)

uvedenie postupu, ktorým sa orgánu ESMA ohlási akékoľvek závažné porušenie politík alebo postupov, ktoré môže vyústiť do porušenia podmienok prvotnej registrácie.

ODDIEL 2

Vlastníctvo

Článok 3

Vlastníctvo archívu obchodných údajov

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje:

| a) | zoznam obsahujúci meno každej osoby alebo názov každého subjektu, ktoré priamo alebo nepriamo držia 5 % alebo viac kapitálu, alebo hlasovacích práv žiadateľa, alebo ktorých držba umožňuje vykonávať podstatný vplyv nad riadením žiadateľa; |
| --- | --- |

a)

zoznam obsahujúci meno každej osoby alebo názov každého subjektu, ktoré priamo alebo nepriamo držia 5 % alebo viac kapitálu, alebo hlasovacích práv žiadateľa, alebo ktorých držba umožňuje vykonávať podstatný vplyv nad riadením žiadateľa;

| b) | zoznam všetkých podnikov, v ktorých osoba uvedená v písmene a) drží 5 % alebo viac kapitálu, alebo hlasovacích práv, alebo nad ktorých riadením vykonáva podstatný vplyv. |
| --- | --- |

b)

zoznam všetkých podnikov, v ktorých osoba uvedená v písmene a) drží 5 % alebo viac kapitálu, alebo hlasovacích práv, alebo nad ktorých riadením vykonáva podstatný vplyv.

2.   Ak má žiadateľ materský podnik, žiadateľ:

| a) | uvedie adresu sídla; |
| --- | --- |

a)

uvedie adresu sídla;

| b) | uvedie, či je materský podnik povolený, alebo registrovaný, a či sa na neho vzťahuje dohľad, a ak tomu tak je, uvedie jeho prípadné referenčné číslo a názov zodpovedného orgánu dohľadu. |
| --- | --- |

b)

uvedie, či je materský podnik povolený, alebo registrovaný, a či sa na neho vzťahuje dohľad, a ak tomu tak je, uvedie jeho prípadné referenčné číslo a názov zodpovedného orgánu dohľadu.

Článok 4

Schéma vlastníctva

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje schému znázorňujúcu vlastnícke väzby medzi materským podnikom, dcérskymi podnikmi a akýmikoľvek inými pridruženými subjektmi alebo pobočkami.

2.   Podniky zobrazené v schéme, na ktorú odkazuje odsek 1, sa označujú svojím celým názvom, právnou formou a adresou sídla.

ODDIEL 3

Organizačná štruktúra, správa a riadenie a súlad

Článok 5

Organizačná schéma

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje organizačnú schému, v ktorej sa podrobne uvádza organizačná štruktúra žiadateľa vrátane štruktúry prípadných doplnkových služieb.

2.   Uvedená schéma obsahuje informácie o totožnosti osoby zodpovednej za každú významnú funkciu vrátane vrcholového manažmentu a osôb, ktoré riadia činnosti všetkých pobočiek.

Článok 6

Správa a riadenie spoločnosti

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje informácie týkajúce sa vnútorných politík žiadateľa v oblasti správy a riadenia a postupov a referenčného rámca, ktorým sa riadi jeho vrcholový manažment vrátane rady, jej nevýkonných členov a výborov, ak sú ustanovené.

2.   Uvedené informácie zahŕňajú opis výberového procesu, vymenovania, hodnotenia výkonnosti a odvolania vrcholového manažmentu a členov rady.

3.   Ak žiadateľ dodržiava schválený kódex správy a riadenia, v žiadosti o registráciu za archív obchodných údajov sa tento kódex uvedie a vysvetlia sa všetky situácie, v ktorých sa žiadateľ odchyľuje od tohto kódexu.

Článok 7

Vnútorné kontroly

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje prehľad vnútorných kontrol žiadateľa. To zahŕňa informácie o jeho funkcii dodržiavania súladu s predpismi, funkcii preskúmania, posudzovaní rizík, mechanizmoch vnútornej kontroly a jeho mechanizmoch funkcie vnútorného auditu.

2.   Prehľad obsahuje informácie o týchto záležitostiach:

| a) | politiky a postupy žiadateľov týkajúce sa vnútornej kontroly; |
| --- | --- |

a)

politiky a postupy žiadateľov týkajúce sa vnútornej kontroly;

| b) | monitorovanie a hodnotenie primeranosti a účinnosti systémov žiadateľa; |
| --- | --- |

b)

monitorovanie a hodnotenie primeranosti a účinnosti systémov žiadateľa;

| c) | kontrola a zabezpečenie systémov žiadateľa týkajúcich sa spracovania informácií; |
| --- | --- |

c)

kontrola a zabezpečenie systémov žiadateľa týkajúcich sa spracovania informácií;

| d) | vnútorné orgány poverené vyhodnocovaním zistení. |
| --- | --- |

d)

vnútorné orgány poverené vyhodnocovaním zistení.

3.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto informácie, pokiaľ ide o funkciu vnútorného auditu žiadateľa:

| a) | vysvetlenie, ako je jeho metodika vnútorného auditu vypracovaná a uplatňovaná, berúc do úvahy povahu, komplexnosť a riziká činností žiadateľa; |
| --- | --- |

a)

vysvetlenie, ako je jeho metodika vnútorného auditu vypracovaná a uplatňovaná, berúc do úvahy povahu, komplexnosť a riziká činností žiadateľa;

| b) | plán práce na tri roky od dátumu žiadosti. |
| --- | --- |

b)

plán práce na tri roky od dátumu žiadosti.

Článok 8

Dodržiavanie predpisov

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto informácie o politikách a postupoch žiadateľa na zabezpečenie dodržiavania nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

| a) | opis úloh osôb zodpovedných za dodržiavanie predpisov a akýchkoľvek iných zamestnancov, ktorí sú zapojení do posudzovania dodržiavania predpisov, vrátane toho, ako sa zabezpečí nezávislosť funkcie dodržiavania súladu s predpismi od zvyšných činností; |
| --- | --- |

a)

opis úloh osôb zodpovedných za dodržiavanie predpisov a akýchkoľvek iných zamestnancov, ktorí sú zapojení do posudzovania dodržiavania predpisov, vrátane toho, ako sa zabezpečí nezávislosť funkcie dodržiavania súladu s predpismi od zvyšných činností;

| b) | vnútorné politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby žiadateľ vrátane svojich manažérov a zamestnancov dodržiaval všetky ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vrátane opisu úloh rady a vrcholového manažmentu; |
| --- | --- |

b)

vnútorné politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby žiadateľ vrátane svojich manažérov a zamestnancov dodržiaval všetky ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vrátane opisu úloh rady a vrcholového manažmentu;

| c) | ak je k dispozícii, najaktuálnejšiu internú správu vypracovanú osobami zodpovednými za dodržiavanie predpisov alebo akýmikoľvek inými zamestnancami zapojenými do posudzovania dodržiavania predpisov u žiadateľa. |
| --- | --- |

c)

ak je k dispozícii, najaktuálnejšiu internú správu vypracovanú osobami zodpovednými za dodržiavanie predpisov alebo akýmikoľvek inými zamestnancami zapojenými do posudzovania dodržiavania predpisov u žiadateľa.

Článok 9

Vrcholový manažment a členovia rady

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto informácie, pokiaľ ide o každého člena vrcholového manažmentu a každého člena rady:

| a) | kópiu životopisu s cieľom umožniť posúdenie primeraných skúseností a znalostí na náležitý výkon ich zodpovedností; |
| --- | --- |

a)

kópiu životopisu s cieľom umožniť posúdenie primeraných skúseností a znalostí na náležitý výkon ich zodpovedností;

| b) | podrobnosti o akýchkoľvek trestnoprávnych odsúdeniach v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb alebo v súvislosti s podvodom alebo spreneverou, najmä prostredníctvom úradného osvedčenia, ak je v príslušnom členskom štáte k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

podrobnosti o akýchkoľvek trestnoprávnych odsúdeniach v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb alebo v súvislosti s podvodom alebo spreneverou, najmä prostredníctvom úradného osvedčenia, ak je v príslušnom členskom štáte k dispozícii;

| c) | vlastné vyhlásenie o dobrej povesti v súvislosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb, v ktorom každý člen vrcholového manažmentu a rady uvedie, či:






  i) | bol odsúdený za trestný čin v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb alebo v súvislosti s podvodom alebo spreneverou; |
| --- | --- | --- |

c)

vlastné vyhlásenie o dobrej povesti v súvislosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb, v ktorom každý člen vrcholového manažmentu a rady uvedie, či:

i)

bol odsúdený za trestný čin v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb alebo v súvislosti s podvodom alebo spreneverou;

| ii) | bol predmetom negatívneho rozhodnutia v akomkoľvek konaní disciplinárnej povahy, ktoré viedol regulačný alebo vládny orgán, alebo agentúry, alebo či je predmetom akéhokoľvek takéhoto konania, ktoré nebolo uzatvorené; |
| --- | --- |

ii)

bol predmetom negatívneho rozhodnutia v akomkoľvek konaní disciplinárnej povahy, ktoré viedol regulačný alebo vládny orgán, alebo agentúry, alebo či je predmetom akéhokoľvek takéhoto konania, ktoré nebolo uzatvorené;

| iii) | bol predmetom negatívneho súdneho zistenia v občianskoprávnom konaní pred súdom v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb alebo za pochybenie alebo podvod v riadení podniku; |
| --- | --- |

iii)

bol predmetom negatívneho súdneho zistenia v občianskoprávnom konaní pred súdom v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb alebo za pochybenie alebo podvod v riadení podniku;

| iv) | bol členom rady alebo vrcholového manažmentu podniku, ktorému regulačný orgán odobral registráciu alebo povolenie; |
| --- | --- |

iv)

bol členom rady alebo vrcholového manažmentu podniku, ktorému regulačný orgán odobral registráciu alebo povolenie;

| v) | mu bolo odoprené právo vykonávať činnosti, ktoré vyžadujú registráciu alebo povolenie regulačným orgánom; |
| --- | --- |

v)

mu bolo odoprené právo vykonávať činnosti, ktoré vyžadujú registráciu alebo povolenie regulačným orgánom;

| vi) | bol členom rady alebo vrcholového manažmentu podniku, ktorý sa dostal do platobnej neschopnosti alebo likvidácie v čase, keď táto osoba bola spojená s podnikom, alebo do jedného roku po tom, ako táto osoba prestala mať s týmto podnikom spojitosť; |
| --- | --- |

vi)

bol členom rady alebo vrcholového manažmentu podniku, ktorý sa dostal do platobnej neschopnosti alebo likvidácie v čase, keď táto osoba bola spojená s podnikom, alebo do jedného roku po tom, ako táto osoba prestala mať s týmto podnikom spojitosť;

| vii) | bol členom rady alebo vrcholového manažmentu podniku, ktorý bol predmetom negatívneho rozhodnutia alebo sankcie regulačného orgánu; |
| --- | --- |

vii)

bol členom rady alebo vrcholového manažmentu podniku, ktorý bol predmetom negatívneho rozhodnutia alebo sankcie regulačného orgánu;

| viii) | bol iným spôsobom pokutovaný, bola mu pozastavená činnosť, bol vyhlásený za nespôsobilého alebo bol predmetom inej sankcie v súvislosti s podvodom, spreneverou alebo v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb zo strany vládneho alebo regulačného orgánu alebo profesijnej organizácie; |
| --- | --- |

viii)

bol iným spôsobom pokutovaný, bola mu pozastavená činnosť, bol vyhlásený za nespôsobilého alebo bol predmetom inej sankcie v súvislosti s podvodom, spreneverou alebo v spojitosti s poskytovaním finančných alebo dátových služieb zo strany vládneho alebo regulačného orgánu alebo profesijnej organizácie;

| ix) | stratil spôsobilosť pôsobiť na mieste riaditeľa, spôsobilosť vykonávať riadiacu funkciu, bol prepustený zo zamestnania alebo iného miesta v podniku v dôsledku pochybenia alebo nezákonných postupov; |
| --- | --- |

ix)

stratil spôsobilosť pôsobiť na mieste riaditeľa, spôsobilosť vykonávať riadiacu funkciu, bol prepustený zo zamestnania alebo iného miesta v podniku v dôsledku pochybenia alebo nezákonných postupov;

| d) | vyhlásenie o akomkoľvek možnom konflikte záujmov, ktorý môžu členovia vrcholového manažmentu a členovia rady mať pri výkone svojich povinností, a o spôsobe, ako sa tieto konflikty riešia. |
| --- | --- |

d)

vyhlásenie o akomkoľvek možnom konflikte záujmov, ktorý môžu členovia vrcholového manažmentu a členovia rady mať pri výkone svojich povinností, a o spôsobe, ako sa tieto konflikty riešia.

2.   Akékoľvek informácie, ktoré ESMA dostane podľa odseku 1, sa použijú len na účely registrácie a priebežného dodržiavania podmienok registrácie žiadajúceho archívu obchodných údajov.

ODDIEL 4

Zamestnanci a odmeňovanie

Článok 10

Politiky a postupy týkajúce sa zamestnancov

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto politiky a postupy:

| a) | kópiu politiky odmeňovania vrcholového manažmentu, členov rady a zamestnancov funkcie rizika a kontroly žiadateľa; |
| --- | --- |

a)

kópiu politiky odmeňovania vrcholového manažmentu, členov rady a zamestnancov funkcie rizika a kontroly žiadateľa;

| b) | opis opatrení, ktoré žiadateľ zaviedol na zmiernenie rizika nadmernej závislosti od jednotlivých zamestnancov. |
| --- | --- |

b)

opis opatrení, ktoré žiadateľ zaviedol na zmiernenie rizika nadmernej závislosti od jednotlivých zamestnancov.

Článok 11

Vhodnosť a odbornosť

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto informácie o zamestnancoch žiadateľa:

| a) | všeobecný zoznam zamestnancov s uvedením ich úloh a kvalifikácií podľa úlohy; |
| --- | --- |

a)

všeobecný zoznam zamestnancov s uvedením ich úloh a kvalifikácií podľa úlohy;

| b) | konkrétny opis zamestnancov v oblasti informačných technológií, ktorí zabezpečujú služby archívu obchodných údajov, s uvedením úloh a kvalifikácií každého jednotlivca; |
| --- | --- |

b)

konkrétny opis zamestnancov v oblasti informačných technológií, ktorí zabezpečujú služby archívu obchodných údajov, s uvedením úloh a kvalifikácií každého jednotlivca;

| c) | opis úloh a kvalifikácií každého jednotlivca zodpovedného za vnútorný audit, vnútorné kontroly, dodržiavanie predpisov, posudzovanie rizík a vnútorné preskúmanie; |
| --- | --- |

c)

opis úloh a kvalifikácií každého jednotlivca zodpovedného za vnútorný audit, vnútorné kontroly, dodržiavanie predpisov, posudzovanie rizík a vnútorné preskúmanie;

| d) | identifikáciu pridelených zamestnancov a tých zamestnancov, ktorí pracujú v rámci dohody o externom zabezpečovaní činností; |
| --- | --- |

d)

identifikáciu pridelených zamestnancov a tých zamestnancov, ktorí pracujú v rámci dohody o externom zabezpečovaní činností;

| e) | podrobnosti o odbornej príprave a školeniach relevantných pre činnosť archívu obchodných údajov vrátane všetkých skúšok alebo iného formálneho hodnotenia požadovaného pre zamestnancov, pokiaľ ide o výkon činností archívu obchodných údajov. |
| --- | --- |

e)

podrobnosti o odbornej príprave a školeniach relevantných pre činnosť archívu obchodných údajov vrátane všetkých skúšok alebo iného formálneho hodnotenia požadovaného pre zamestnancov, pokiaľ ide o výkon činností archívu obchodných údajov.

ODDIEL 5

Finančné zdroje pre výkon činnosti archívu obchodných údajov

Článok 12

Finančné správy a obchodné plány

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto finančné a obchodné informácie o žiadateľovi:

| a) | úplný súbor finančných výkazov zostavených podľa medzinárodných štandardov prijatých v súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (4) o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem; |
| --- | --- |

a)

úplný súbor finančných výkazov zostavených podľa medzinárodných štandardov prijatých v súlade s článkom 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (4) o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem;

| b) | ak sú finančné výkazy žiadateľa predmetom štatutárneho auditu v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok (5), finančné správy zahŕňajú správu o audite ročných a konsolidovaných finančných výkazov; |
| --- | --- |

b)

ak sú finančné výkazy žiadateľa predmetom štatutárneho auditu v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok (5), finančné správy zahŕňajú správu o audite ročných a konsolidovaných finančných výkazov;

| c) | ak žiadateľ podlieha auditu, meno a vnútroštátne registračné číslo externého audítora; |
| --- | --- |

c)

ak žiadateľ podlieha auditu, meno a vnútroštátne registračné číslo externého audítora;

| d) | finančný obchodný plán berúci do úvahy rôzne obchodné scenáre pre služby archívu obchodných údajov v priebehu minimálne trojročného referenčného obdobia. |
| --- | --- |

d)

finančný obchodný plán berúci do úvahy rôzne obchodné scenáre pre služby archívu obchodných údajov v priebehu minimálne trojročného referenčného obdobia.

2.   Ak nie sú historické finančné informácie uvedené v odseku 1 k dispozícii, žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto informácie o žiadateľovi:

| a) | pro forma vyhlásenie preukazujúce náležité zdroje a očakávanú obchodnú situáciu šesť mesiacov po udelení registrácie; |
| --- | --- |

a)

pro forma vyhlásenie preukazujúce náležité zdroje a očakávanú obchodnú situáciu šesť mesiacov po udelení registrácie;

| b) | priebežnú finančnú správu, ak finančné výkazy za požadované obdobie nie sú ešte k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

priebežnú finančnú správu, ak finančné výkazy za požadované obdobie nie sú ešte k dispozícii;

| c) | výkaz o finančnom stave, ako je súvaha, výkaz ziskov a strát, zmeny vlastného imania a v peňažných tokoch a poznámky obsahujúce súhrn účtovných politík a ďalšie vysvetľujúce poznámky. |
| --- | --- |

c)

výkaz o finančnom stave, ako je súvaha, výkaz ziskov a strát, zmeny vlastného imania a v peňažných tokoch a poznámky obsahujúce súhrn účtovných politík a ďalšie vysvetľujúce poznámky.

3.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje auditované ročné finančné výkazy akéhokoľvek materského podniku za tri finančné roky predchádzajúce dátumu žiadosti.

4.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov takisto obsahuje tieto finančné informácie o žiadateľovi:

| a) | uvedenie plánov do budúcnosti pre založenie dcérskych podnikov a ich umiestnenie; |
| --- | --- |

a)

uvedenie plánov do budúcnosti pre založenie dcérskych podnikov a ich umiestnenie;

| b) | opis obchodných činností, ktoré žiadateľ plánuje vykonávať, s bližším určením činností všetkých dcérskych podnikov alebo pobočiek. |
| --- | --- |

b)

opis obchodných činností, ktoré žiadateľ plánuje vykonávať, s bližším určením činností všetkých dcérskych podnikov alebo pobočiek.

ODDIEL 6

Konflikty záujmov

Článok 13

Riešenie konfliktov záujmov

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje tieto informácie o politikách a postupoch riešenia konfliktov záujmov, ktoré zaviedol žiadateľ:

| a) | politiky a postupy týkajúce sa identifikácie, riešenia a zverejňovania konfliktov záujmov a opis procesu používaného na zabezpečenie toho, že príslušné osoby sú informované o týchto politikách a postupoch; |
| --- | --- |

a)

politiky a postupy týkajúce sa identifikácie, riešenia a zverejňovania konfliktov záujmov a opis procesu používaného na zabezpečenie toho, že príslušné osoby sú informované o týchto politikách a postupoch;

| b) | všetky ďalšie opatrenia a kontroly zavedené na zabezpečenie toho, aby boli splnené požiadavky uvedené v písmene a) týkajúce sa riešenia konfliktov záujmov. |
| --- | --- |

b)

všetky ďalšie opatrenia a kontroly zavedené na zabezpečenie toho, aby boli splnené požiadavky uvedené v písmene a) týkajúce sa riešenia konfliktov záujmov.

Článok 14

Dôvernosť

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje vnútorné politiky a mechanizmy na zabránenie akémukoľvek použitiu informácií uložených v budúcom archíve obchodných údajov:

| a) | na nezákonné účely; |
| --- | --- |

a)

na nezákonné účely;

| b) | na poskytnutie dôverných informácií; |
| --- | --- |

b)

na poskytnutie dôverných informácií;

| c) | ktorých obchodné použitie nie je povolené. |
| --- | --- |

c)

ktorých obchodné použitie nie je povolené.

2.   Uvedená žiadosť zahŕňa opis vnútorných postupov pre udeľovanie povolení zamestnancom na používanie hesiel na prístup k údajom, pričom sa uvedie účel prístupu zamestnancov, rozsah prehliadaných údajov a všetky obmedzenia používania údajov.

3.   Žiadatelia poskytnú orgánu ESMA informácie o procesoch vedenia záznamov, v ktorých sa identifikuje každý zamestnanec pristupujúci k údajom, čas prístupu, povaha sprístupnených údajov a účel.

Článok 15

Zoznam konfliktov záujmov a ich zmierňovanie

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje aktuálny zoznam existujúcich významných konfliktov záujmov, ktoré existovali v čase podania žiadosti vo vzťahu k akýmkoľvek doplnkovým službám alebo iným súvisiacim službám poskytovaným žiadateľom, a opis toho, ako sa uvedené konflikty záujmov riešia.

2.   Ak je žiadateľ súčasťou skupiny, zoznam zahŕňa všetky významné konflikty záujmov vyplývajúce z iných podnikov v skupine a opis toho, ako sa uvedené konflikty záujmov riešia.

ODDIEL 7

Zdroje a postupy

Článok 16

Zdroje v oblasti informačných technológií a externé zabezpečovanie činností

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje opis týchto záležitostí:

| a) | systémov a užívateľských zariadení vytvorených žiadateľom s cieľom poskytovať služby klientom vrátane kópie všetkých užívateľských manuálov a vnútorných postupov; |
| --- | --- |

a)

systémov a užívateľských zariadení vytvorených žiadateľom s cieľom poskytovať služby klientom vrátane kópie všetkých užívateľských manuálov a vnútorných postupov;

| b) | investičných politík a politík obnovy týkajúcich sa zdrojov v oblasti informačných technológií žiadateľa; |
| --- | --- |

b)

investičných politík a politík obnovy týkajúcich sa zdrojov v oblasti informačných technológií žiadateľa;

| c) | dohôd o externom zabezpečovaní činností, ktoré žiadateľ uzavrel, spolu s metódami používanými na monitorovanie úrovne služby externe zabezpečovaných funkcií a kópiou zmlúv, ktorými sa takéto dohody riadia. |
| --- | --- |

c)

dohôd o externom zabezpečovaní činností, ktoré žiadateľ uzavrel, spolu s metódami používanými na monitorovanie úrovne služby externe zabezpečovaných funkcií a kópiou zmlúv, ktorými sa takéto dohody riadia.

Článok 17

Doplnkové služby

Ak žiadateľ, podnik v jeho skupine alebo podnik, s ktorým má žiadateľ významnú zmluvu týkajúcu sa služby obchodovania alebo služby po uzatvorení obchodu, ponúka alebo plánuje ponúkať akékoľvek doplnkové služby, jeho žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje opis:

| a) | doplnkových služieb, ktoré žiadateľ alebo jeho materská skupina vykonáva, a opis všetkých zmlúv, ktoré môže archív obchodných údajov mať so spoločnosťami ponúkajúcimi služby obchodovania, služby po uzavretí obchodu alebo iné súvisiace služby, ako aj kópie takýchto zmlúv; |
| --- | --- |

a)

doplnkových služieb, ktoré žiadateľ alebo jeho materská skupina vykonáva, a opis všetkých zmlúv, ktoré môže archív obchodných údajov mať so spoločnosťami ponúkajúcimi služby obchodovania, služby po uzavretí obchodu alebo iné súvisiace služby, ako aj kópie takýchto zmlúv;

| b) | postupov a politík, ktorými sa zabezpečí prevádzkové oddelenie služieb archívu obchodných údajov žiadateľa od ostatných obchodných línií, a to aj v prípade, keď samostatnú obchodnú líniu prevádzkuje archív obchodných údajov, spoločnosť patriaca do jeho holdingovej spoločnosti alebo ktorákoľvek iná spoločnosť, s ktorou má významnú zmluvu v súvislosti s procesom obchodovania alebo procesom po obchodovaní alebo obchodnou líniou. |
| --- | --- |

b)

postupov a politík, ktorými sa zabezpečí prevádzkové oddelenie služieb archívu obchodných údajov žiadateľa od ostatných obchodných línií, a to aj v prípade, keď samostatnú obchodnú líniu prevádzkuje archív obchodných údajov, spoločnosť patriaca do jeho holdingovej spoločnosti alebo ktorákoľvek iná spoločnosť, s ktorou má významnú zmluvu v súvislosti s procesom obchodovania alebo procesom po obchodovaní alebo obchodnou líniou.

ODDIEL 8

Pravidlá prístupu

Článok 18

Transparentnosť v súvislosti s pravidlami prístupu

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje:

| a) | politiky a postupy týkajúce sa prístupu, na základe ktorých užívatelia pristupujú k údajom v archíve obchodných údajov, vrátane všetkých procesov, na základe ktorých môžu užívatelia potrebovať meniť a dopĺňať alebo upravovať zaregistrované zmluvy; |
| --- | --- |

a)

politiky a postupy týkajúce sa prístupu, na základe ktorých užívatelia pristupujú k údajom v archíve obchodných údajov, vrátane všetkých procesov, na základe ktorých môžu užívatelia potrebovať meniť a dopĺňať alebo upravovať zaregistrované zmluvy;

| b) | kópiu podmienok stanovujúcich práva a povinnosti užívateľov; |
| --- | --- |

b)

kópiu podmienok stanovujúcich práva a povinnosti užívateľov;

| c) | opis rôznych kategórií prístupu dostupných užívateľom, ak existuje viac ako jedna; |
| --- | --- |

c)

opis rôznych kategórií prístupu dostupných užívateľom, ak existuje viac ako jedna;

| d) | politiky a postupy týkajúce sa prístupu, na základe ktorých môžu mať ostatní poskytovatelia služieb nediskriminačný prístup k informáciám uchovávaným archívom obchodných údajov, ak relevantné protistrany na to dali súhlas. |
| --- | --- |

d)

politiky a postupy týkajúce sa prístupu, na základe ktorých môžu mať ostatní poskytovatelia služieb nediskriminačný prístup k informáciám uchovávaným archívom obchodných údajov, ak relevantné protistrany na to dali súhlas.

Článok 19

Transparentnosť v súvislosti s mechanizmami dodržiavania predpisov a správnosťou údajov

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje postupy zavedené žiadateľom s cieľom overiť:

| a) | dodržiavanie požiadaviek na ohlasovanie ohlasujúcou protistranou alebo predkladajúcim subjektom; |
| --- | --- |

a)

dodržiavanie požiadaviek na ohlasovanie ohlasujúcou protistranou alebo predkladajúcim subjektom;

| b) | správnosť ohlasovaných informácií; |
| --- | --- |

b)

správnosť ohlasovaných informácií;

| c) | ak protistrany ohlasujú informácie rôznym archívom obchodných údajov, údaje sa môžu odsúhlasiť medzi archívmi obchodných údajov. |
| --- | --- |

c)

ak protistrany ohlasujú informácie rôznym archívom obchodných údajov, údaje sa môžu odsúhlasiť medzi archívmi obchodných údajov.

Článok 20

Transparentnosť v súvislosti s cenovou politikou

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje opis:

| a) | žiadateľovej cenovej politiky vrátane všetkých existujúcich zliav a rabatov a podmienok využitia takýchto znížení ceny; |
| --- | --- |

a)

žiadateľovej cenovej politiky vrátane všetkých existujúcich zliav a rabatov a podmienok využitia takýchto znížení ceny;

| b) | žiadateľovej štruktúry poplatkov za poskytovanie akýchkoľvek doplnkových služieb vrátane odhadovaných nákladov na služby archívu obchodných údajov a doplnkové služby spolu s podrobnosťami o metódach účtovania oddelených nákladov, ktoré môžu žiadateľovi vzniknúť pri poskytovaní služieb archívu obchodných údajov a doplnkových služieb; |
| --- | --- |

b)

žiadateľovej štruktúry poplatkov za poskytovanie akýchkoľvek doplnkových služieb vrátane odhadovaných nákladov na služby archívu obchodných údajov a doplnkové služby spolu s podrobnosťami o metódach účtovania oddelených nákladov, ktoré môžu žiadateľovi vzniknúť pri poskytovaní služieb archívu obchodných údajov a doplnkových služieb;

| c) | žiadateľových metód používaných na sprístupnenie informácií klientom, najmä ohlasujúcim subjektom a potenciálnym klientom vrátane kópie štruktúry poplatkov, ak sú služby archívu obchodných údajov a doplnkové služby oddelené. |
| --- | --- |

c)

žiadateľových metód používaných na sprístupnenie informácií klientom, najmä ohlasujúcim subjektom a potenciálnym klientom vrátane kópie štruktúry poplatkov, ak sú služby archívu obchodných údajov a doplnkové služby oddelené.

ODDIEL 9

Prevádzková spoľahlivosť

Článok 21

Prevádzkové riziko

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje:

| a) | podrobný opis dostupných zdrojov a postupov na identifikáciu a zmiernenie prevádzkového rizika a akýchkoľvek iných významných rizík, ktorým je žiadateľ vystavený, vrátane kópie všetkých príslušných manuálov a vnútorných postupov; |
| --- | --- |

a)

podrobný opis dostupných zdrojov a postupov na identifikáciu a zmiernenie prevádzkového rizika a akýchkoľvek iných významných rizík, ktorým je žiadateľ vystavený, vrátane kópie všetkých príslušných manuálov a vnútorných postupov;

| b) | opis čistých likvidných aktív financovaných vlastným kapitálom na pokrytie prípadných strát z bežnej činnosti s cieľom pokračovať v poskytovaní služieb ako nepretržite pokračujúci podnik, posúdenie dostatočnosti jeho finančných zdrojov na účely krytia prevádzkových nákladov na likvidáciu alebo reorganizáciu kritických operácií a služieb počas obdobia najmenej šiestich mesiacov; |
| --- | --- |

b)

opis čistých likvidných aktív financovaných vlastným kapitálom na pokrytie prípadných strát z bežnej činnosti s cieľom pokračovať v poskytovaní služieb ako nepretržite pokračujúci podnik, posúdenie dostatočnosti jeho finančných zdrojov na účely krytia prevádzkových nákladov na likvidáciu alebo reorganizáciu kritických operácií a služieb počas obdobia najmenej šiestich mesiacov;

| c) | plán kontinuity podnikateľskej činnosti žiadateľa a uvedenie politiky pre aktualizáciu tohto plánu. Plán obsahuje najmä:






  i) | všetky obchodné procesy, postupy eskalácie a súvisiace systémy, ktoré majú kritický význam pre zabezpečenie služieb žiadateľa archívu obchodných údajov, vrátane všetkých relevantných externe zabezpečovaných služieb a vrátane stratégie, politiky a cieľov archívu obchodných údajov na dosiahnutie kontinuity týchto procesov; |
| --- | --- | --- |

c)

plán kontinuity podnikateľskej činnosti žiadateľa a uvedenie politiky pre aktualizáciu tohto plánu. Plán obsahuje najmä:

i)

všetky obchodné procesy, postupy eskalácie a súvisiace systémy, ktoré majú kritický význam pre zabezpečenie služieb žiadateľa archívu obchodných údajov, vrátane všetkých relevantných externe zabezpečovaných služieb a vrátane stratégie, politiky a cieľov archívu obchodných údajov na dosiahnutie kontinuity týchto procesov;

| ii) | uzavreté dohody s ostatnými poskytovateľmi infraštruktúry finančného trhu vrátane ostatných archívov obchodných údajov; |
| --- | --- |

ii)

uzavreté dohody s ostatnými poskytovateľmi infraštruktúry finančného trhu vrátane ostatných archívov obchodných údajov;

| iii) | opatrenia na zabezpečenie minimálnej úrovne služieb kritických funkcií a očakávaný čas dokončenia plnej obnovy uvedených procesov; |
| --- | --- |

iii)

opatrenia na zabezpečenie minimálnej úrovne služieb kritických funkcií a očakávaný čas dokončenia plnej obnovy uvedených procesov;

| iv) | maximálny prijateľný čas obnovy obchodných procesov a systémov, berúc do úvahy lehotu na ohlasovanie archívom obchodných údajov, ako sa stanovuje v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a objem údajov, ktoré musí archív obchodných údajov v uvedenom dennom období spracovať; |
| --- | --- |

iv)

maximálny prijateľný čas obnovy obchodných procesov a systémov, berúc do úvahy lehotu na ohlasovanie archívom obchodných údajov, ako sa stanovuje v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a objem údajov, ktoré musí archív obchodných údajov v uvedenom dennom období spracovať;

| v) | postupy zaznamenávania a preskúmavania incidentov; |
| --- | --- |

v)

postupy zaznamenávania a preskúmavania incidentov;

| vi) | testovací program a výsledky všetkých testov; |
| --- | --- |

vi)

testovací program a výsledky všetkých testov;

| vii) | počet dostupných alternatívnych technických a prevádzkových priestorov, ich umiestnenie, zdroje v porovnaní s hlavnými priestormi a postupy zachovania kontinuity podnikateľských činností zavedené pre prípad, že sa musia použiť alternatívne priestory; |
| --- | --- |

vii)

počet dostupných alternatívnych technických a prevádzkových priestorov, ich umiestnenie, zdroje v porovnaní s hlavnými priestormi a postupy zachovania kontinuity podnikateľských činností zavedené pre prípad, že sa musia použiť alternatívne priestory;

| viii) | informácie o prístupe k sekundárnym priestorom činnosti, aby mohli zamestnanci zabezpečiť kontinuitu služby, ak hlavné kancelárske priestory nie sú k dispozícii; |
| --- | --- |

viii)

informácie o prístupe k sekundárnym priestorom činnosti, aby mohli zamestnanci zabezpečiť kontinuitu služby, ak hlavné kancelárske priestory nie sú k dispozícii;

| d) | opis opatrení na zabezpečenie činností archívu obchodných údajov žiadateľa v prípade výpadku a účasť užívateľov archívu obchodných údajov a iných tretích strán na týchto opatreniach. |
| --- | --- |

d)

opis opatrení na zabezpečenie činností archívu obchodných údajov žiadateľa v prípade výpadku a účasť užívateľov archívu obchodných údajov a iných tretích strán na týchto opatreniach.

ODDIEL 10

Uchovávanie záznamov

Článok 22

Politika uchovávania záznamov

1.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje informácie o prijatí a správe údajov vrátane všetkých politík a postupov, ktoré žiadateľ zaviedol na zabezpečenie:

| a) | včasnej a správnej registrácie ohlasovaných informácií; |
| --- | --- |

a)

včasnej a správnej registrácie ohlasovaných informácií;

| b) | toho, že údaje sa uchovávajú online aj offline; |
| --- | --- |

b)

toho, že údaje sa uchovávajú online aj offline;

| c) | toho, že údaje sú náležite zálohované na účely kontinuity podnikateľských činností. |
| --- | --- |

c)

toho, že údaje sú náležite zálohované na účely kontinuity podnikateľských činností.

2.   Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje opis systémov, politík a postupov uchovávania záznamov, ktoré sa používajú na zabezpečenie toho, aby sa informácie primerane upravovali a aby sa pozície vypočítavali správne v súlade s príslušnými požiadavkami právnych predpisov alebo regulačnými požiadavkami.

ODDIEL 11

Dostupnosť údajov

Článok 23

Mechanizmy pre dostupnosť údajov

Žiadosť o registráciu za archív obchodných údajov obsahuje opis zdrojov, metód a kanálov, ktoré žiadateľ použije na uľahčenie prístupu k informáciám v súlade s článkom 81 ods. 1, 3 a 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 o transparentnosti a dostupnosti údajov, spolu:

| a) | s opisom zdrojov, metód a kanálov, ktoré archív obchodných údajov použije s cieľom uľahčiť prístup k údajom v ňom obsiahnutých pre verejnosť v súlade s článkom 81 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a frekvencie aktualizácií spolu s kópiou konkrétnych manuálov a vnútorných politík; |
| --- | --- |

a)

s opisom zdrojov, metód a kanálov, ktoré archív obchodných údajov použije s cieľom uľahčiť prístup k údajom v ňom obsiahnutých pre verejnosť v súlade s článkom 81 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a frekvencie aktualizácií spolu s kópiou konkrétnych manuálov a vnútorných politík;

| b) | s opisom zdrojov, metód a zariadení, ktoré archív obchodných údajov použije s cieľom uľahčiť prístup k svojim informáciám pre príslušné orgány v súlade s článkom 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, frekvencie aktualizácií a kontrol a overovaní, ktoré môže archív obchodných údajov zaviesť na filtrovanie prístupu, spolu s kópiou konkrétnych manuálov a vnútorných politík; |
| --- | --- |

b)

s opisom zdrojov, metód a zariadení, ktoré archív obchodných údajov použije s cieľom uľahčiť prístup k svojim informáciám pre príslušné orgány v súlade s článkom 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, frekvencie aktualizácií a kontrol a overovaní, ktoré môže archív obchodných údajov zaviesť na filtrovanie prístupu, spolu s kópiou konkrétnych manuálov a vnútorných politík;

| c) | s opisom zdrojov, metód a kanálov, ktoré archív obchodných údajov použije s cieľom uľahčiť prístup k svojim informáciám pre zmluvné protistrany v súlade s článkom 80 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a frekvencie aktualizácií spolu s kópiou konkrétnych manuálov a vnútorných politík. |
| --- | --- |

c)

s opisom zdrojov, metód a kanálov, ktoré archív obchodných údajov použije s cieľom uľahčiť prístup k svojim informáciám pre zmluvné protistrany v súlade s článkom 80 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a frekvencie aktualizácií spolu s kópiou konkrétnych manuálov a vnútorných politík.

Článok 24

Overovanie presnosti a úplnosti žiadosti

1.   Ku všetkým informáciám predloženým orgánu ESMA počas procesu registrácie sa prikladá list podpísaný členom rady archívu obchodných údajov a vrcholového manažmentu, ktorým sa potvrdzuje, že predložené informácie sú ku dňu uvedeného predloženia presné a úplné podľa ich najlepšieho vedomia.

2.   K týmto informáciám sa prípadne priloží aj príslušná podniková právna dokumentácia osvedčujúca presnosť údajov.

Článok 25

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87.

5

---

| 23.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/33

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 151/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov, pokiaľ ide o regulačné technické normy bližšie určujúce údaje, ktoré majú archívy obchodných údajov zverejniť a sprístupniť, a prevádzkové normy na agregáciu a porovnávanie údajov a prístup k týmto údajom

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 81 ods. 5,

keďže:

| (1) | Je dôležité jasne identifikovať relevantné zmluvy a ich príslušné protistrany. Na základe funkčného prístupu by sa subjekty pristupujúce k údajom archívov obchodných údajov mali posudzovať podľa svojich právomocí a funkcií, ktoré vykonávajú. |
| --- | --- |

(1)

Je dôležité jasne identifikovať relevantné zmluvy a ich príslušné protistrany. Na základe funkčného prístupu by sa subjekty pristupujúce k údajom archívov obchodných údajov mali posudzovať podľa svojich právomocí a funkcií, ktoré vykonávajú.

| (2) | Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) by mal mať prístup k všetkým údajom o jednotlivých transakciách vedeným archívmi obchodných údajov na účely dohľadu nad archívmi obchodných údajov, aby bol schopný žiadať o informácie, prijímať primerané opatrenia v oblasti dohľadu a takisto kontrolovať, či by sa registrácia archívu obchodných údajov mala ponechať alebo zrušiť. |
| --- | --- |

(2)

Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) by mal mať prístup k všetkým údajom o jednotlivých transakciách vedeným archívmi obchodných údajov na účely dohľadu nad archívmi obchodných údajov, aby bol schopný žiadať o informácie, prijímať primerané opatrenia v oblasti dohľadu a takisto kontrolovať, či by sa registrácia archívu obchodných údajov mala ponechať alebo zrušiť.

| (3) | Vzhľadom na svoje zodpovednosti v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (3), a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by mal ESMA dostať prístup na základe rôznych mandátov. Prístup jednotlivých pracovníkov ESMA k údajom by mal byť v súlade s každým z uvedených konkrétnych mandátov. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na svoje zodpovednosti v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (3), a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by mal ESMA dostať prístup na základe rôznych mandátov. Prístup jednotlivých pracovníkov ESMA k údajom by mal byť v súlade s každým z uvedených konkrétnych mandátov.

| (4) | Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB), ESMA a príslušní členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) vrátane niektorých národných centrálnych bánk a príslušných orgánov Únie pre cenné papiere a trhy majú mandát na sledovanie a zachovávanie finančnej stability v Únii, a mali by mať preto na účely svojich príslušných úloh v tejto súvislosti prístup k údajom o transakciách všetkých protistrán. |
| --- | --- |

(4)

Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB), ESMA a príslušní členovia Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) vrátane niektorých národných centrálnych bánk a príslušných orgánov Únie pre cenné papiere a trhy majú mandát na sledovanie a zachovávanie finančnej stability v Únii, a mali by mať preto na účely svojich príslušných úloh v tejto súvislosti prístup k údajom o transakciách všetkých protistrán.

| (5) | Orgány dohľadu a dozoru nad centrálnymi protistranami potrebujú mať prístup na umožnenie účinného výkonu svojich povinností vo vzťahu k takýmto subjektom, a mali by preto mať prístup ku všetkým informáciám potrebným pre tento mandát. |
| --- | --- |

(5)

Orgány dohľadu a dozoru nad centrálnymi protistranami potrebujú mať prístup na umožnenie účinného výkonu svojich povinností vo vzťahu k takýmto subjektom, a mali by preto mať prístup ku všetkým informáciám potrebným pre tento mandát.

| (6) | Prístup príslušných členov ESCB slúži na plnenie ich základných úloh, najmä funkcií emitujúcej centrálnej banky, ich mandátu v súvislosti s finančnou stabilitou a v niektorých prípadoch prudenciálneho dohľadu nad niektorými protistranami. Keďže určití členovia ESCB majú na základe vnútroštátnych právnych predpisov rôzne mandáty, mal by sa im udeliť prístup k údajom v súlade s rôznymi mandátmi uvedenými v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

Prístup príslušných členov ESCB slúži na plnenie ich základných úloh, najmä funkcií emitujúcej centrálnej banky, ich mandátu v súvislosti s finančnou stabilitou a v niektorých prípadoch prudenciálneho dohľadu nad niektorými protistranami. Keďže určití členovia ESCB majú na základe vnútroštátnych právnych predpisov rôzne mandáty, mal by sa im udeliť prístup k údajom v súlade s rôznymi mandátmi uvedenými v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (7) | Hlavnou povinnosťou príslušných orgánov Únie pre cenné papiere a trhy je ochrana investorov v ich príslušných jurisdikciách a mal by sa im udeliť prístup k transakčným údajom o trhoch, účastníkoch, produktoch a podkladových aktívach, na ktoré sa vzťahujú ich mandáty v oblasti dohľadu a presadzovania predpisov. |
| --- | --- |

(7)

Hlavnou povinnosťou príslušných orgánov Únie pre cenné papiere a trhy je ochrana investorov v ich príslušných jurisdikciách a mal by sa im udeliť prístup k transakčným údajom o trhoch, účastníkoch, produktoch a podkladových aktívach, na ktoré sa vzťahujú ich mandáty v oblasti dohľadu a presadzovania predpisov.

| (8) | Orgánom vymenovaným podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie (4) by sa mal udeliť prístup k transakciám s akciovými derivátmi, ak sa podkladové aktívum buď prijme na obchodovanie na regulovanom trhu v ich jurisdikcii, má adresu sídla v ich jurisdikcii, alebo je ponúkajúcou stranou pre takúto spoločnosť a protiplnenie, ktoré ponúka, zahŕňa cenné papiere. |
| --- | --- |

(8)

Orgánom vymenovaným podľa článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/25/ES z 21. apríla 2004 o ponukách na prevzatie (4) by sa mal udeliť prístup k transakciám s akciovými derivátmi, ak sa podkladové aktívum buď prijme na obchodovanie na regulovanom trhu v ich jurisdikcii, má adresu sídla v ich jurisdikcii, alebo je ponúkajúcou stranou pre takúto spoločnosť a protiplnenie, ktoré ponúka, zahŕňa cenné papiere.

| (9) | Agentúre pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) by sa mal udeliť prístup na účely monitorovania veľkoobchodného trhu s energiou s cieľom odhaliť a zabrániť zneužívaniu trhu v spolupráci s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a na účely monitorovania veľkoobchodných trhov s energiou na odhalenie a zabránenie zneužívaniu trhu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 z 25. októbra 2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou (REMIT) (5). ACER by preto mala mať prístup k všetkým údajom vedeným archívom obchodných údajov, pokiaľ ide o energetické deriváty. |
| --- | --- |

(9)

Agentúre pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) by sa mal udeliť prístup na účely monitorovania veľkoobchodného trhu s energiou s cieľom odhaliť a zabrániť zneužívaniu trhu v spolupráci s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi a na účely monitorovania veľkoobchodných trhov s energiou na odhalenie a zabránenie zneužívaniu trhu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 z 25. októbra 2011 o integrite a transparentnosti veľkoobchodného trhu s energiou (REMIT) (5). ACER by preto mala mať prístup k všetkým údajom vedeným archívom obchodných údajov, pokiaľ ide o energetické deriváty.

| (10) | Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa vzťahuje len na obchodné údaje a nie na údaje, pred uskutočnením obchodu, ako napríklad pokyny na obchodovanie podľa nariadenia (EÚ) č. 1227/2011. Archívy obchodných údajov by sa preto v tomto ohľade pre ACER nemali považovať za vhodný zdroj informácií. |
| --- | --- |

(10)

Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa vzťahuje len na obchodné údaje a nie na údaje, pred uskutočnením obchodu, ako napríklad pokyny na obchodovanie podľa nariadenia (EÚ) č. 1227/2011. Archívy obchodných údajov by sa preto v tomto ohľade pre ACER nemali považovať za vhodný zdroj informácií.

| (11) | V rámci funkčného postupu pre prístup k údajom vedeným archívmi obchodných údajov je prudenciálny dohľad dôležitým prvkom. Podobne môžu mať rôzne orgány mandát na prudenciálny dohľad. Prístup k údajom o transakciách príslušných subjektov by sa preto mal zabezpečiť všetkým orgánom uvedeným v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

V rámci funkčného postupu pre prístup k údajom vedeným archívmi obchodných údajov je prudenciálny dohľad dôležitým prvkom. Podobne môžu mať rôzne orgány mandát na prudenciálny dohľad. Prístup k údajom o transakciách príslušných subjektov by sa preto mal zabezpečiť všetkým orgánom uvedeným v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

| (12) | Subjekty s prístupom k údajom archívov obchodných údajov podľa článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by mali zabezpečiť zachovávanie a presadzovanie politík s cieľom zabezpečiť, že k informáciám majú prístup len príslušné osoby na riadne vymedzený a právne podložený účel, pričom budú jasne uvádzať prípadné ďalšie osoby oprávnené pristupovať k takýmto údajom. |
| --- | --- |

(12)

Subjekty s prístupom k údajom archívov obchodných údajov podľa článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 by mali zabezpečiť zachovávanie a presadzovanie politík s cieľom zabezpečiť, že k informáciám majú prístup len príslušné osoby na riadne vymedzený a právne podložený účel, pričom budú jasne uvádzať prípadné ďalšie osoby oprávnené pristupovať k takýmto údajom.

| (13) | Prístup k údajom by sa mal zvažovať na troch úrovniach agregácie. Údaje o transakciách by mali zahŕňať podrobnosti o jednotlivých obchodoch; údaje o pozíciách by sa mali týkať údajov o agregovaných pozíciách podľa podkladového aktíva/produktu pre jednotlivé protistrany a agregované nominálne údaje by mali zodpovedať celkovým pozíciám podľa podkladového aktíva/produktu bez podrobností o protistrane. Prístup k údajom o transakciách by takisto zahŕňal prístup k údajom o jednotlivých pozíciách a k agregovaným údajom. Prístup k údajom o pozíciách by takisto zahŕňal prístup k agregovaným údajom, ale nie k údajom o jednotlivých transakciách. Naopak, prístup k agregovaným nominálnym údajom by mal byť menej podrobnou kategóriou a nemal by umožňovať prístup k údajom o pozíciách alebo údajom o jednotlivých transakciách. |
| --- | --- |

(13)

Prístup k údajom by sa mal zvažovať na troch úrovniach agregácie. Údaje o transakciách by mali zahŕňať podrobnosti o jednotlivých obchodoch; údaje o pozíciách by sa mali týkať údajov o agregovaných pozíciách podľa podkladového aktíva/produktu pre jednotlivé protistrany a agregované nominálne údaje by mali zodpovedať celkovým pozíciám podľa podkladového aktíva/produktu bez podrobností o protistrane. Prístup k údajom o transakciách by takisto zahŕňal prístup k údajom o jednotlivých pozíciách a k agregovaným údajom. Prístup k údajom o pozíciách by takisto zahŕňal prístup k agregovaným údajom, ale nie k údajom o jednotlivých transakciách. Naopak, prístup k agregovaným nominálnym údajom by mal byť menej podrobnou kategóriou a nemal by umožňovať prístup k údajom o pozíciách alebo údajom o jednotlivých transakciách.

| (14) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy predložil Komisii. |
| --- | --- |

(14)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy predložil Komisii.

| (15) | Pred predložením návrhu regulačných technických noriem, z ktorých toto nariadenie vychádza, ESMA konzultoval príslušné orgány a členov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. ESMA takisto uskutočnil otvorenú verejnú konzultáciu o týchto návrhoch regulačných technických noriem, vykonal analýzu potenciálnych súvisiacich nákladov a prínosov a vyžiadal si stanovisko skupiny zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov orgánu ESMA zriadenej v súlade s článkom 37 uvedeného nariadenia, |
| --- | --- |

(15)

Pred predložením návrhu regulačných technických noriem, z ktorých toto nariadenie vychádza, ESMA konzultoval príslušné orgány a členov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010. ESMA takisto uskutočnil otvorenú verejnú konzultáciu o týchto návrhoch regulačných technických noriem, vykonal analýzu potenciálnych súvisiacich nákladov a prínosov a vyžiadal si stanovisko skupiny zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov orgánu ESMA zriadenej v súlade s článkom 37 uvedeného nariadenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zverejňovanie agregovaných údajov

1.   Archívy obchodných údajov zverejňujú údaje podľa článku 81 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 zahŕňajúce aspoň:

| a) | rozpis agregovaných otvorených pozícií podľa tried derivátov takto:






  i) | komoditné; |
| --- | --- | --- |

a)

rozpis agregovaných otvorených pozícií podľa tried derivátov takto:

i)

komoditné;

| ii) | úverové; |
| --- | --- |

ii)

úverové;

| iii) | devízové; |
| --- | --- |

iii)

devízové;

| iv) | akciové; |
| --- | --- |

iv)

akciové;

| v) | úrokové; |
| --- | --- |

v)

úrokové;

| vi) | iné; |
| --- | --- |

vi)

iné;

| b) | rozpis agregovaných objemov transakcií podľa tried derivátov takto:






  i) | komoditné; |
| --- | --- | --- |

b)

rozpis agregovaných objemov transakcií podľa tried derivátov takto:

i)

komoditné;

| ii) | úverové; |
| --- | --- |

ii)

úverové;

| iii) | devízové; |
| --- | --- |

iii)

devízové;

| iv) | akciové; |
| --- | --- |

iv)

akciové;

| v) | úrokové; |
| --- | --- |

v)

úrokové;

| vi) | iné; |
| --- | --- |

vi)

iné;

| c) | rozpis agregovaných hodnôt podľa tried derivátov takto:






  i) | komoditné; |
| --- | --- | --- |

c)

rozpis agregovaných hodnôt podľa tried derivátov takto:

i)

komoditné;

| ii) | úverové; |
| --- | --- |

ii)

úverové;

| iii) | devízové; |
| --- | --- |

iii)

devízové;

| iv) | akciové; |
| --- | --- |

iv)

akciové;

| v) | úrokové; |
| --- | --- |

v)

úrokové;

| vi) | iné. |
| --- | --- |

vi)

iné.

2.   Údaje sa zverejnia na webovej lokalite alebo online portáli, ktoré sú ľahko dostupné pre verejnosť a aktualizované aspoň raz za týždeň.

Článok 2

Prístup k údajom zo strany príslušných orgánov

1.   Archív obchodných údajov poskytne Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) prístup k všetkým údajom o transakciách na účely výkonu jeho právomocí v oblasti dohľadu.

2.   ESMA stanoví vnútorné postupy s cieľom zabezpečiť primeraný prístup zamestnancov a akékoľvek príslušné obmedzenia prístupu, pokiaľ ide o činnosti v rámci mandátu ESMA, ktoré nesúvisia s dohľadom.

3.   Archív obchodných údajov poskytne Agentúre pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ACER) prístup k všetkým údajom o transakciách týkajúcim sa derivátov, ak ich podkladovým aktívom je energia alebo emisné kvóty.

4.   Archív obchodných údajov poskytne príslušnému orgánu vykonávajúcemu dohľad nad centrálnou protistranou a prípadne príslušnému členovi Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), ktorý vykonáva dozor nad centrálnou protistranou, prístup k všetkým údajom o transakciách, ktoré centrálna protistrana zúčtovala alebo ohlásila.

5.   Archív obchodných údajov poskytne príslušnému orgánu vykonávajúcemu dohľad nad miestami výkonu ohlásených zmlúv prístup k všetkým údajom o transakciách týkajúcich sa zmlúv vykonaných na uvedených miestach.

6.   Archív obchodných údajov poskytne orgánu dohľadu vymenovanému podľa článku 4 smernice 2004/25/ES prístup k všetkým údajom o transakciách týkajúcich sa derivátov, ktorých podkladovým aktívom je cenný papier vydaný spoločnosťou, ktorá spĺňa jednu z týchto podmienok:

| a) | je prijatá na obchodovanie na regulovanom trhu v rámci jeho jurisdikcie; |
| --- | --- |

a)

je prijatá na obchodovanie na regulovanom trhu v rámci jeho jurisdikcie;

| b) | má registrované sídlo, alebo ak nemá registrované sídlo, má ústredie v jeho jurisdikcii; |
| --- | --- |

b)

má registrované sídlo, alebo ak nemá registrované sídlo, má ústredie v jeho jurisdikcii;

| c) | je ponúkajúcou stranou pre subjekty stanovené v písmene a) alebo b) a protiplnenie, ktoré ponúka, zahŕňa cenné papiere. |
| --- | --- |

c)

je ponúkajúcou stranou pre subjekty stanovené v písmene a) alebo b) a protiplnenie, ktoré ponúka, zahŕňa cenné papiere.

7.   Údaje, ktoré sa majú poskytnúť v súlade s odsekom 6, zahŕňajú informácie o:

| a) | podkladových cenných papieroch; |
| --- | --- |

a)

podkladových cenných papieroch;

| b) | triedach derivátov; |
| --- | --- |

b)

triedach derivátov;

| c) | znamienku pozície; |
| --- | --- |

c)

znamienku pozície;

| d) | počte referenčných cenných papierov; |
| --- | --- |

d)

počte referenčných cenných papierov;

| e) | protistranách derivátu. |
| --- | --- |

e)

protistranách derivátu.

8.   Archív obchodných údajov poskytne príslušným orgánom Únie pre cenné papiere a trhy uvedeným v článku 81 ods. 3 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 prístup k všetkým údajom o transakciách týkajúcich sa trhov, účastníkov, zmlúv a podkladových aktív, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti uvedeného orgánu podľa jeho príslušných zodpovedností a mandátov v oblasti dohľadu.

9.   Archív obchodných údajov poskytne Európskemu výboru pre systémové riziká, ESMA a príslušným členom ESCB údaje o jednotlivých transakciách:

| a) | za všetky protistrany v ich príslušných jurisdikciách; |
| --- | --- |

a)

za všetky protistrany v ich príslušných jurisdikciách;

| b) | za derivátové zmluvy, ak sa referenčný subjekt derivátovej zmluvy nachádza v ich príslušnej jurisdikcii alebo ak je referenčným záväzkom štátny dlhopis príslušnej jurisdikcie. |
| --- | --- |

b)

za derivátové zmluvy, ak sa referenčný subjekt derivátovej zmluvy nachádza v ich príslušnej jurisdikcii alebo ak je referenčným záväzkom štátny dlhopis príslušnej jurisdikcie.

10.   Archív obchodných údajov poskytne príslušnému členovi ESCB prístup k údajom o pozíciách derivátových zmlúv v mene, v ktorej emituje uvedený člen.

11.   Archív obchodných údajov na účely prudenciálneho dohľadu nad protistranami, na ktoré sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť, poskytne príslušným subjektom uvedeným v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 prístup k všetkým údajom o transakciách takýchto protistrán.

Článok 3

Orgány tretích krajín

1.   Vo vzťahu k príslušnému orgánu tretej krajiny, ktorý s Úniou uzatvoril medzinárodnú dohodu podľa článku 75 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, poskytne archív obchodných údajov prístup k údajom s prihliadnutím na mandát a zodpovednosti orgánu tretej krajiny a v súlade s ustanoveniami príslušnej medzinárodnej dohody.

2.   Vo vzťahu k príslušnému orgánu tretej krajiny, ktorý s ESMA uzatvoril dohodu o spolupráci podľa článku 76 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, poskytne archív obchodných údajov prístup k údajom s prihliadnutím na mandát a zodpovednosti orgánu tretej krajiny a v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody o spolupráci.

Článok 4

Prevádzkové normy na agregáciu a porovnávanie údajov

1.   Archív obchodných údajov poskytne prístup subjektom uvedeným v článku 81 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 v súlade s komunikačnými postupmi, normami pre zasielanie správ a referenčné údaje, ktoré sa bežne používajú na medzinárodnej úrovni.

2.   Protistrany obchodu pre každú derivátovú zmluvu vygenerujú jedinečný identifikátor obchodu, aby archívom obchodných údajov umožnili agregovať a porovnávať údaje medzi rôznymi archívmi obchodných údajov.

Článok 5

Prevádzkové normy pre prístup k údajom

1.   Archív obchodných údajov zaznamenáva informácie týkajúce sa prístupu k údajom poskytnutým subjektom uvedeným v článku 81 ods. 3 naradenia (EÚ) č. 648/2012.

2.   Informácie uvedené v odseku 1 zahŕňajú:

| a) | rozsah sprístupnených údajov; |
| --- | --- |

a)

rozsah sprístupnených údajov;

| b) | odkaz na právne ustanovenia, na základe ktorých sa udeľuje prístup k takýmto údajom podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a tohto nariadenia. |
| --- | --- |

b)

odkaz na právne ustanovenia, na základe ktorých sa udeľuje prístup k takýmto údajom podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a tohto nariadenia.

Článok 6

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 142, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 1.

5

---

| 23.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/37

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 152/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa kapitálových požiadaviek na centrálne protistrany

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 16 ods. 3,

keďže:

| (1) | Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa okrem iných záležitostí stanovujú prudenciálne požiadavky na centrálne protistrany, aby sa zabezpečilo, že sú bezpečné a zodpovedné a trvalo spĺňajú kapitálové požiadavky. Vzhľadom na to, že riziká vyplývajúce zo zúčtovacích činností sú do veľkej miery kryté osobitnými finančnými zdrojmi, takýmito kapitálovými požiadavkami by sa malo zabezpečiť, aby centrálna protistrana bola trvalo primerane kapitalizovaná voči kreditnému riziku, riziku protistrany, trhovému riziku, prevádzkovému riziku, právnemu a obchodnému riziku, ktoré ešte nie sú kryté týmito osobitnými finančnými zdrojmi, a aby bola v prípade potreby schopná vykonať riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich operácií. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa okrem iných záležitostí stanovujú prudenciálne požiadavky na centrálne protistrany, aby sa zabezpečilo, že sú bezpečné a zodpovedné a trvalo spĺňajú kapitálové požiadavky. Vzhľadom na to, že riziká vyplývajúce zo zúčtovacích činností sú do veľkej miery kryté osobitnými finančnými zdrojmi, takýmito kapitálovými požiadavkami by sa malo zabezpečiť, aby centrálna protistrana bola trvalo primerane kapitalizovaná voči kreditnému riziku, riziku protistrany, trhovému riziku, prevádzkovému riziku, právnemu a obchodnému riziku, ktoré ešte nie sú kryté týmito osobitnými finančnými zdrojmi, a aby bola v prípade potreby schopná vykonať riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich operácií.

| (2) | Osobitne by sa malo zohľadniť zaobchádzanie s kapitálom úverových inštitúcií a investičných spoločností, pokiaľ ide o technické normy, pretože centrálne protistrany sú pri výkone nekrytých činností vystavené rizikám, ktoré sú podobné rizikám, ktoré vznikajú úverovým inštitúciám a investičným spoločnostiam. Do úvahy by sa mali vziať aj príslušné časti zásad pre infraštruktúru finančného trhu, ktoré vydal Výbor pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (ďalej len „zásady CPSS – IOSCO“). S cieľom zabezpečiť, aby boli centrálne protistrany schopné zorganizovať riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností, mali by mať dostatočné finančné zdroje na zvládnutie prevádzkových nákladov počas náležitého obdobia. Centrálna protistrana by mala byť počas tohto obdobia schopná vytvoriť akýkoľvek druh opatrenia s cieľom reorganizovať svoje kritické operácie vrátane rekapitalizácie, výmeny manažmentu, revízie svojich obchodných stratégií, štruktúr nákladov alebo poplatkov, reštrukturalizácie služieb, ktoré poskytuje, likvidácie svojho zúčtovacieho portfólia alebo zlúčenia s inou centrálnou protistranou alebo prevedenia svojich zúčtovacích činností na inú centrálnu protistranu. Počas ukončenia alebo reštrukturalizácie je potrebné, aby centrálna protistrana pokračovala vo svojich operáciách. Zatiaľ čo niektoré náklady (napr. marketingové náklady) sa v tomto prípade môžu znížiť, iné náklady (napr. právne výdavky) sa môžu zvýšiť. Z toho dôvodu sa za primerané približné vyjadrenie skutočných výdavkov počas ukončenia alebo reštrukturalizácie operácií centrálnych protistrán považuje použitie hrubých ročných prevádzkových nákladov. S cieľom zohľadniť rôznorodosť účtovných postupov jednotlivých centrálnych protistrán by sa prevádzkové náklady mali posudzovať v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva (IFRS) prijatými podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (3) alebo v súlade s obmedzeným počtom iných pravidiel, ktoré sa uplatňujú v tejto oblasti, ako sa uvádza v právnych predpisoch Únie. |
| --- | --- |

(2)

Osobitne by sa malo zohľadniť zaobchádzanie s kapitálom úverových inštitúcií a investičných spoločností, pokiaľ ide o technické normy, pretože centrálne protistrany sú pri výkone nekrytých činností vystavené rizikám, ktoré sú podobné rizikám, ktoré vznikajú úverovým inštitúciám a investičným spoločnostiam. Do úvahy by sa mali vziať aj príslušné časti zásad pre infraštruktúru finančného trhu, ktoré vydal Výbor pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (ďalej len „zásady CPSS – IOSCO“). S cieľom zabezpečiť, aby boli centrálne protistrany schopné zorganizovať riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností, mali by mať dostatočné finančné zdroje na zvládnutie prevádzkových nákladov počas náležitého obdobia. Centrálna protistrana by mala byť počas tohto obdobia schopná vytvoriť akýkoľvek druh opatrenia s cieľom reorganizovať svoje kritické operácie vrátane rekapitalizácie, výmeny manažmentu, revízie svojich obchodných stratégií, štruktúr nákladov alebo poplatkov, reštrukturalizácie služieb, ktoré poskytuje, likvidácie svojho zúčtovacieho portfólia alebo zlúčenia s inou centrálnou protistranou alebo prevedenia svojich zúčtovacích činností na inú centrálnu protistranu. Počas ukončenia alebo reštrukturalizácie je potrebné, aby centrálna protistrana pokračovala vo svojich operáciách. Zatiaľ čo niektoré náklady (napr. marketingové náklady) sa v tomto prípade môžu znížiť, iné náklady (napr. právne výdavky) sa môžu zvýšiť. Z toho dôvodu sa za primerané približné vyjadrenie skutočných výdavkov počas ukončenia alebo reštrukturalizácie operácií centrálnych protistrán považuje použitie hrubých ročných prevádzkových nákladov. S cieľom zohľadniť rôznorodosť účtovných postupov jednotlivých centrálnych protistrán by sa prevádzkové náklady mali posudzovať v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva (IFRS) prijatými podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (3) alebo v súlade s obmedzeným počtom iných pravidiel, ktoré sa uplatňujú v tejto oblasti, ako sa uvádza v právnych predpisoch Únie.

| (3) | Keďže základné imanie musí byť trvalo dostatočné na zabezpečenie riadneho ukončenia a primeranej ochrany proti príslušným rizikám, ako sa vyžaduje v článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, je potrebné vytvoriť nástroj včasného varovania, aby príslušné orgány mohli v dostatočnom predstihu získať znalosti o situácii, v akej sa základné imanie centrálnej protistrany približuje ku kapitálovej požiadavke, a to zavedením prahovej hodnoty na oznámenie stanovenej na 110 % kapitálovej požiadavky. |
| --- | --- |

(3)

Keďže základné imanie musí byť trvalo dostatočné na zabezpečenie riadneho ukončenia a primeranej ochrany proti príslušným rizikám, ako sa vyžaduje v článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, je potrebné vytvoriť nástroj včasného varovania, aby príslušné orgány mohli v dostatočnom predstihu získať znalosti o situácii, v akej sa základné imanie centrálnej protistrany približuje ku kapitálovej požiadavke, a to zavedením prahovej hodnoty na oznámenie stanovenej na 110 % kapitálovej požiadavky.

| (4) | Bez ohľadu na ťažkosti pri vyčísľovaní expozície voči prevádzkovému riziku je relevantnou referenciou na účel stanovenia kapitálovej požiadavky pre centrálne protistrany smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (4). Pokiaľ ide o technické normy o kapitálových požiadavkách pre centrálne protistrany, v súlade so smernicou 2006/48/ES by vymedzenie prevádzkového rizika malo zahŕňať právne riziko. |
| --- | --- |

(4)

Bez ohľadu na ťažkosti pri vyčísľovaní expozície voči prevádzkovému riziku je relevantnou referenciou na účel stanovenia kapitálovej požiadavky pre centrálne protistrany smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií (4). Pokiaľ ide o technické normy o kapitálových požiadavkách pre centrálne protistrany, v súlade so smernicou 2006/48/ES by vymedzenie prevádzkového rizika malo zahŕňať právne riziko.

| (5) | Smernica 2006/48/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (5) predstavujú primeranú referenciu na účel stanovenia kapitálových požiadaviek na krytie kreditného rizika, rizika protistrany a trhového rizika, ktoré nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi, pretože sú podobné požiadavkám uplatňovaným úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami. |
| --- | --- |

(5)

Smernica 2006/48/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/49/ES zo 14. júna 2006 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií (5) predstavujú primeranú referenciu na účel stanovenia kapitálových požiadaviek na krytie kreditného rizika, rizika protistrany a trhového rizika, ktoré nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi, pretože sú podobné požiadavkám uplatňovaným úverovými inštitúciami alebo investičnými spoločnosťami.

| (6) | Centrálna protistrana nemusí mať v držbe kapitál na trhové expozície a príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré vyplývajú z dohody o interoperabilite, ak sú splnené požiadavky článkov 52 a 53 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Ak však tieto požiadavky nie sú splnené, prepojenia medzi centrálnymi protistranami by ich mohli vystaviť dodatočnému riziku, ak kolaterál, ktorý predložili, nie je úplne chránený a odolný voči úpadku alebo ak sú ohrozené príspevky do fondu pre prípad zlyhania v prípade zlyhania zúčtovacieho člena prijímajúcej centrálnej protistrany. V takýchto prípadoch by sa preto mali na príspevky do fondu pre prípad zlyhania a na obchodné expozície s ostatnými centrálnymi protistranami uplatňovať kapitálové poplatky. S cieľom zabrániť účinkom nákazy by zaobchádzanie v súvislosti s príspevkami do fondu pre prípad zlyhania pre ostatné centrálne protistrany malo byť vo všeobecnosti konzervatívnejšie než zaobchádzanie s expozíciami úverových inštitúcií voči centrálnym protistranám. Vlastné zdroje centrálnej protistrany používané na prispievanie do fondu pre prípad zlyhania inej centrálnej protistrany by sa nemali zohľadňovať na účely článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pretože sa neinvestujú v súlade s jej investičnou politikou. Zároveň by sa nemali duplicitne počítať na účely výpočtu rizikovo vážených expozícií vyplývajúcich z týchto príspevkov. |
| --- | --- |

(6)

Centrálna protistrana nemusí mať v držbe kapitál na trhové expozície a príspevky do fondu pre prípad zlyhania, ktoré vyplývajú z dohody o interoperabilite, ak sú splnené požiadavky článkov 52 a 53 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Ak však tieto požiadavky nie sú splnené, prepojenia medzi centrálnymi protistranami by ich mohli vystaviť dodatočnému riziku, ak kolaterál, ktorý predložili, nie je úplne chránený a odolný voči úpadku alebo ak sú ohrozené príspevky do fondu pre prípad zlyhania v prípade zlyhania zúčtovacieho člena prijímajúcej centrálnej protistrany. V takýchto prípadoch by sa preto mali na príspevky do fondu pre prípad zlyhania a na obchodné expozície s ostatnými centrálnymi protistranami uplatňovať kapitálové poplatky. S cieľom zabrániť účinkom nákazy by zaobchádzanie v súvislosti s príspevkami do fondu pre prípad zlyhania pre ostatné centrálne protistrany malo byť vo všeobecnosti konzervatívnejšie než zaobchádzanie s expozíciami úverových inštitúcií voči centrálnym protistranám. Vlastné zdroje centrálnej protistrany používané na prispievanie do fondu pre prípad zlyhania inej centrálnej protistrany by sa nemali zohľadňovať na účely článku 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pretože sa neinvestujú v súlade s jej investičnou politikou. Zároveň by sa nemali duplicitne počítať na účely výpočtu rizikovo vážených expozícií vyplývajúcich z týchto príspevkov.

| (7) | Obdobie nevyhnutné na riadne ukončenie činností prísne závisí od zúčtovacích služieb, ktoré poskytuje konkrétna centrálna protistrana, a od trhového prostredia, v ktorom pôsobí, a to najmä v prípade, keď jej služby môže prebrať iná centrálna protistrana. Počet mesiacov potrebných na ukončenie by preto mal byť založený na vlastnom odhade centrálnej protistrany, ktorý podlieha schváleniu príslušným orgánom. Aby sa zabezpečila prudenciálna úroveň kapitálových požiadaviek, treba zaviesť minimálnu lehotu šiestich mesiacov. |
| --- | --- |

(7)

Obdobie nevyhnutné na riadne ukončenie činností prísne závisí od zúčtovacích služieb, ktoré poskytuje konkrétna centrálna protistrana, a od trhového prostredia, v ktorom pôsobí, a to najmä v prípade, keď jej služby môže prebrať iná centrálna protistrana. Počet mesiacov potrebných na ukončenie by preto mal byť založený na vlastnom odhade centrálnej protistrany, ktorý podlieha schváleniu príslušným orgánom. Aby sa zabezpečila prudenciálna úroveň kapitálových požiadaviek, treba zaviesť minimálnu lehotu šiestich mesiacov.

| (8) | Obchodné riziko je riziko, ktoré centrálna protistrana znáša z dôvodu svojej efektívnosti a možných zmien všeobecných obchodných podmienok, ktoré pravdepodobne zhoršia jej finančnú pozíciu v dôsledku poklesu jej výnosov alebo zvýšenia jej výdavkov, ktorých dôsledkom je strata, ktorá sa musí zúčtovať z jej základného imania. Keďže úroveň obchodného rizika je vysoko závislá od individuálnej situácie jednotlivých centrálnych protistrán a môžu ju spôsobovať rôzne faktory, ako sú neefektívne postupy, nepriaznivé trhové prostredie, neefektívna reakcia na technologický pokrok alebo nedostatočné vykonávanie obchodných stratégií, kapitálová požiadavka by mala byť založená na vlastnom odhade centrálnej protistrany, ktorý podlieha schváleniu príslušným orgánom. Aby sa zabezpečila obozretná úroveň kapitálových požiadaviek, treba zaviesť minimálnu úroveň. |
| --- | --- |

(8)

Obchodné riziko je riziko, ktoré centrálna protistrana znáša z dôvodu svojej efektívnosti a možných zmien všeobecných obchodných podmienok, ktoré pravdepodobne zhoršia jej finančnú pozíciu v dôsledku poklesu jej výnosov alebo zvýšenia jej výdavkov, ktorých dôsledkom je strata, ktorá sa musí zúčtovať z jej základného imania. Keďže úroveň obchodného rizika je vysoko závislá od individuálnej situácie jednotlivých centrálnych protistrán a môžu ju spôsobovať rôzne faktory, ako sú neefektívne postupy, nepriaznivé trhové prostredie, neefektívna reakcia na technologický pokrok alebo nedostatočné vykonávanie obchodných stratégií, kapitálová požiadavka by mala byť založená na vlastnom odhade centrálnej protistrany, ktorý podlieha schváleniu príslušným orgánom. Aby sa zabezpečila obozretná úroveň kapitálových požiadaviek, treba zaviesť minimálnu úroveň.

| (9) | Európsky orgán pre bankovníctvo (European Banking Authority – EBA) pred predložením návrhu technických noriem, z ktorých vychádza toto nariadenie, úzko spolupracoval s Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) a konzultoval s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA). EBA takisto vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (6). |
| --- | --- |

(9)

Európsky orgán pre bankovníctvo (European Banking Authority – EBA) pred predložením návrhu technických noriem, z ktorých vychádza toto nariadenie, úzko spolupracoval s Európskym systémom centrálnych bánk (ESCB) a konzultoval s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA). EBA takisto vykonal otvorené verejné konzultácie o návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko Skupinu zainteresovaných strán v bankovníctve vytvorenú v súlade s článkom 37 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (6).

| (10) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) predložil Európskej komisii, |
| --- | --- |

(10)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) predložil Európskej komisii,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Kapitálové požiadavky

1.   Centrálna protistrana musí mať v držbe základné imanie vrátane nerozdeleného zisku a rezerv, ktoré musí byť trvalo vyššie alebo sa rovnať súčtu:

| a) | kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na ukončenie alebo reštrukturalizáciu jej činností vypočítaných v súlade s článkom 2; |
| --- | --- |

a)

kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na ukončenie alebo reštrukturalizáciu jej činností vypočítaných v súlade s článkom 2;

| b) | kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na prevádzkové a právne riziká vypočítaných v súlade s článkom 3; |
| --- | --- |

b)

kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na prevádzkové a právne riziká vypočítaných v súlade s článkom 3;

| c) | kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na kreditné riziko, riziko protistrany a trhové riziko vypočítaných v súlade s článkom 4; |
| --- | --- |

c)

kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na kreditné riziko, riziko protistrany a trhové riziko vypočítaných v súlade s článkom 4;

| d) | kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na obchodné riziko vypočítaných v súlade s článkom 5. |
| --- | --- |

d)

kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany na obchodné riziko vypočítaných v súlade s článkom 5.

2.   Centrálna protistrana musí mať zavedené postupy na identifikovanie všetkých zdrojov rizík, ktoré môžu ovplyvniť jej priebežné funkcie, a zváži pravdepodobnosť možných nepriaznivých vplyvov na jej príjmy alebo výdavky a jej úroveň základného imania.

3.   Ak je výška základného imania v držbe centrálnej protistrany podľa odseku 1 nižšia ako 110 % kapitálových požiadaviek alebo nižšia ako 110 % zo sumy 7,5 milióna EUR (ďalej len „prahová hodnota na oznámenie“), centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán a najmenej raz týždenne tieto informácie aktualizuje, kým sa výška základného imania v držbe centrálnej protistrany nevráti na úroveň nad prahovou hodnotou na oznámenie.

4.   Oznámenie sa uskutočňuje písomne a obsahuje tieto prvky:

| a) | dôvody, prečo je základné imanie centrálnej protistrany pod prahovou hodnotou na oznámenie a opis krátkodobej perspektívy finančnej situácie centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

dôvody, prečo je základné imanie centrálnej protistrany pod prahovou hodnotou na oznámenie a opis krátkodobej perspektívy finančnej situácie centrálnej protistrany;

| b) | komplexný opis opatrení, ktoré plánuje centrálna protistrana prijať na zabezpečenie nepretržitého plnenia kapitálových požiadaviek. |
| --- | --- |

b)

komplexný opis opatrení, ktoré plánuje centrálna protistrana prijať na zabezpečenie nepretržitého plnenia kapitálových požiadaviek.

Článok 2

Kapitálové požiadavky na ukončenie alebo reštrukturalizáciu

1.   Centrálna protistrana vydelí svoje ročné hrubé prevádzkové náklady dvanástimi, aby stanovila svoje mesačné hrubé prevádzkové náklady, a výsledné číslo vynásobí obdobím na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností stanoveným podľa odseku 2. Výsledkom tohto výpočtu je kapitál potrebný na riadne ukončenie alebo reštrukturalizáciu činností centrálnej protistrany.

2.   Na stanovenie obdobia na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností uvedených v odseku 1 centrálna protistrana predloží príslušnému orgánu na schválenie v súlade s právomocami daného príslušného orgánu podľa hlavy III nariadenia (EÚ) č. 648/2012 svoj vlastný odhad primeraného obdobia na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností. Odhadnuté obdobie musí byť dostatočné na zabezpečenie, a to aj v stresových trhových podmienkach, riadneho ukončenia alebo reštrukturalizácie jej činností, reorganizácie jej operácií, likvidácie jej zúčtovacieho portfólia alebo prevedenie jej zúčtovacích činností na inú centrálnu protistranu. V odhade sa zohľadní likvidita, veľkosť, štruktúra splatnosti a možné cezhraničné prekážky pozícií centrálnej protistrany a druh zúčtovávaných produktov. Obdobie na ukončenie alebo reštrukturalizáciu jej činností používané na výpočet kapitálovej požiadavky podlieha minimálnej dĺžke šiestich mesiacov.

3.   Centrálna protistrana aktualizuje svoj odhad primeraného obdobia na ukončenie alebo reštrukturalizáciu svojich činností vždy v prípade významnej zmeny v predpokladoch, ktoré viedli k odhadu, a predloží tento aktualizovaný odhad príslušnému orgánu na schválenie.

4.   Na účely tohto článku sa zohľadňujú prevádzkové náklady v súlade s medzinárodnými štandardmi finančného výkazníctva (International Financial Reporting Standards – IFRS) prijatými podľa nariadenia (ES) č. 1606/2002 alebo v súlade so smernicami Rady 78/660/EHS (7), 83/349/EHS (8) a 86/635/ES (9), alebo v súlade so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami tretej krajiny, ktoré sú stanovené za rovnocenné s IFRS v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 1569/2007 (10), prípadne v súlade s účtovnými štandardmi tretej krajiny, ktorých používanie je povolené v súlade s článkom 4 uvedeného nariadenia. Centrálne protistrany používajú najnovšie auditované informácie zo svojej ročnej účtovnej závierky.

Článok 3

Kapitálové požiadavky na prevádzkové a právne riziko

1.   Centrálna protistrana počíta svoje kapitálové požiadavky na prevádzkové riziko – vrátane právneho rizika – uvedené v článku 1 s použitím prístupu základného ukazovateľa alebo pokročilých prístupov merania, ako sa stanovuje v smernici 2006/48/ES, v súlade s obmedzeniami uvedenými v odsekoch 2 až 7.

2.   Centrálna protistrana môže použiť prístup základného ukazovateľa na výpočet svojich kapitálových požiadaviek na prevádzkové riziko v súlade s článkom 103 smernice 2006/48/ES.

3.   Centrálna protistrana má zavedený dobre zdokumentovaný systém hodnotenia a riadenia prevádzkového rizika s jasne stanovenými úlohami pre tento systém. Identifikuje svoje expozície voči prevádzkovému riziku a zbiera príslušné údaje týkajúce sa tohto rizika vrátane údajov o významných stratách. Tento systém podlieha pravidelnému preskúmaniu, ktoré vykonáva nezávislá strana s potrebnými znalosťami na vykonanie tohto preskúmania.

4.   Systém hodnotenia prevádzkového rizika centrálnej protistrany musí byť dôsledne začlenený do procesov riadenia rizika centrálnej protistrany. Jeho výstup je neoddeliteľnou súčasťou procesu monitorovania a kontroly profilu prevádzkového rizika centrálnej protistrany.

5.   Centrálna protistrana zavedie systém vykazovania pre vrcholový manažment, ktorý funkciám zodpovedným za príslušné činnosti v rámci inštitúcií poskytuje správy o prevádzkovom riziku. Centrálna protistrana má zavedené postupy týkajúce sa prijímania primeraných opatrení vzhľadom na informácie obsiahnuté v správach pre manažment.

6.   Centrálna protistrana takisto môže požiadať svoj príslušný orgán o povolenie na používanie pokročilých prístupov merania. Príslušný orgán môže centrálnej protistrane udeliť povolenie na používanie pokročilých prístupov merania na základe jej vlastných systémov merania prevádzkového rizika v súlade s článkom 105 smernice 2006/48/ES.

7.   Centrálne protistrany používajúce na výpočet svojich kapitálových požiadaviek na prevádzkové riziko pokročilé prístupy merania, ktoré sú uvedené v odseku 6, musia mať v držbe základné imanie, ktoré je trvalo vyššie alebo sa rovná 80 % požadovaného základného imania v prípade použitia prístupu základného ukazovateľa podľa odseku 2.

Článok 4

Kapitálové požiadavky na kreditné riziko, kreditné riziko protistrany a trhové riziko, ktoré ešte nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012

1.   Centrálna protistrana vypočíta svoje kapitálové požiadavky uvedené v článku 1 ako súčet 8 % svojich rizikovo vážených súm expozície voči kreditnému riziku a kreditnému riziku protistrany a svojich kapitálových požiadaviek na trhové riziko vypočítaných v súlade so smernicami 2006/48/ES a 2006/49/ES so zohľadnením obmedzení stanovených v odsekoch 2 až 5.

2.   Na výpočet kapitálových požiadaviek na trhové riziko, ktoré ešte nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana použije metódy stanovené v prílohách I až IV k smernici 2006/49/ES.

3.   Na výpočet rizikovo vážených súm expozície trhovému riziku, ktoré ešte nie sú kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana uplatní na kreditné riziko štandardizovaný prístup stanovený v článkoch 78 až 83 smernice 2006/48/ES.

4.   Na výpočet rizikovo vážených súm expozície kreditnému riziku protistrany, ktoré ešte nie je kryté osobitnými finančnými zdrojmi uvedenými v článkoch 41 až 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, centrálna protistrana použije metódu ocenenia trhovou hodnotou stanovenú v časti 3 prílohy III k smernici 2006/48/ES a súhrnnú metódu zaobchádzania s finančným kolaterálom s uplatnením úprav z dôvodu volatility stanovených orgánom dohľadu v časti 3 prílohy VIII k smernici 2006/48/ES.

5.   V prípade, že nie sú splnené všetky podmienky uvedené v článkoch 52 a 53 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, a v prípade, že centrálna protistrana nepoužíva svoje vlastné zdroje, centrálna protistrana uplatní rizikovú váhu 1 250 % svojej expozície pochádzajúcej z príspevkov do fondu pre prípad zlyhania inej centrálnej protistrany a rizikovú váhu 2 % na svoje obchodné expozície voči inej centrálnej protistrane.

Článok 5

Kapitálové požiadavky na obchodné riziko

1.   Centrálna protistrana predloží príslušnému orgánu na schválenie v súlade s právomocami daného príslušného orgánu podľa hlavy III nariadenia (EÚ) č. 648/2012 vlastný odhad kapitálu potrebného na krytie strát vyplývajúcich z obchodného rizika na základe primerane predvídateľných nepriaznivých scenárov relevantných pre jej podnikateľský model.

2.   Kapitálová požiadavka na obchodné riziko sa rovná schválenému odhadu a podlieha minimálnej výške 25 % jej ročných hrubých prevádzkových nákladov. Na účely tohto článku sa za hrubé prevádzkové náklady považujú tie, ktoré sú stanovené v článku 2 ods. 4.

Článok 6

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 201.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12.

6

(7)  Ú. v. ES L 222, 14.8.1978, s. 11.

7

(8)  Ú. v. ES L 193, 18.7.1983, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 340, 22.12.2007, s. 66.

10

---

| 23.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 52/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 52/41

---

DELEGOVANÉ NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 153/2013

z 19. decembra 2012,

ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické normy týkajúce sa požiadaviek na centrálne protistrany

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (2), a najmä na jeho článok 25 ods. 8, článok 26 ods. 9, článok 29 ods. 4, článok 34 ods. 3, článok 41 ods. 5, článok 42 ods. 5, článok 44 ods. 2, článok 45 ods. 5, článok 46 ods. 3, článok 47 ods. 8 a článok 49 ods. 4,

keďže:

| (1) | Ustanovenia v tomto nariadení navzájom úzko súvisia, pretože sa týkajú organizačných požiadaviek vrátane uchovávania záznamov a zabezpečenia kontinuity podnikateľskej činnosti a požiadaviek na obozretné podnikanie, a to aj v súvislosti s maržami, fondom pre prípad zlyhania, kontrolami rizika likvidity, postupnosťou pri zlyhaní, kolaterálom, investičnou politikou, skúmaním modelov, stresovým testovaním a spätným testovaním. Na účel zabezpečenia súdržnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom umožniť komplexný prehľad a kompaktný prístup k nim osobami, ktoré podliehajú uvedeným povinnostiam, je vhodné začleniť všetky regulačné technické normy vyžadované v hlave III a hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012 do jedného nariadenia. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovenia v tomto nariadení navzájom úzko súvisia, pretože sa týkajú organizačných požiadaviek vrátane uchovávania záznamov a zabezpečenia kontinuity podnikateľskej činnosti a požiadaviek na obozretné podnikanie, a to aj v súvislosti s maržami, fondom pre prípad zlyhania, kontrolami rizika likvidity, postupnosťou pri zlyhaní, kolaterálom, investičnou politikou, skúmaním modelov, stresovým testovaním a spätným testovaním. Na účel zabezpečenia súdržnosti medzi uvedenými ustanoveniami, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v rovnakom čase, a s cieľom umožniť komplexný prehľad a kompaktný prístup k nim osobami, ktoré podliehajú uvedeným povinnostiam, je vhodné začleniť všetky regulačné technické normy vyžadované v hlave III a hlave IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012 do jedného nariadenia.

| (2) | Vzhľadom na globálnu povahu finančných trhov by sa v tomto nariadení mali zohľadniť zásady pre infraštruktúry finančného trhu vydané Výborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere („zásady CPSS – IOSCO“), ktoré slúžia ako globálny referenčný podklad pre regulačné požiadavky na centrálne protistrany. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na globálnu povahu finančných trhov by sa v tomto nariadení mali zohľadniť zásady pre infraštruktúry finančného trhu vydané Výborom pre platobné systémy a systémy zúčtovania a Medzinárodnou organizáciou komisií pre cenné papiere („zásady CPSS – IOSCO“), ktoré slúžia ako globálny referenčný podklad pre regulačné požiadavky na centrálne protistrany.

| (3) | Na zabezpečenie toho, aby boli centrálne protistrany bezpečné a zodpovedné za všetkých trhových podmienok, je dôležité, aby prijali postupy na obozretné riadenie rizík, ktoré sa riadne vzťahujú na všetky riziká, voči ktorým centrálne protistrany sú alebo by mohli byť vystavené. V tomto smere by normy riadenia rizík, ktoré skutočne uplatnia centrálne protistrany, mali byť prísnejšie ako normy stanovené v tomto nariadení, ak sa to na účely riadenia rizík považuje za primerané. |
| --- | --- |

(3)

Na zabezpečenie toho, aby boli centrálne protistrany bezpečné a zodpovedné za všetkých trhových podmienok, je dôležité, aby prijali postupy na obozretné riadenie rizík, ktoré sa riadne vzťahujú na všetky riziká, voči ktorým centrálne protistrany sú alebo by mohli byť vystavené. V tomto smere by normy riadenia rizík, ktoré skutočne uplatnia centrálne protistrany, mali byť prísnejšie ako normy stanovené v tomto nariadení, ak sa to na účely riadenia rizík považuje za primerané.

| (4) | S cieľom jasne identifikovať určitý počet koncepcií vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj s cieľom spresniť technické podmienky nevyhnutné na vypracovanie tejto technickej normy je potrebné vymedziť určitý počet podmienok. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom jasne identifikovať určitý počet koncepcií vyplývajúcich z nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ako aj s cieľom spresniť technické podmienky nevyhnutné na vypracovanie tejto technickej normy je potrebné vymedziť určitý počet podmienok.

| (5) | Je dôležité zaistiť, aby uznané centrálne protistrany tretích krajín nenarúšali riadne fungovanie trhov Únie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné zaistiť, aby uznané centrálne protistrany nemali možnosť znižovať svoje požiadavky na riadenie rizík pod úroveň štandardov Únie, čo by zároveň mohlo viesť k regulačnej arbitráži. Informácie o uznaní centrálnej protistrany tretej krajiny, ktoré sa majú poskytnúť ESMA, by mali ESMA umožniť, aby posúdil, či daná centrálna protistrana v celom rozsahu spĺňa prudenciálne požiadavky platné v danej tretej krajine. Okrem toho by sa určením rovnocennosti Komisiou malo zabezpečiť, aby zákony a predpisy tretej krajiny boli rovnocenné s každým ustanovením podľa hlavy IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(5)

Je dôležité zaistiť, aby uznané centrálne protistrany tretích krajín nenarúšali riadne fungovanie trhov Únie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné zaistiť, aby uznané centrálne protistrany nemali možnosť znižovať svoje požiadavky na riadenie rizík pod úroveň štandardov Únie, čo by zároveň mohlo viesť k regulačnej arbitráži. Informácie o uznaní centrálnej protistrany tretej krajiny, ktoré sa majú poskytnúť ESMA, by mali ESMA umožniť, aby posúdil, či daná centrálna protistrana v celom rozsahu spĺňa prudenciálne požiadavky platné v danej tretej krajine. Okrem toho by sa určením rovnocennosti Komisiou malo zabezpečiť, aby zákony a predpisy tretej krajiny boli rovnocenné s každým ustanovením podľa hlavy IV nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a tohto nariadenia.

| (6) | Na zabezpečenie primeranej úrovne ochrany investorov môže Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) pri uznávaní centrálnych protistrán tretej krajiny okrem prísne nevyhnutných informácií vyžadovať doplňujúce informácie na posúdenie toho, či sú splnené podmienky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

Na zabezpečenie primeranej úrovne ochrany investorov môže Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) pri uznávaní centrálnych protistrán tretej krajiny okrem prísne nevyhnutných informácií vyžadovať doplňujúce informácie na posúdenie toho, či sú splnené podmienky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012.

| (7) | Príslušný orgán tretej krajiny je povinný priebežne posudzovať, či centrálna protistrana tretej krajiny plne dodržiava prudenciálne požiadavky tejto tretej krajiny. Cieľom informácií, ktoré má orgánu ESMA poskytnúť žiadajúca centrálna protistrana tretej krajiny, by nemalo byť zopakovanie posúdenia príslušného orgánu tretej krajiny, ale zabezpečenie toho, aby centrálna protistrana podliehala účinnému dohľadu a presadzovaniu v tejto tretej krajine, čím sa zaručí vysoká miera ochrany investorov. |
| --- | --- |

(7)

Príslušný orgán tretej krajiny je povinný priebežne posudzovať, či centrálna protistrana tretej krajiny plne dodržiava prudenciálne požiadavky tejto tretej krajiny. Cieľom informácií, ktoré má orgánu ESMA poskytnúť žiadajúca centrálna protistrana tretej krajiny, by nemalo byť zopakovanie posúdenia príslušného orgánu tretej krajiny, ale zabezpečenie toho, aby centrálna protistrana podliehala účinnému dohľadu a presadzovaniu v tejto tretej krajine, čím sa zaručí vysoká miera ochrany investorov.

| (8) | S cieľom umožniť ESMA vykonanie úplného posúdenia by informácie poskytnuté žiadajúcou centrálnou protistranou tretej krajiny mali byť doplnené o informácie, ktoré sú potrebné na posúdenie účinnosti priebežného dohľadu, právomocí presadzovania a krokov prijímaných príslušným orgánom danej tretej krajiny. Tieto informácie by sa mali poskytovať na základe dohody o spolupráci uzavretej v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Touto dohodou o spolupráci by sa malo zaistiť, aby bol ESMA včas informovaný o akomkoľvek konaní v oblasti dohľadu alebo presadzovania voči centrálnej protistrane žiadajúcej o uznanie a o akejkoľvek zmene podmienok, za akých bolo príslušnej centrálnej protistrane udelené povolenie, a o akejkoľvek relevantnej aktualizácii informácií, ktoré pôvodne poskytla centrálna protistrana v rámci postupu uznávania. |
| --- | --- |

(8)

S cieľom umožniť ESMA vykonanie úplného posúdenia by informácie poskytnuté žiadajúcou centrálnou protistranou tretej krajiny mali byť doplnené o informácie, ktoré sú potrebné na posúdenie účinnosti priebežného dohľadu, právomocí presadzovania a krokov prijímaných príslušným orgánom danej tretej krajiny. Tieto informácie by sa mali poskytovať na základe dohody o spolupráci uzavretej v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012. Touto dohodou o spolupráci by sa malo zaistiť, aby bol ESMA včas informovaný o akomkoľvek konaní v oblasti dohľadu alebo presadzovania voči centrálnej protistrane žiadajúcej o uznanie a o akejkoľvek zmene podmienok, za akých bolo príslušnej centrálnej protistrane udelené povolenie, a o akejkoľvek relevantnej aktualizácii informácií, ktoré pôvodne poskytla centrálna protistrana v rámci postupu uznávania.

| (9) | Je potrebné ďalej spresniť požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sa týkajú línií ohlasovania interných rizík s cieľom uplatniť rámec riadenia rizík, ktorý zahŕňa štruktúru, práva a povinnosti interného procesu riadenia rizík. V systéme riadenia by sa mali zohľadniť odlišné režimy práva obchodných spoločností v Únii, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany budú pôsobiť na základe riadneho právneho rámca. |
| --- | --- |

(9)

Je potrebné ďalej spresniť požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré sa týkajú línií ohlasovania interných rizík s cieľom uplatniť rámec riadenia rizík, ktorý zahŕňa štruktúru, práva a povinnosti interného procesu riadenia rizík. V systéme riadenia by sa mali zohľadniť odlišné režimy práva obchodných spoločností v Únii, aby sa zabezpečilo, že centrálne protistrany budú pôsobiť na základe riadneho právneho rámca.

| (10) | V záujme zabezpečenia toho, aby centrálna protistrana vykonávala primerané postupy na dodržiavanie súladu s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (ES) č. 1249/2012 (3) by sa mala spresniť úloha a zodpovednosť funkcie dodržiavania súladu centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(10)

V záujme zabezpečenia toho, aby centrálna protistrana vykonávala primerané postupy na dodržiavanie súladu s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (ES) č. 1249/2012 (3) by sa mala spresniť úloha a zodpovednosť funkcie dodržiavania súladu centrálnej protistrany.

| (11) | Je potrebné zreteľne vymedziť zodpovednosť rady a vrcholového manažmentu, ako aj spresniť minimálne požiadavky na fungovanie rady, aby sa zabezpečilo, že organizačná štruktúra centrálnej protistrany jej umožní vykonávať jej služby a činnosti kontinuálne a riadne. Zároveň je nevyhnutné zriadiť jasné a priame hierarchické línie, aby sa zaistila zodpovednosť. |
| --- | --- |

(11)

Je potrebné zreteľne vymedziť zodpovednosť rady a vrcholového manažmentu, ako aj spresniť minimálne požiadavky na fungovanie rady, aby sa zabezpečilo, že organizačná štruktúra centrálnej protistrany jej umožní vykonávať jej služby a činnosti kontinuálne a riadne. Zároveň je nevyhnutné zriadiť jasné a priame hierarchické línie, aby sa zaistila zodpovednosť.

| (12) | S cieľom zabezpečiť spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany je dôležité, aby jej politika odmeňovania odrádzala od nadmerného riskovania. V záujme toho, aby politika odmeňovania prinášala zamýšľané účinky, rada by ju mala primerane monitorovať a skúmať a mala by zriadiť osobitný výbor na riadne dohliadanie nad dodržiavaním politiky odmeňovania. |
| --- | --- |

(12)

S cieľom zabezpečiť spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany je dôležité, aby jej politika odmeňovania odrádzala od nadmerného riskovania. V záujme toho, aby politika odmeňovania prinášala zamýšľané účinky, rada by ju mala primerane monitorovať a skúmať a mala by zriadiť osobitný výbor na riadne dohliadanie nad dodržiavaním politiky odmeňovania.

| (13) | S cieľom zaistiť, aby centrálne protistrany fungovali s nevyhnutnou úrovňou ľudských zdrojov, aby plnili všetky svoje povinnosti, aby boli zodpovedné za vykonávanie svojich činností a aby príslušné orgány disponovali relevantnými kontaktnými miestami v rámci centrálnych protistrán, nad ktorými vykonávajú dohľad, centrálne protistrany by mali mať aspoň hlavného manažéra zodpovedného za riadenie rizík, hlavného manažéra pre súlad s predpismi a hlavného manažéra pre technológie. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom zaistiť, aby centrálne protistrany fungovali s nevyhnutnou úrovňou ľudských zdrojov, aby plnili všetky svoje povinnosti, aby boli zodpovedné za vykonávanie svojich činností a aby príslušné orgány disponovali relevantnými kontaktnými miestami v rámci centrálnych protistrán, nad ktorými vykonávajú dohľad, centrálne protistrany by mali mať aspoň hlavného manažéra zodpovedného za riadenie rizík, hlavného manažéra pre súlad s predpismi a hlavného manažéra pre technológie.

| (14) | Centrálne protistrany by mali primerane posudzovať a monitorovať rozsah, v ktorom u členov rady, ktorí sú členmi rád iných subjektov, dochádza ku konfliktu záujmov, bez ohľadu na to, či sú v rámci skupiny centrálnej protistrany, alebo mimo nej. Členom rady by sa nemalo brániť v členstve v iných radách, pokiaľ z tohto dôvodu nedochádza ku konfliktom záujmov. |
| --- | --- |

(14)

Centrálne protistrany by mali primerane posudzovať a monitorovať rozsah, v ktorom u členov rady, ktorí sú členmi rád iných subjektov, dochádza ku konfliktu záujmov, bez ohľadu na to, či sú v rámci skupiny centrálnej protistrany, alebo mimo nej. Členom rady by sa nemalo brániť v členstve v iných radách, pokiaľ z tohto dôvodu nedochádza ku konfliktom záujmov.

| (15) | V záujme účinnej funkcie auditu by centrálna protistrana mala vymedziť zodpovednosti a hierarchické línie svojich interných audítorov, aby sa zabezpečilo, že problematické otázky sa rade centrálnej protistrany a príslušným orgánom predložia včas. Pri zavádzaní a udržiavaní funkcie interného auditu by sa malo zreteľne vymedziť jeho poslanie, nezávislosť a objektívnosť, rozsah pôsobnosti a zodpovednosť, právomoci, zodpovednosť a normy fungovania. |
| --- | --- |

(15)

V záujme účinnej funkcie auditu by centrálna protistrana mala vymedziť zodpovednosti a hierarchické línie svojich interných audítorov, aby sa zabezpečilo, že problematické otázky sa rade centrálnej protistrany a príslušným orgánom predložia včas. Pri zavádzaní a udržiavaní funkcie interného auditu by sa malo zreteľne vymedziť jeho poslanie, nezávislosť a objektívnosť, rozsah pôsobnosti a zodpovednosť, právomoci, zodpovednosť a normy fungovania.

| (16) | Na účinné vykonávanie úloh by sa dotknutému príslušnému orgánu mal poskytnúť prístup ku všetkým potrebným informáciám, aby mohol určiť, či centrálna protistrana dodržiava podmienky týkajúce sa udelenia povolenia. Tieto informácie by centrálna protistrana mala sprístupniť bez zbytočného odkladu. |
| --- | --- |

(16)

Na účinné vykonávanie úloh by sa dotknutému príslušnému orgánu mal poskytnúť prístup ku všetkým potrebným informáciám, aby mohol určiť, či centrálna protistrana dodržiava podmienky týkajúce sa udelenia povolenia. Tieto informácie by centrálna protistrana mala sprístupniť bez zbytočného odkladu.

| (17) | Záznamy uchovávané centrálnymi protistranami by mali uľahčovať dôkladné chápanie kreditnej expozície centrálnych protistrán voči zúčtovacím členom a umožniť monitorovanie implicitného systémového rizika. Mali by takisto umožniť príslušným orgánom, ESMA a príslušným členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) aktívne rekonštruovať postup zúčtovania s cieľom posúdiť dodržiavanie regulačných požiadaviek vrátane požiadaviek na ohlasovanie. Po zaznamenaní sú údaje užitočné aj pre centrálne protistrany pri plnení regulačných požiadaviek a povinností voči zúčtovacím členom a v sporoch. |
| --- | --- |

(17)

Záznamy uchovávané centrálnymi protistranami by mali uľahčovať dôkladné chápanie kreditnej expozície centrálnych protistrán voči zúčtovacím členom a umožniť monitorovanie implicitného systémového rizika. Mali by takisto umožniť príslušným orgánom, ESMA a príslušným členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) aktívne rekonštruovať postup zúčtovania s cieľom posúdiť dodržiavanie regulačných požiadaviek vrátane požiadaviek na ohlasovanie. Po zaznamenaní sú údaje užitočné aj pre centrálne protistrany pri plnení regulačných požiadaviek a povinností voči zúčtovacím členom a v sporoch.

| (18) | Údaje oznamované centrálnymi protistranami do archívu obchodných údajov by sa mali zaznamenávať tak, aby umožňovali príslušným orgánom overovať, či centrálne protistrany spĺňajú ohlasovaciu povinnosť stanovenú v nariadení (EÚ) č. 648/2012, a aby mali jednoduchý prístup k informáciám v prípade, že ich nemožno nájsť v archíve obchodných údajov. |
| --- | --- |

(18)

Údaje oznamované centrálnymi protistranami do archívu obchodných údajov by sa mali zaznamenávať tak, aby umožňovali príslušným orgánom overovať, či centrálne protistrany spĺňajú ohlasovaciu povinnosť stanovenú v nariadení (EÚ) č. 648/2012, a aby mali jednoduchý prístup k informáciám v prípade, že ich nemožno nájsť v archíve obchodných údajov.

| (19) | Požiadavky na uchovávanie záznamov v súvislosti s obchodmi by mali využívať rovnaké koncepcie, ktoré sa používajú pri povinnosti ohlasovania stanovenej v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby sa zabezpečilo náležité oznamovanie centrálnymi protistranami. |
| --- | --- |

(19)

Požiadavky na uchovávanie záznamov v súvislosti s obchodmi by mali využívať rovnaké koncepcie, ktoré sa používajú pri povinnosti ohlasovania stanovenej v článku 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby sa zabezpečilo náležité oznamovanie centrálnymi protistranami.

| (20) | Na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti v čase výpadku by sa sekundárne miesto spracovania centrálnej protistrany malo nachádzať v dostatočnej vzdialenosti a na dostatočne geograficky odlišnom mieste od primárneho miesta, aby nepodliehalo rovnakej katastrofe, ktorá môže spôsobiť nedostupnosť primárneho miesta. Mali by sa vytvoriť scenáre na analyzovanie vplyvu krízových udalostí na kritické služby vrátane scenárov, v ktorých sa predvída nedostupnosť systémov spôsobená prírodnou katastrofou. Uvedené analýzy by sa mali pravidelne preskúmavať. |
| --- | --- |

(20)

Na zabezpečenie kontinuity podnikateľskej činnosti v čase výpadku by sa sekundárne miesto spracovania centrálnej protistrany malo nachádzať v dostatočnej vzdialenosti a na dostatočne geograficky odlišnom mieste od primárneho miesta, aby nepodliehalo rovnakej katastrofe, ktorá môže spôsobiť nedostupnosť primárneho miesta. Mali by sa vytvoriť scenáre na analyzovanie vplyvu krízových udalostí na kritické služby vrátane scenárov, v ktorých sa predvída nedostupnosť systémov spôsobená prírodnou katastrofou. Uvedené analýzy by sa mali pravidelne preskúmavať.

| (21) | Centrálne protistrany sú systémovo relevantnými infraštruktúrami finančných trhov a mali by obnoviť kritické funkcie do dvoch hodín, pričom záložné systémy by v ideálnom prípade mali začať spracúvanie ihneď po incidente. Centrálne protistrany by takisto mali s vysokou mierou pravdepodobnosti zaistiť, že sa nestratia žiadne údaje. |
| --- | --- |

(21)

Centrálne protistrany sú systémovo relevantnými infraštruktúrami finančných trhov a mali by obnoviť kritické funkcie do dvoch hodín, pričom záložné systémy by v ideálnom prípade mali začať spracúvanie ihneď po incidente. Centrálne protistrany by takisto mali s vysokou mierou pravdepodobnosti zaistiť, že sa nestratia žiadne údaje.

| (22) | Je dôležité, aby zlyhanie zúčtovacieho člena nespôsobilo významné straty ostatným účastníkom trhu. Centrálne protistrany sú preto povinné kryť pomocou marží zložených neplniacou stranou aspoň príslušný podiel možnej straty, ktorý by počas procesu uzatvárania pozície mohol vzniknúť centrálnej protistrane. V pravidlách by sa mala stanovovať minimálna percentuálna hodnota, ktorú by marže mali kryť pre rôzne triedy finančných nástrojov. Centrálne protistrany by ďalej mali dodržiavať zásady primeraného prispôsobovania úrovní svojich marží charakteristikám každého finančného nástroja alebo portfólia, ktoré zúčtovávajú. |
| --- | --- |

(22)

Je dôležité, aby zlyhanie zúčtovacieho člena nespôsobilo významné straty ostatným účastníkom trhu. Centrálne protistrany sú preto povinné kryť pomocou marží zložených neplniacou stranou aspoň príslušný podiel možnej straty, ktorý by počas procesu uzatvárania pozície mohol vzniknúť centrálnej protistrane. V pravidlách by sa mala stanovovať minimálna percentuálna hodnota, ktorú by marže mali kryť pre rôzne triedy finančných nástrojov. Centrálne protistrany by ďalej mali dodržiavať zásady primeraného prispôsobovania úrovní svojich marží charakteristikám každého finančného nástroja alebo portfólia, ktoré zúčtovávajú.

| (23) | Centrálne protistrany by nemali znižovať svoje marže na úroveň, ktorá ohrozuje ich bezpečnosť v dôsledku existencie vysoko konkurenčného prostredia. Z toho dôvodu by sa výpočty marží mali riadiť osobitnými požiadavkami v ich základných zložkách. V tomto zmysle by sa v maržiach mala zohľadniť celá škála trhových podmienok vrátane období stresu. |
| --- | --- |

(23)

Centrálne protistrany by nemali znižovať svoje marže na úroveň, ktorá ohrozuje ich bezpečnosť v dôsledku existencie vysoko konkurenčného prostredia. Z toho dôvodu by sa výpočty marží mali riadiť osobitnými požiadavkami v ich základných zložkách. V tomto zmysle by sa v maržiach mala zohľadniť celá škála trhových podmienok vrátane období stresu.

| (24) | Mali by sa vytvoriť pravidlá na spresnenie primeranej percentuálnej hodnoty a časových horizontov obdobia likvidácie a výpočtu historickej volatility. S cieľom zabezpečiť, aby centrálne protistrany náležite riadili riziko, ktorému čelia, je však vhodné nespresniť prístup, ktorý by mala centrálna protistrana používať na výpočet požiadaviek na marže z týchto parametrov. Z tých istých dôvodov by sa centrálnym protistranám nemalo brániť v tom, aby sa spoliehali na rôzne spoľahlivé metodické prístupy k vývoju stanovovania marží pre portfólio, malo by sa im umožniť spoliehať sa na metódy založené na koreláciách medzi cenovým rizikom finančného nástroja alebo súboru finančných nástrojov, ktoré zúčtovávajú, ako aj na akékoľvek vhodné metódy založené na rovnocenných štatistických parametroch závislosti. |
| --- | --- |

(24)

Mali by sa vytvoriť pravidlá na spresnenie primeranej percentuálnej hodnoty a časových horizontov obdobia likvidácie a výpočtu historickej volatility. S cieľom zabezpečiť, aby centrálne protistrany náležite riadili riziko, ktorému čelia, je však vhodné nespresniť prístup, ktorý by mala centrálna protistrana používať na výpočet požiadaviek na marže z týchto parametrov. Z tých istých dôvodov by sa centrálnym protistranám nemalo brániť v tom, aby sa spoliehali na rôzne spoľahlivé metodické prístupy k vývoju stanovovania marží pre portfólio, malo by sa im umožniť spoliehať sa na metódy založené na koreláciách medzi cenovým rizikom finančného nástroja alebo súboru finančných nástrojov, ktoré zúčtovávajú, ako aj na akékoľvek vhodné metódy založené na rovnocenných štatistických parametroch závislosti.

| (25) | Na účel stanovenia časového obdobia, počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozície neplniacej strany, by centrálna protistrana mala zohľadniť príslušné charakteristiky zúčtovávaných finančných nástrojov alebo portfólia, ako napríklad ich úroveň likvidity a veľkosť pozície alebo jej koncentráciu. Centrálne protistrany by mali obozretne vyhodnocovať čas potrebný na úplné uzavretie pozície neplniacej strany od posledného výberu marží, veľkosť pozície a jej koncentráciu. |
| --- | --- |

(25)

Na účel stanovenia časového obdobia, počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozície neplniacej strany, by centrálna protistrana mala zohľadniť príslušné charakteristiky zúčtovávaných finančných nástrojov alebo portfólia, ako napríklad ich úroveň likvidity a veľkosť pozície alebo jej koncentráciu. Centrálne protistrany by mali obozretne vyhodnocovať čas potrebný na úplné uzavretie pozície neplniacej strany od posledného výberu marží, veľkosť pozície a jej koncentráciu.

| (26) | V snahe zabrániť spôsobeniu alebo zvýšeniu finančnej nestability by centrálne protistrany mali v maximálnom možnom rozsahu prijať maržové metodiky zamerané do budúcnosti, ktorými sa obmedzuje pravdepodobnosť procyklických zmien v maržových požiadavkách bez ohrozenia odolnosti centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(26)

V snahe zabrániť spôsobeniu alebo zvýšeniu finančnej nestability by centrálne protistrany mali v maximálnom možnom rozsahu prijať maržové metodiky zamerané do budúcnosti, ktorými sa obmedzuje pravdepodobnosť procyklických zmien v maržových požiadavkách bez ohrozenia odolnosti centrálnej protistrany.

| (27) | Vyšší interval spoľahlivosti je pre mimoburzové deriváty zvyčajne odôvodnený, pretože tieto produkty môžu trpieť menej spoľahlivým oceňovaním a krátkymi obdobiami historických údajov, na ktorých sa môžu zakladať odhady expozície. Centrálne protistrany môžu zúčtovávať mimoburzové deriváty, ktoré nie sú dotknuté týmito javmi a majú rovnaké rizikové charakteristiky ako kótované deriváty, a mali by byť schopné zúčtovávať tieto produkty konzistentne bez ohľadu na metódu vykonania. |
| --- | --- |

(27)

Vyšší interval spoľahlivosti je pre mimoburzové deriváty zvyčajne odôvodnený, pretože tieto produkty môžu trpieť menej spoľahlivým oceňovaním a krátkymi obdobiami historických údajov, na ktorých sa môžu zakladať odhady expozície. Centrálne protistrany môžu zúčtovávať mimoburzové deriváty, ktoré nie sú dotknuté týmito javmi a majú rovnaké rizikové charakteristiky ako kótované deriváty, a mali by byť schopné zúčtovávať tieto produkty konzistentne bez ohľadu na metódu vykonania.

| (28) | Vhodné vymedzenie extrémnych, ale realistických trhových podmienok je základnou zložkou riadenia rizík centrálnej protistrany. Na účely udržiavania aktuálnosti rámca riadenia rizík centrálnej protistrany by sa extrémne, ale realistické trhové podmienky nemali považovať za statický pojem, ale za podmienky, ktoré sa časom vyvíjajú a v rámci trhov odlišujú. Jeden trhový scenár môže byť extrémny, ale realistický pre jednu centrálnu protistranu, ale nemusí mať veľký význam pre inú. Centrálna protistrana by mala vytvoriť spoľahlivý rámec vnútornej politiky na identifikovanie trhov, ktorým je vystavená, a použiť spoločný minimálny súbor noriem na vymedzenie extrémnych, ale realistických podmienok na každom identifikovanom trhu. Takisto by mala objektívne zvážiť možnosť simultánnych tlakov na niekoľkých trhoch. |
| --- | --- |

(28)

Vhodné vymedzenie extrémnych, ale realistických trhových podmienok je základnou zložkou riadenia rizík centrálnej protistrany. Na účely udržiavania aktuálnosti rámca riadenia rizík centrálnej protistrany by sa extrémne, ale realistické trhové podmienky nemali považovať za statický pojem, ale za podmienky, ktoré sa časom vyvíjajú a v rámci trhov odlišujú. Jeden trhový scenár môže byť extrémny, ale realistický pre jednu centrálnu protistranu, ale nemusí mať veľký význam pre inú. Centrálna protistrana by mala vytvoriť spoľahlivý rámec vnútornej politiky na identifikovanie trhov, ktorým je vystavená, a použiť spoločný minimálny súbor noriem na vymedzenie extrémnych, ale realistických podmienok na každom identifikovanom trhu. Takisto by mala objektívne zvážiť možnosť simultánnych tlakov na niekoľkých trhoch.

| (29) | Na zabezpečenie toho, že bude zavedený vhodný a spoľahlivý systém riadenia, by rámec využívaný centrálnou protistranou na identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok mal byť prerokovaný výborom pre riziká a schválený radou. Mal by sa preskúmavať aspoň raz ročne a výsledky by mali byť prerokované výborom pre riziká a potom oznámené rade. Preskúmaním by sa malo zabezpečiť, aby sa zmeny v rozsahu a koncentrácii expozícií centrálnej protistrany, ako aj vývoj na trhoch, na ktorých pôsobí, premietli do vymedzenia extrémnych, ale realistických trhových podmienok. Toto preskúmanie by však nemalo nahrádzať priebežné posudzovanie primeranosti fondu pre prípad zlyhania v súvislosti s vyvíjajúcimi sa trhovými podmienkami centrálnou stranou. |
| --- | --- |

(29)

Na zabezpečenie toho, že bude zavedený vhodný a spoľahlivý systém riadenia, by rámec využívaný centrálnou protistranou na identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok mal byť prerokovaný výborom pre riziká a schválený radou. Mal by sa preskúmavať aspoň raz ročne a výsledky by mali byť prerokované výborom pre riziká a potom oznámené rade. Preskúmaním by sa malo zabezpečiť, aby sa zmeny v rozsahu a koncentrácii expozícií centrálnej protistrany, ako aj vývoj na trhoch, na ktorých pôsobí, premietli do vymedzenia extrémnych, ale realistických trhových podmienok. Toto preskúmanie by však nemalo nahrádzať priebežné posudzovanie primeranosti fondu pre prípad zlyhania v súvislosti s vyvíjajúcimi sa trhovými podmienkami centrálnou stranou.

| (30) | Na účel zabezpečenia efektívneho riadenia ich rizika likvidity by centrálne protistrany mali byť povinné vytvoriť rámec riadenia rizika likvidity. Uvedený rámec by mal závisieť od povahy svojich povinností a týkať sa nástrojov, ktoré má centrálna protistrana k dispozícii na posudzovanie rizika likvidity, ktorému čelí, určenie tlakov na likviditu, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú, a zabezpečenie primeranosti jej likvidných zdrojov. |
| --- | --- |

(30)

Na účel zabezpečenia efektívneho riadenia ich rizika likvidity by centrálne protistrany mali byť povinné vytvoriť rámec riadenia rizika likvidity. Uvedený rámec by mal závisieť od povahy svojich povinností a týkať sa nástrojov, ktoré má centrálna protistrana k dispozícii na posudzovanie rizika likvidity, ktorému čelí, určenie tlakov na likviditu, ktoré sa pravdepodobne vyskytnú, a zabezpečenie primeranosti jej likvidných zdrojov.

| (31) | V posudzovaní primeranosti svojich likvidných zdrojov by centrálna protistrana mala byť povinná zohľadniť veľkosť a likviditu zdrojov, ktoré má v držbe, ako aj možné riziko koncentrácie týchto aktív. Je dôležité, aby centrálne protistrany boli schopné identifikovať všetky hlavné druhy koncentrácií rizika likvidity vo svojich zdrojoch, aby boli zdroje likvidity centrálnej protistrany v prípade potreby ihneď k dispozícii. Centrálne protistrany by takisto mali zohľadniť ďalšie riziká vyplývajúce z mnohonásobných vzťahov, vzájomných závislostí a koncentrácií. |
| --- | --- |

(31)

V posudzovaní primeranosti svojich likvidných zdrojov by centrálna protistrana mala byť povinná zohľadniť veľkosť a likviditu zdrojov, ktoré má v držbe, ako aj možné riziko koncentrácie týchto aktív. Je dôležité, aby centrálne protistrany boli schopné identifikovať všetky hlavné druhy koncentrácií rizika likvidity vo svojich zdrojoch, aby boli zdroje likvidity centrálnej protistrany v prípade potreby ihneď k dispozícii. Centrálne protistrany by takisto mali zohľadniť ďalšie riziká vyplývajúce z mnohonásobných vzťahov, vzájomných závislostí a koncentrácií.

| (32) | Keďže likvidita musí byť ihneď k dispozícii na transakcie toho istého dňa alebo dokonca na vnútrodenné transakcie, centrálna protistrana môže využiť peňažné prostriedky v centrálnej banke, emitujúcej centrálnej banke, peňažné prostriedky v komerčných bankách s dobrým úverovým ratingom, viazané úverové linky, viazané repo obchody, vysoko obchodovateľný kolaterál držaný v úschove a investície, ktoré sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky s vopred dohodnutými a vysoko spoľahlivými dohodami o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok. Takéto peňažné prostriedky a kolaterál by sa mali počítať ako súčasť vopred dohodnutých likvidných finančných zdrojov len za určitých podmienok. |
| --- | --- |

(32)

Keďže likvidita musí byť ihneď k dispozícii na transakcie toho istého dňa alebo dokonca na vnútrodenné transakcie, centrálna protistrana môže využiť peňažné prostriedky v centrálnej banke, emitujúcej centrálnej banke, peňažné prostriedky v komerčných bankách s dobrým úverovým ratingom, viazané úverové linky, viazané repo obchody, vysoko obchodovateľný kolaterál držaný v úschove a investície, ktoré sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky s vopred dohodnutými a vysoko spoľahlivými dohodami o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok. Takéto peňažné prostriedky a kolaterál by sa mali počítať ako súčasť vopred dohodnutých likvidných finančných zdrojov len za určitých podmienok.

| (33) | V snahe poskytnúť centrálnej protistrane potrebnú motiváciu, aby stanovila požiadavky na obozretné podnikanie a udržiavala túto sumu na primeranej úrovni a zároveň predchádzala regulačnej arbitráži, je dôležité vytvoriť spoločnú metodiku výpočtu a udržiavania špecifickej výšky účelových vlastných zdrojov, ktoré má centrálna protistrana udržiavať na použitie v postupnosti pri zlyhaní. Je nevyhnutné udržiavať uvedené zdroje kryjúce straty zo zlyhania oddelene a s odlišnou funkciou od minimálnych kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany, ktoré kryjú rozličné riziká, ktorým môže byť centrálna protistrana vystavená. |
| --- | --- |

(33)

V snahe poskytnúť centrálnej protistrane potrebnú motiváciu, aby stanovila požiadavky na obozretné podnikanie a udržiavala túto sumu na primeranej úrovni a zároveň predchádzala regulačnej arbitráži, je dôležité vytvoriť spoločnú metodiku výpočtu a udržiavania špecifickej výšky účelových vlastných zdrojov, ktoré má centrálna protistrana udržiavať na použitie v postupnosti pri zlyhaní. Je nevyhnutné udržiavať uvedené zdroje kryjúce straty zo zlyhania oddelene a s odlišnou funkciou od minimálnych kapitálových požiadaviek centrálnej protistrany, ktoré kryjú rozličné riziká, ktorým môže byť centrálna protistrana vystavená.

| (34) | Je dôležité, aby centrálne protistrany uplatňovali konzistentnú metodiku na výpočet vlastných zdrojov, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky medzi centrálnymi protistranami. Ak sa centrálnym protistranám udelí možnosť rozhodovať o uplatňovaní metodiky, ktorá nie je dostatočne zreteľná, môže to viesť k zásadne odlišným výsledkom medzi centrálnymi protistranami, čím sa stimuluje k regulačnej arbitráži. Je preto nevyhnutné, aby metodika v tejto veci centrálnym protistranám neposkytovala možnosť rozhodovania. Na tento účel by bolo vhodné mať jednoduchú percentuálnu hodnotu založenú na jasne identifikovateľnej miere a jasnú metodiku na zabezpečenie toho, že sa v postupnosti pri zlyhaní použije konzistentný výpočet vlastných zdrojov centrálnych protistrán. |
| --- | --- |

(34)

Je dôležité, aby centrálne protistrany uplatňovali konzistentnú metodiku na výpočet vlastných zdrojov, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní, s cieľom zabezpečiť rovnocenné podmienky medzi centrálnymi protistranami. Ak sa centrálnym protistranám udelí možnosť rozhodovať o uplatňovaní metodiky, ktorá nie je dostatočne zreteľná, môže to viesť k zásadne odlišným výsledkom medzi centrálnymi protistranami, čím sa stimuluje k regulačnej arbitráži. Je preto nevyhnutné, aby metodika v tejto veci centrálnym protistranám neposkytovala možnosť rozhodovania. Na tento účel by bolo vhodné mať jednoduchú percentuálnu hodnotu založenú na jasne identifikovateľnej miere a jasnú metodiku na zabezpečenie toho, že sa v postupnosti pri zlyhaní použije konzistentný výpočet vlastných zdrojov centrálnych protistrán.

| (35) | Mal by sa stanoviť minimálny súbor kritérií, aby sa zabezpečilo, že prijateľný kolaterál bude vysoko likvidný a bude možné ho rýchlo zameniť za peňažné prostriedky s minimálnym vplyvom na cenu. Uvedené kritériá by sa mali týkať emitenta kolaterálu, rozsahu, v ktorom ho možno likvidovať na trhu a toho, či jeho hodnota koreluje s úverovou bonitou člena poskytujúceho kolaterál, aby sa zaistilo možné riziko nesprávnej voľby. Centrálna protistrana by mala mať možnosť uplatniť ďalšie kritériá, ak sú potrebné na dosiahnutie želanej úrovne odolnosti. |
| --- | --- |

(35)

Mal by sa stanoviť minimálny súbor kritérií, aby sa zabezpečilo, že prijateľný kolaterál bude vysoko likvidný a bude možné ho rýchlo zameniť za peňažné prostriedky s minimálnym vplyvom na cenu. Uvedené kritériá by sa mali týkať emitenta kolaterálu, rozsahu, v ktorom ho možno likvidovať na trhu a toho, či jeho hodnota koreluje s úverovou bonitou člena poskytujúceho kolaterál, aby sa zaistilo možné riziko nesprávnej voľby. Centrálna protistrana by mala mať možnosť uplatniť ďalšie kritériá, ak sú potrebné na dosiahnutie želanej úrovne odolnosti.

| (36) | Centrálne protistrany by mali prijímať len vysoko likvidný kolaterál s minimálnym kreditným a trhovým rizikom. Aby sa zaistilo, že kolaterál v držbe centrálnych protistrán zostane nepretržite vysoko likvidný, je nevyhnutné, aby centrálna protistrana vypracovala transparentné a predvídateľné politiky a postupy na posudzovanie a priebežné monitorovanie likvidity aktív prijatých za kolaterál a aby uplatňovala náležité metodiky oceňovania. Na tieto účely by centrálna protistrana mala implementovať aj obmedzenia koncentrácie zamerané na to, aby bol kolaterál neustále dostatočne diverzifikovaný, aby sa zaistilo, že sa bude dať urýchlene likvidovať bez toho, aby jeho hodnotu významným spôsobom ovplyvnilo trhové riziko. Pri určovaní svojich politík o oprávnenom kolaterále a obmedzeniach koncentrácie by centrálne protistrany mali zohľadniť globálnu dostupnosť takéhoto kolaterálu vzhľadom na potenciálne makroekonomické vplyvy svojich politík. |
| --- | --- |

(36)

Centrálne protistrany by mali prijímať len vysoko likvidný kolaterál s minimálnym kreditným a trhovým rizikom. Aby sa zaistilo, že kolaterál v držbe centrálnych protistrán zostane nepretržite vysoko likvidný, je nevyhnutné, aby centrálna protistrana vypracovala transparentné a predvídateľné politiky a postupy na posudzovanie a priebežné monitorovanie likvidity aktív prijatých za kolaterál a aby uplatňovala náležité metodiky oceňovania. Na tieto účely by centrálna protistrana mala implementovať aj obmedzenia koncentrácie zamerané na to, aby bol kolaterál neustále dostatočne diverzifikovaný, aby sa zaistilo, že sa bude dať urýchlene likvidovať bez toho, aby jeho hodnotu významným spôsobom ovplyvnilo trhové riziko. Pri určovaní svojich politík o oprávnenom kolaterále a obmedzeniach koncentrácie by centrálne protistrany mali zohľadniť globálnu dostupnosť takéhoto kolaterálu vzhľadom na potenciálne makroekonomické vplyvy svojich politík.

| (37) | V snahe zabrániť riziku nesprávnej voľby by sa všeobecne nemalo zúčtovacím členom povoliť, aby ako kolaterál používali vlastné cenné papiere alebo cenné papiere vydané subjektom z ich vlastnej skupiny. Centrálna protistrana by však mala byť schopná umožniť zúčtovacím členom poskytovať kryté dlhopisy, ktoré sú chránené pred platobnou neschopnosťou emitenta. Podkladový kolaterál by však aj tak mal byť primerane oddelený od emitenta a spĺňať minimálne kritériá prijateľnosti kolaterálu. Zúčtovací člen by nemal emitovať finančné nástroje, ktorých prvotným účelom bude, že ich použije iný zúčtovací člen ako kolaterál. |
| --- | --- |

(37)

V snahe zabrániť riziku nesprávnej voľby by sa všeobecne nemalo zúčtovacím členom povoliť, aby ako kolaterál používali vlastné cenné papiere alebo cenné papiere vydané subjektom z ich vlastnej skupiny. Centrálna protistrana by však mala byť schopná umožniť zúčtovacím členom poskytovať kryté dlhopisy, ktoré sú chránené pred platobnou neschopnosťou emitenta. Podkladový kolaterál by však aj tak mal byť primerane oddelený od emitenta a spĺňať minimálne kritériá prijateľnosti kolaterálu. Zúčtovací člen by nemal emitovať finančné nástroje, ktorých prvotným účelom bude, že ich použije iný zúčtovací člen ako kolaterál.

| (38) | Na zaistenie bezpečnosti centrálnych protistrán by centrálna protistrana mala prijať za kolaterál záruku komerčnej banky až po dôkladnom posúdení emitenta a právneho, zmluvného a prevádzkového rámca záruky. Nezaisteným expozíciám centrálnych protistrán voči komerčným bankám by sa malo predchádzať. Záruky komerčných bánk sa preto môžu prijímať len za prísnych podmienok. Tieto podmienky sú vo všeobecnosti splnené na trhoch charakterizovaných vysokou koncentráciou komerčných bánk ochotných poskytnúť úver nefinančným zúčtovacím členom. Z toho dôvodu by mala byť v týchto prípadoch povolená vyššia medza koncentrácie. |
| --- | --- |

(38)

Na zaistenie bezpečnosti centrálnych protistrán by centrálna protistrana mala prijať za kolaterál záruku komerčnej banky až po dôkladnom posúdení emitenta a právneho, zmluvného a prevádzkového rámca záruky. Nezaisteným expozíciám centrálnych protistrán voči komerčným bankám by sa malo predchádzať. Záruky komerčných bánk sa preto môžu prijímať len za prísnych podmienok. Tieto podmienky sú vo všeobecnosti splnené na trhoch charakterizovaných vysokou koncentráciou komerčných bánk ochotných poskytnúť úver nefinančným zúčtovacím členom. Z toho dôvodu by mala byť v týchto prípadoch povolená vyššia medza koncentrácie.

| (39) | Na účely obmedzenia trhového rizika by centrálna protistrana mala byť povinná oceňovať svoj kolaterál najmenej každý deň. Mala by uplatňovať obozretné zníženia hodnoty (haircuts), v ktorých sa odzrkadľuje možné zníženie hodnoty kolaterálu počas intervalu medzi najnovším precenením a časom, v ktorý možno kolaterál odôvodnene považovať za zlikvidovaný za stresových trhových podmienok. V úrovni kolaterálu by sa mali zohľadňovať aj možné expozície voči riziku nesprávnej voľby. |
| --- | --- |

(39)

Na účely obmedzenia trhového rizika by centrálna protistrana mala byť povinná oceňovať svoj kolaterál najmenej každý deň. Mala by uplatňovať obozretné zníženia hodnoty (haircuts), v ktorých sa odzrkadľuje možné zníženie hodnoty kolaterálu počas intervalu medzi najnovším precenením a časom, v ktorý možno kolaterál odôvodnene považovať za zlikvidovaný za stresových trhových podmienok. V úrovni kolaterálu by sa mali zohľadňovať aj možné expozície voči riziku nesprávnej voľby.

| (40) | Vykonávanie znížení hodnoty (haircuts) by malo centrálnej protistrane umožniť, aby predchádzala veľkým a neočakávaným úpravám výšky požadovaného kolaterálu, čím sa v možnom rozsahu zabráni procyklickým vplyvom. |
| --- | --- |

(40)

Vykonávanie znížení hodnoty (haircuts) by malo centrálnej protistrane umožniť, aby predchádzala veľkým a neočakávaným úpravám výšky požadovaného kolaterálu, čím sa v možnom rozsahu zabráni procyklickým vplyvom.

| (41) | Centrálna protistrana by nemala sústreďovať kolaterál na obmedzený počet emitentov alebo na obmedzený počet aktív, aby sa zabránilo potenciálnym významným nepriaznivým vplyvom na cenu v prípade likvidácie kolaterálu v krátkej časovej lehote. Koncentrované kolaterálové pozície by sa z tohto dôvodu nemali považovať za vysoko likvidné. |
| --- | --- |

(41)

Centrálna protistrana by nemala sústreďovať kolaterál na obmedzený počet emitentov alebo na obmedzený počet aktív, aby sa zabránilo potenciálnym významným nepriaznivým vplyvom na cenu v prípade likvidácie kolaterálu v krátkej časovej lehote. Koncentrované kolaterálové pozície by sa z tohto dôvodu nemali považovať za vysoko likvidné.

| (42) | Riziko likvidity, kreditné a trhové riziko by sa mali zohľadňovať na úrovni portfólia, ako aj na úrovni jednotlivého finančného nástroja. Koncentrované portfólio môže mať významný nepriaznivý vplyv na likviditu kolaterálu alebo finančných nástrojov, do ktorých môže centrálna protistrana investovať svoje finančné zdroje, pretože nie je pravdepodobné, aby sa zrealizoval predaj veľkých pozícií za stresových trhových podmienok bez zníženia trhovej ceny. Z toho istého dôvodu by sa kolaterál v držbe centrálnej protistrany mal priebežne monitorovať a oceňovať, aby sa zabezpečilo, že zostane likvidný. |
| --- | --- |

(42)

Riziko likvidity, kreditné a trhové riziko by sa mali zohľadňovať na úrovni portfólia, ako aj na úrovni jednotlivého finančného nástroja. Koncentrované portfólio môže mať významný nepriaznivý vplyv na likviditu kolaterálu alebo finančných nástrojov, do ktorých môže centrálna protistrana investovať svoje finančné zdroje, pretože nie je pravdepodobné, aby sa zrealizoval predaj veľkých pozícií za stresových trhových podmienok bez zníženia trhovej ceny. Z toho istého dôvodu by sa kolaterál v držbe centrálnej protistrany mal priebežne monitorovať a oceňovať, aby sa zabezpečilo, že zostane likvidný.

| (43) | Derivátové trhy s energiou vykazujú osobitne silné vzájomné prepojenie so spotovými komoditnými trhmi a na týchto derivátových trhoch je vysoký podiel nefinančných zúčtovacích členov. Na týchto trhoch významný počet účastníkov trhu predstavuje zároveň výrobcov podkladovej komodity. Prístup k dostatočnému kolaterálu na zabezpečenie záruk komerčných bánk v celom rozsahu by si mohol od uvedených nefinančných zúčtovacích členov vyžadovať podstatné zbavenie sa svojich súčasných pozícií alebo by im mohol zabrániť v pokračovaní v zúčtovávaní svojich pozícií ako priameho zúčtovacieho člena centrálnej protistrany. Tento proces by mohol vyvolať narušenia na trhoch s energiou, pokiaľ ide o likviditu a rozmanitosť účastníkov trhu. Jeho uplatňovanie by sa preto malo odložiť podľa dobre etablovaného časového harmonogramu. |
| --- | --- |

(43)

Derivátové trhy s energiou vykazujú osobitne silné vzájomné prepojenie so spotovými komoditnými trhmi a na týchto derivátových trhoch je vysoký podiel nefinančných zúčtovacích členov. Na týchto trhoch významný počet účastníkov trhu predstavuje zároveň výrobcov podkladovej komodity. Prístup k dostatočnému kolaterálu na zabezpečenie záruk komerčných bánk v celom rozsahu by si mohol od uvedených nefinančných zúčtovacích členov vyžadovať podstatné zbavenie sa svojich súčasných pozícií alebo by im mohol zabrániť v pokračovaní v zúčtovávaní svojich pozícií ako priameho zúčtovacieho člena centrálnej protistrany. Tento proces by mohol vyvolať narušenia na trhoch s energiou, pokiaľ ide o likviditu a rozmanitosť účastníkov trhu. Jeho uplatňovanie by sa preto malo odložiť podľa dobre etablovaného časového harmonogramu.

| (44) | S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie rámca stanoveného v nariadení (EÚ) č. 648/2012 by všetky odvetvia mali čeliť podobným požiadavkám v konečnej forme pravidiel, ktoré sa na ne uplatňujú. Energetické spoločnosti v súčasnosti pôsobia v dobre etablovanom rámci, ktorého prispôsobenia novým podmienkam stanoveným s cieľom predchádzať škodlivým vplyvom na reálne hospodárstvo si budú vyžadovať čas. Z toho dôvodu sa považuje za vhodné stanoviť dátum uplatňovania pre tento typ trhov, ktorý umožní primeraný prechod od súčasnej trhovej praxe bez neprimeraného vplyvu na trhovú štruktúru a likviditu. |
| --- | --- |

(44)

S cieľom zaistiť konzistentné uplatňovanie rámca stanoveného v nariadení (EÚ) č. 648/2012 by všetky odvetvia mali čeliť podobným požiadavkám v konečnej forme pravidiel, ktoré sa na ne uplatňujú. Energetické spoločnosti v súčasnosti pôsobia v dobre etablovanom rámci, ktorého prispôsobenia novým podmienkam stanoveným s cieľom predchádzať škodlivým vplyvom na reálne hospodárstvo si budú vyžadovať čas. Z toho dôvodu sa považuje za vhodné stanoviť dátum uplatňovania pre tento typ trhov, ktorý umožní primeraný prechod od súčasnej trhovej praxe bez neprimeraného vplyvu na trhovú štruktúru a likviditu.

| (45) | V investičnej politike centrálnej protistrany by mali mať najvyššiu prioritu zásady zachovania kapitálu a maximalizácie likvidity. Investičnou politikou by sa takisto malo zabezpečiť, aby nevznikali konflikty záujmov s obchodnými záujmami centrálnej protistrany. |
| --- | --- |

(45)

V investičnej politike centrálnej protistrany by mali mať najvyššiu prioritu zásady zachovania kapitálu a maximalizácie likvidity. Investičnou politikou by sa takisto malo zabezpečiť, aby nevznikali konflikty záujmov s obchodnými záujmami centrálnej protistrany.

| (46) | V kritériách, ktoré by mali spĺňať finančné nástroje, aby sa považovali za oprávnené investície pre centrálnu protistranu, by sa mala zohľadňovať zásada 16 zásad CPSS – IOSCO s cieľom zabezpečiť medzinárodnú konzistentnosť. Centrálna protistrana by najmä mala byť povinná uplatňovať reštriktívne normy týkajúce sa emitenta finančného nástroja, prevoditeľnosti finančného nástroja a kreditného rizika, rizika trhu, volatility a devízového kurzu finančného nástroja. Centrálna protistrana by mala zabezpečiť, aby neohrozila opatrenia prijaté na obmedzenie rizikovej expozície svojich investícií držbou nadmerných expozícií voči akémukoľvek jednotlivému finančnému nástroju, typu finančného nástroja, jednotlivému emitentovi, typu emitenta alebo jednotlivému depozitárovi. |
| --- | --- |

(46)

V kritériách, ktoré by mali spĺňať finančné nástroje, aby sa považovali za oprávnené investície pre centrálnu protistranu, by sa mala zohľadňovať zásada 16 zásad CPSS – IOSCO s cieľom zabezpečiť medzinárodnú konzistentnosť. Centrálna protistrana by najmä mala byť povinná uplatňovať reštriktívne normy týkajúce sa emitenta finančného nástroja, prevoditeľnosti finančného nástroja a kreditného rizika, rizika trhu, volatility a devízového kurzu finančného nástroja. Centrálna protistrana by mala zabezpečiť, aby neohrozila opatrenia prijaté na obmedzenie rizikovej expozície svojich investícií držbou nadmerných expozícií voči akémukoľvek jednotlivému finančnému nástroju, typu finančného nástroja, jednotlivému emitentovi, typu emitenta alebo jednotlivému depozitárovi.

| (47) | Používanie derivátov vystavuje centrálnu protistranu ďalším kreditným a trhovým rizikám, a je preto nevyhnutné vymedziť reštriktívny súbor okolností, za ktorých môže centrálna protistrana investovať svoje finančné zdroje do derivátov. Vzhľadom na to, že cieľom centrálnej protistrany by mala byť vyrovnaná pozícia, pokiaľ ide o trhové riziko, jediné riziká, ktoré by pre centrálnu protistranu bolo potrebné zabezpečiť, sú riziká týkajúce sa kolaterálu, ktorý príjme, alebo riziká vyplývajúce zo zlyhania zúčtovacieho člena. Riziká týkajúce sa kolaterálu, ktorý centrálna protistrana prijme, môžu byť dostatočne riadené zníženiami hodnoty (haircuts) a nepovažuje sa za potrebné, aby centrálna protistrana v tomto prípade používala deriváty. Centrálna protistrana by mala používať deriváty len na riadenie rizika likvidity vyplývajúceho z expozícií voči rôznym menám a na účely zabezpečenia portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena a len v prípade, keď sa v postupoch riadenia centrálnej protistrany pre prípad zlyhania plánuje takéto použitie. |
| --- | --- |

(47)

Používanie derivátov vystavuje centrálnu protistranu ďalším kreditným a trhovým rizikám, a je preto nevyhnutné vymedziť reštriktívny súbor okolností, za ktorých môže centrálna protistrana investovať svoje finančné zdroje do derivátov. Vzhľadom na to, že cieľom centrálnej protistrany by mala byť vyrovnaná pozícia, pokiaľ ide o trhové riziko, jediné riziká, ktoré by pre centrálnu protistranu bolo potrebné zabezpečiť, sú riziká týkajúce sa kolaterálu, ktorý príjme, alebo riziká vyplývajúce zo zlyhania zúčtovacieho člena. Riziká týkajúce sa kolaterálu, ktorý centrálna protistrana prijme, môžu byť dostatočne riadené zníženiami hodnoty (haircuts) a nepovažuje sa za potrebné, aby centrálna protistrana v tomto prípade používala deriváty. Centrálna protistrana by mala používať deriváty len na riadenie rizika likvidity vyplývajúceho z expozícií voči rôznym menám a na účely zabezpečenia portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena a len v prípade, keď sa v postupoch riadenia centrálnej protistrany pre prípad zlyhania plánuje takéto použitie.

| (48) | Na zaistenie bezpečnosti centrálnych protistrán by sa im malo umožniť držať peňažné prostriedky v nezaistených vkladoch len v minimálnych podieloch. Pri zabezpečovaní svojich peňažných prostriedkov by centrálne protistrany mali vždy zaistiť, aby boli vždy primerane chránené proti riziku likvidity. |
| --- | --- |

(48)

Na zaistenie bezpečnosti centrálnych protistrán by sa im malo umožniť držať peňažné prostriedky v nezaistených vkladoch len v minimálnych podieloch. Pri zabezpečovaní svojich peňažných prostriedkov by centrálne protistrany mali vždy zaistiť, aby boli vždy primerane chránené proti riziku likvidity.

| (49) | Je potrebné stanoviť prísne požiadavky na stresové testovanie a spätné testovanie, aby sa zaistilo, že modely centrálnej protistrany, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity správne fungujú so zohľadnením všetkých rizík, voči ktorým je centrálna protistrana vystavená tak, aby mala centrálna protistrana vždy primerané zdroje na krytie uvedených rizík. |
| --- | --- |

(49)

Je potrebné stanoviť prísne požiadavky na stresové testovanie a spätné testovanie, aby sa zaistilo, že modely centrálnej protistrany, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity správne fungujú so zohľadnením všetkých rizík, voči ktorým je centrálna protistrana vystavená tak, aby mala centrálna protistrana vždy primerané zdroje na krytie uvedených rizík.

| (50) | Na účel zaistenia konzistentného uplatňovania požiadaviek na centrálne protistrany je potrebné stanoviť podrobné ustanovenia, pokiaľ ide o typy testov, ktoré sa majú vykonať, vrátane stresového aj spätného testovania. V snahe zabezpečiť širokú škálu zabezpečovacích a derivátových zmlúv, ktoré môžu byť zúčtované v budúcnosti, odzrkadliť rozdiely v podnikateľských prístupoch a prístupoch riadenia rizík centrálnej protistrany, umožniť riešenie budúceho vývoja a nových rizík a umožniť dostatočnú flexibilitu je potrebný prístup založený na kritériách. |
| --- | --- |

(50)

Na účel zaistenia konzistentného uplatňovania požiadaviek na centrálne protistrany je potrebné stanoviť podrobné ustanovenia, pokiaľ ide o typy testov, ktoré sa majú vykonať, vrátane stresového aj spätného testovania. V snahe zabezpečiť širokú škálu zabezpečovacích a derivátových zmlúv, ktoré môžu byť zúčtované v budúcnosti, odzrkadliť rozdiely v podnikateľských prístupoch a prístupoch riadenia rizík centrálnej protistrany, umožniť riešenie budúceho vývoja a nových rizík a umožniť dostatočnú flexibilitu je potrebný prístup založený na kritériách.

| (51) | Pri potvrdzovaní modelov centrálnej protistrany, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity je potrebné používať primeranú nezávislú stranu, aby sa zistili a vykonali akékoľvek potrebné nápravné opatrenia pred zavedením a zabránilo sa akýmkoľvek závažným konfliktom záujmov. Nezávislá strana by mala byť dostatočne oddelená od časti podnikania centrálnej protistrany, ktorá vypracúva, zavádza a bude prevádzkovať model alebo politiky, ktoré sa skúmajú, a nemala by byť v závažnom konflikte záujmov. Tieto podmienky by mohla spĺňať buď interná strana, ktorá má samostatné hierarchické línie, alebo externá strana. |
| --- | --- |

(51)

Pri potvrdzovaní modelov centrálnej protistrany, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity je potrebné používať primeranú nezávislú stranu, aby sa zistili a vykonali akékoľvek potrebné nápravné opatrenia pred zavedením a zabránilo sa akýmkoľvek závažným konfliktom záujmov. Nezávislá strana by mala byť dostatočne oddelená od časti podnikania centrálnej protistrany, ktorá vypracúva, zavádza a bude prevádzkovať model alebo politiky, ktoré sa skúmajú, a nemala by byť v závažnom konflikte záujmov. Tieto podmienky by mohla spĺňať buď interná strana, ktorá má samostatné hierarchické línie, alebo externá strana.

| (52) | Na krytie rôznych scenárov a cieľov sú určené rôzne aspekty finančných zdrojov centrálnej protistrany, najmä krytie marže, fondy pre prípad zlyhania a ďalšie finančné zdroje. Je preto nevyhnutné stanoviť osobitné požiadavky, ktoré budú odzrkadľovať tieto ciele a zabezpečia konzistentné uplatňovanie centrálnymi protistranami. Pri posudzovaní potrebného krytia by centrálna protistrana nemala vzájomne započítavať žiadne expozície medzi neplniacimi zúčtovacími členmi, aby zabránila znižovaniu možných vplyvov, ktoré by tieto expozície mohli mať. |
| --- | --- |

(52)

Na krytie rôznych scenárov a cieľov sú určené rôzne aspekty finančných zdrojov centrálnej protistrany, najmä krytie marže, fondy pre prípad zlyhania a ďalšie finančné zdroje. Je preto nevyhnutné stanoviť osobitné požiadavky, ktoré budú odzrkadľovať tieto ciele a zabezpečia konzistentné uplatňovanie centrálnymi protistranami. Pri posudzovaní potrebného krytia by centrálna protistrana nemala vzájomne započítavať žiadne expozície medzi neplniacimi zúčtovacími členmi, aby zabránila znižovaniu možných vplyvov, ktoré by tieto expozície mohli mať.

| (53) | Rôzne typy finančných nástrojov, ktoré môže centrálna protistrana zúčtovávať, sú vystavené celej škále osobitných rizík. Centrálna protistrana by preto mala byť povinná zvážiť všetky riziká relevantné pre trhy, pre ktoré poskytuje zúčtovacie služby, vo svojich modeloch, ich metodikách a rámci riadenia rizika likvidity, aby sa zabezpečilo, že primerane určí svoju možnú budúcu expozíciu. V snahe správne zohľadniť tieto riziká by požiadavky na stresové testovanie mali zahŕňať riziká špecifické pre nástroje, ktoré sú relevantné pre rôzne typy finančných nástrojov. |
| --- | --- |

(53)

Rôzne typy finančných nástrojov, ktoré môže centrálna protistrana zúčtovávať, sú vystavené celej škále osobitných rizík. Centrálna protistrana by preto mala byť povinná zvážiť všetky riziká relevantné pre trhy, pre ktoré poskytuje zúčtovacie služby, vo svojich modeloch, ich metodikách a rámci riadenia rizika likvidity, aby sa zabezpečilo, že primerane určí svoju možnú budúcu expozíciu. V snahe správne zohľadniť tieto riziká by požiadavky na stresové testovanie mali zahŕňať riziká špecifické pre nástroje, ktoré sú relevantné pre rôzne typy finančných nástrojov.

| (54) | V záujme toho, aby centrálna protistrana zabezpečila, že jej model výpočtu počiatočných marží primerane zohľadňuje jej možné expozície, by okrem každodenného spätného testovania svojho krytia marže, ktoré je zamerané na primeranosť marže, ktorá sa požaduje, mala vykonávať aj spätné testovanie kľúčových parametrov a predpokladov modelu. Je to nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby sa v modeloch centrálnych protistrán presne počítala počiatočná marža. |
| --- | --- |

(54)

V záujme toho, aby centrálna protistrana zabezpečila, že jej model výpočtu počiatočných marží primerane zohľadňuje jej možné expozície, by okrem každodenného spätného testovania svojho krytia marže, ktoré je zamerané na primeranosť marže, ktorá sa požaduje, mala vykonávať aj spätné testovanie kľúčových parametrov a predpokladov modelu. Je to nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby sa v modeloch centrálnych protistrán presne počítala počiatočná marža.

| (55) | Význam prísnej analýzy citlivosti maržových požiadaviek sa môže zvýšiť, keď sú trhy nelikvidné alebo volatilné, a táto analýza by sa mala používať na určenie vplyvu premenlivých dôležitých parametrov modelov. Analýza citlivosti je účinným nástrojom na zistenie skrytých nedostatkov, ktoré nie je možné odhaliť spätným testovaním. |
| --- | --- |

(55)

Význam prísnej analýzy citlivosti maržových požiadaviek sa môže zvýšiť, keď sú trhy nelikvidné alebo volatilné, a táto analýza by sa mala používať na určenie vplyvu premenlivých dôležitých parametrov modelov. Analýza citlivosti je účinným nástrojom na zistenie skrytých nedostatkov, ktoré nie je možné odhaliť spätným testovaním.

| (56) | Nevykonávanie pravidelných stresových a spätných testov môže viesť k tomu, že finančné a likvidné zdroje centrálnej protistrany budú neprimerané na krytie skutočných rizík, ktorým je vystavená. Primeranými testami sa takisto umožní, aby modely centrálnej protistrany, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity rýchlo riešili meniace sa trhy a nové riziká. Centrálna protistrana by preto mala výsledky testov urýchlene použiť na preskúmanie svojich modelov, metodík a rámca riadenia rizika likvidity. |
| --- | --- |

(56)

Nevykonávanie pravidelných stresových a spätných testov môže viesť k tomu, že finančné a likvidné zdroje centrálnej protistrany budú neprimerané na krytie skutočných rizík, ktorým je vystavená. Primeranými testami sa takisto umožní, aby modely centrálnej protistrany, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity rýchlo riešili meniace sa trhy a nové riziká. Centrálna protistrana by preto mala výsledky testov urýchlene použiť na preskúmanie svojich modelov, metodík a rámca riadenia rizika likvidity.

| (57) | Modelovanie extrémnych trhových podmienok môže pomôcť centrálnej protistrane určiť obmedzenia jej súčasných modelov, rámec riadenia rizika likvidity a finančné a likvidné zdroje. Vyžaduje si to však, aby centrálna protistrana uplatňovala úsudok pri modelovaní rôznych trhov a produktov. Reverzné stresové testovanie by sa malo považovať za užitočný, nie však hlavný, nástroj riadenia na určenie primeranej úrovne finančných zdrojov. |
| --- | --- |

(57)

Modelovanie extrémnych trhových podmienok môže pomôcť centrálnej protistrane určiť obmedzenia jej súčasných modelov, rámec riadenia rizika likvidity a finančné a likvidné zdroje. Vyžaduje si to však, aby centrálna protistrana uplatňovala úsudok pri modelovaní rôznych trhov a produktov. Reverzné stresové testovanie by sa malo považovať za užitočný, nie však hlavný, nástroj riadenia na určenie primeranej úrovne finančných zdrojov.

| (58) | Zapojenie zúčtovacích členov, klientov a iných príslušných zainteresovaných strán do testovania postupov riadenia centrálnej protistrany pre prípad zlyhania prostredníctvom simulačných cvičení je nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby chápali a mali prevádzkovú schopnosť úspešne sa zúčastňovať na situácii riadenia zlyhania. Simulačné cvičenia by mali kopírovať scenár zlyhania, aby sa názorne prejavili úlohy a zodpovednosť zúčtovacích členov, klientov a iných príslušných zainteresovaných strán. Okrem toho je dôležité, aby centrálna protistrana mala primerané mechanizmy, ktoré jej umožňujú uistiť sa, či je potrebné nápravné opatrenie, a identifikovať prípadnú nedostatočnú zreteľnosť pravidiel a postupov alebo možnosť uváženia, ktorá z nich vyplýva. Testovanie postupov riadenia zlyhania centrálnou protistranou je osobitne dôležité v prípade, že sa v procese uzatvorenia pozícií spolieha na pomoc zúčtovacích členov alebo tretích strán, ktoré si splnili záväzky, a v prípade, že postupy pri zlyhaní neboli nikdy testované skutočným zlyhaním. |
| --- | --- |

(58)

Zapojenie zúčtovacích členov, klientov a iných príslušných zainteresovaných strán do testovania postupov riadenia centrálnej protistrany pre prípad zlyhania prostredníctvom simulačných cvičení je nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby chápali a mali prevádzkovú schopnosť úspešne sa zúčastňovať na situácii riadenia zlyhania. Simulačné cvičenia by mali kopírovať scenár zlyhania, aby sa názorne prejavili úlohy a zodpovednosť zúčtovacích členov, klientov a iných príslušných zainteresovaných strán. Okrem toho je dôležité, aby centrálna protistrana mala primerané mechanizmy, ktoré jej umožňujú uistiť sa, či je potrebné nápravné opatrenie, a identifikovať prípadnú nedostatočnú zreteľnosť pravidiel a postupov alebo možnosť uváženia, ktorá z nich vyplýva. Testovanie postupov riadenia zlyhania centrálnou protistranou je osobitne dôležité v prípade, že sa v procese uzatvorenia pozícií spolieha na pomoc zúčtovacích členov alebo tretích strán, ktoré si splnili záväzky, a v prípade, že postupy pri zlyhaní neboli nikdy testované skutočným zlyhaním.

| (59) | Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) predložil Komisii. |
| --- | --- |

(59)

Toto nariadenie vychádza z návrhu regulačných technických noriem, ktoré Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) predložil Komisii.

| (60) | Pred predložením návrhu technických noriem, z ktorých vychádza toto nariadenie, EMSA v príslušných prípadoch konzultoval s Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA), Európskym výborom pre systémové riziká a členmi ESCB. V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (4), ESMA vykonal otvorené verejné konzultácie k tomuto návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, |
| --- | --- |

(60)

Pred predložením návrhu technických noriem, z ktorých vychádza toto nariadenie, EMSA v príslušných prípadoch konzultoval s Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA), Európskym výborom pre systémové riziká a členmi ESCB. V súlade s článkom 10 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) (4), ESMA vykonal otvorené verejné konzultácie k tomuto návrhu regulačných technických noriem, analyzoval možné súvisiace náklady a prínosy a požiadal o stanovisko skupinu zainteresovaných strán v oblasti cenných papierov a trhov zriadenú v súlade s článkom 37 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

| 1. | „bázické riziko“ je riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi dvoma alebo viacerými aktívami alebo zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou; |
| --- | --- |

1.

„bázické riziko“ je riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi dvoma alebo viacerými aktívami alebo zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou;

| 2. | „interval spoľahlivosti“ je percentuálna hodnota pohybov expozícií pre každý finančný nástroj zúčtovávaný s odkazom na osobitné spätné referenčné (lookback) obdobie, ktoré je centrálna protistrana povinná kryť počas určitého obdobia likvidácie; |
| --- | --- |

2.

„interval spoľahlivosti“ je percentuálna hodnota pohybov expozícií pre každý finančný nástroj zúčtovávaný s odkazom na osobitné spätné referenčné (lookback) obdobie, ktoré je centrálna protistrana povinná kryť počas určitého obdobia likvidácie;

| 3. | „dispozičná prémia“ je úžitok z priameho vlastníctva fyzickej komodity a ovplyvňujú ju tak trhové podmienky, ako aj faktory, ako napríklad náklady na fyzické skladovanie; |
| --- | --- |

3.

„dispozičná prémia“ je úžitok z priameho vlastníctva fyzickej komodity a ovplyvňujú ju tak trhové podmienky, ako aj faktory, ako napríklad náklady na fyzické skladovanie;

| 4. | „marže“ sú marže uvedené v článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré môžu zahŕňať počiatočné marže a variačné marže; |
| --- | --- |

4.

„marže“ sú marže uvedené v článku 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, ktoré môžu zahŕňať počiatočné marže a variačné marže;

| 5. | „počiatočná marža“ je marža inkasovaná centrálnou protistranou na krytie možnej budúcej expozície voči zúčtovacím členom poskytujúcim maržu a, podľa potreby, interoperabilným centrálnym protistranám v intervale od posledného výberu marže do uzatvorenia pozícií po zlyhaní zúčtovacieho člena alebo po zlyhaní interoperabilnej centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

5.

„počiatočná marža“ je marža inkasovaná centrálnou protistranou na krytie možnej budúcej expozície voči zúčtovacím členom poskytujúcim maržu a, podľa potreby, interoperabilným centrálnym protistranám v intervale od posledného výberu marže do uzatvorenia pozícií po zlyhaní zúčtovacieho člena alebo po zlyhaní interoperabilnej centrálnej protistrany;

| 6. | „variačná marža“ sú inkasované alebo vyplatené marže, v ktorých sa premietajú súčasné expozície spôsobené skutočnými zmenami trhovej ceny; |
| --- | --- |

6.

„variačná marža“ sú inkasované alebo vyplatené marže, v ktorých sa premietajú súčasné expozície spôsobené skutočnými zmenami trhovej ceny;

| 7. | „riziko náhleho zlyhania“ je riziko, že protistrana alebo emitent náhle zlyhá predtým, ako má trh čas zohľadniť jeho zvýšené riziko zlyhania; |
| --- | --- |

7.

„riziko náhleho zlyhania“ je riziko, že protistrana alebo emitent náhle zlyhá predtým, ako má trh čas zohľadniť jeho zvýšené riziko zlyhania;

| 8. | „obdobie likvidácie“ je časové obdobie používané na výpočet marží, ktoré centrálna protistrana odhaduje ako potrebné na riadenie svojej expozície voči neplniacemu členovi a počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozícií neplniacich členov; |
| --- | --- |

8.

„obdobie likvidácie“ je časové obdobie používané na výpočet marží, ktoré centrálna protistrana odhaduje ako potrebné na riadenie svojej expozície voči neplniacemu členovi a počas ktorého je centrálna protistrana vystavená trhovému riziku súvisiacemu s riadením pozícií neplniacich členov;

| 9. | „spätné referenčné obdobie“ je časový horizont na výpočet historickej volatility; |
| --- | --- |

9.

„spätné referenčné obdobie“ je časový horizont na výpočet historickej volatility;

| 10. | „výnimka v testovaní“ je výsledok testu, ktorým sa preukáže, že model alebo rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany nedosiahol plánovanú úroveň krytia; |
| --- | --- |

10.

„výnimka v testovaní“ je výsledok testu, ktorým sa preukáže, že model alebo rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany nedosiahol plánovanú úroveň krytia;

| 11. | „riziko nesprávnej voľby“ je riziko vyplývajúce z expozície voči protistrane alebo emitentovi, keď kolaterál poskytnutý touto protistranou alebo emitovaný týmto emitentom vysoko koreluje s jej kreditným rizikom. |
| --- | --- |

11.

„riziko nesprávnej voľby“ je riziko vyplývajúce z expozície voči protistrane alebo emitentovi, keď kolaterál poskytnutý touto protistranou alebo emitovaný týmto emitentom vysoko koreluje s jej kreditným rizikom.

KAPITOLA II

UZNÁVANIE CENTRÁLNYCH PROTISTRÁN Z TRETEJ KRAJINY

[článok 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 2

Informácie poskytované orgánu ESMA na účel uznania centrálnej protistrany

Žiadosť o uznanie predložená centrálnou protistranou usadenou v tretej krajine musí obsahovať aspoň tieto informácie:

| a) | úplný názov právneho subjektu; |
| --- | --- |

a)

úplný názov právneho subjektu;

| b) | totožnosť akcionárov alebo členov s kvalifikovanou účasťou; |
| --- | --- |

b)

totožnosť akcionárov alebo členov s kvalifikovanou účasťou;

| c) | zoznam členských štátoch, v ktorých plánuje poskytovať služby; |
| --- | --- |

c)

zoznam členských štátoch, v ktorých plánuje poskytovať služby;

| d) | triedy zúčtovávaných finančných nástrojov; |
| --- | --- |

d)

triedy zúčtovávaných finančných nástrojov;

| e) | podrobnosti, ktoré sa majú uviesť na webovej stránke ESMA v súlade s článkom 88 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

e)

podrobnosti, ktoré sa majú uviesť na webovej stránke ESMA v súlade s článkom 88 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| f) | podrobnosti o jej finančných zdrojoch, forme a metódach, ktorými sa udržiavajú, a o opatreniach na ich zabezpečenie vrátane postupov riadenia zlyhania; |
| --- | --- |

f)

podrobnosti o jej finančných zdrojoch, forme a metódach, ktorými sa udržiavajú, a o opatreniach na ich zabezpečenie vrátane postupov riadenia zlyhania;

| g) | údaje o maržovej metodike a na výpočet fondu pre prípad zlyhania; |
| --- | --- |

g)

údaje o maržovej metodike a na výpočet fondu pre prípad zlyhania;

| h) | zoznam oprávnených kolaterálov; |
| --- | --- |

h)

zoznam oprávnených kolaterálov;

| i) | členenie hodnôt, v prípade potreby vo výhľadovej forme, zúčtovávaných žiadajúcou centrálnou protistranou podľa každej zúčtovávanej meny Únie; |
| --- | --- |

i)

členenie hodnôt, v prípade potreby vo výhľadovej forme, zúčtovávaných žiadajúcou centrálnou protistranou podľa každej zúčtovávanej meny Únie;

| j) | výsledky stresových testov a spätných testov vykonaných počas roka predchádzajúceho dátumu žiadosti; |
| --- | --- |

j)

výsledky stresových testov a spätných testov vykonaných počas roka predchádzajúceho dátumu žiadosti;

| k) | jej pravidlá a interné postupy s dôkazmi o úplnom dodržiavaní požiadaviek platných v danej tretej krajine; |
| --- | --- |

k)

jej pravidlá a interné postupy s dôkazmi o úplnom dodržiavaní požiadaviek platných v danej tretej krajine;

| l) | údaje o akýchkoľvek opatreniach týkajúcich sa externého zabezpečovania činností; |
| --- | --- |

l)

údaje o akýchkoľvek opatreniach týkajúcich sa externého zabezpečovania činností;

| m) | údaje o podmienkach oddelenia a o príslušnej právnej správnosti a vykonateľnosti; |
| --- | --- |

m)

údaje o podmienkach oddelenia a o príslušnej právnej správnosti a vykonateľnosti;

| n) | údaje o požiadavkách centrálnej protistrany na prístup a o podmienkach pozastavenia a ukončenia členstva; |
| --- | --- |

n)

údaje o požiadavkách centrálnej protistrany na prístup a o podmienkach pozastavenia a ukončenia členstva;

| o) | údaje o akejkoľvek dohode o interoperabilite vrátane informácií poskytovaných príslušnému orgánu tretej krajiny na účel posúdenia dohody. |
| --- | --- |

o)

údaje o akejkoľvek dohode o interoperabilite vrátane informácií poskytovaných príslušnému orgánu tretej krajiny na účel posúdenia dohody.

KAPITOLA III

ORGANIZAČNÉ POŽIADAVKY

[článok 26 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 3

Systém riadenia

1.   Kľúčové zložky systému riadenia centrálnej protistrany, ktoré vymedzujú jej organizačnú štruktúru, a jasne opísané a dobre zdokumentované politiky, postupy a procesy, ktorými sa riadia jej rada a vrcholový manažment, zahŕňajú:

| a) | zloženie, úlohu a zodpovednosť rady a akýchkoľvek výborov rady; |
| --- | --- |

a)

zloženie, úlohu a zodpovednosť rady a akýchkoľvek výborov rady;

| b) | úlohy a zodpovednosť manažmentu; |
| --- | --- |

b)

úlohy a zodpovednosť manažmentu;

| c) | štruktúru vrcholového manažmentu; |
| --- | --- |

c)

štruktúru vrcholového manažmentu;

| d) | hierarchické línie medzi vrcholovým manažmentom a radou; |
| --- | --- |

d)

hierarchické línie medzi vrcholovým manažmentom a radou;

| e) | postupy menovania členov rady a vrcholového manažmentu; |
| --- | --- |

e)

postupy menovania členov rady a vrcholového manažmentu;

| f) | návrh funkcií riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly; |
| --- | --- |

f)

návrh funkcií riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly;

| g) | postupy na zabezpečenie zodpovednosti voči zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

g)

postupy na zabezpečenie zodpovednosti voči zainteresovaným stranám.

2.   Centrálna protistrana musí mať primeraných zamestnancov na splnenie všetkých povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia a z nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Centrálna protistrana nesmie zdieľať svojich zamestnancov s inými subjektmi v skupine s výnimkou prípadu, keď to umožňujú podmienky dohody týkajúcej sa externého zabezpečovania činností v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3.   Centrálna protistrana vytvorí línie zodpovednosti, ktoré sú zreteľné, konzistentné a dobre zdokumentované. Centrálna protistrana zaistí, aby funkcie hlavného manažéra zodpovedného za riadenie rizík, hlavného manažéra pre súlad s predpismi a hlavného manažéra pre technológie vykonávali odlišní jednotlivci, ktorí musia byť zamestnancami centrálnej protistrany poverenými výhradnou zodpovednosťou za vykonávanie týchto funkcií.

4.   Centrálna protistrana, ktorá je súčasťou skupiny, zohľadní akékoľvek vplyvy skupiny na jej vlastný systém riadenia vrátane toho, či má potrebnú úroveň nezávislosti na plnenie svojich regulačných povinností ako samostatná právnická osoba a či by jej nezávislosť mohla byť ohrozená štruktúrou skupiny alebo tým, že akýkoľvek člen rady by bol zároveň členom rady iných subjektov v rovnakej skupine. Takáto centrálna protistrana musí zvážiť najmä osobitné postupy na účel predchádzania a riadenia konfliktov záujmov, a to aj pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa externého zabezpečovania činností.

5.   V prípade, že centrálna protistrana má dvojúrovňový systém rady, úloha a povinnosti rady, ktoré sa stanovujú v tomto nariadení a v nariadení (EÚ) č. 648/2012, sa náležitým spôsobom prideľujú dozornej rade a riadiacej rade.

6.   Politiky, postupy, systémy a kontroly riadenia rizík sú súčasťou súdržného a jednotného rámca riadenia, ktorý sa pravidelne skúma a aktualizuje.

Článok 4

Mechanizmy riadenia rizík a vnútornej kontroly

1.   Centrálna protistrana musí mať spoľahlivý rámec na komplexné riadenie všetkých závažných rizík, ktorým je alebo ktorým by mohla byť vystavená. Centrálna protistrana zavedie zdokumentované politiky, postupy a systémy na identifikovanie, meranie, monitorovanie a riadenie takýchto rizík. Pri zavádzaní politík, postupov a systémov riadenia rizík centrálna protistrana vytvára takú ich štruktúru, aby sa zabezpečilo, že zúčtovací členovia riadne riadia a obmedzujú riziká, ktoré predstavujú pre centrálnu protistranu.

2.   Centrálna protistrana musí mať integrovaný a komplexný prehľad o všetkých príslušných rizikách. Tieto riziká zahŕňajú riziká, ktoré znáša od zúčtovacích členov a ktoré pre nich predstavuje, a v praktickom rozsahu riziká, ktoré znáša od klientov a ktoré pre nich predstavuje, ako aj riziká, ktoré znáša a ktoré predstavuje pre iné subjekty, ako napríklad okrem iných pre interoperabilné centrálne protistrany, zúčtovacie a platobné systémy cenných papierov, zúčtovacie banky, poskytovateľov likvidity, centrálnych depozitárov cenných papierov, miesta obchodovania, ktoré obsluhuje centrálna protistrana, a ostatných poskytovateľov kritických služieb.

3.   Centrálna protistrana vypracuje primerané nástroje na riadenie rizík, aby bola schopná riadiť a ohlasovať všetky príslušné riziká. Tieto nástroje zahŕňajú identifikáciu a riadenie systému, trhu alebo iné vzájomné závislosti. Ak centrálna protistrana poskytuje služby súvisiace so zúčtovaním, ktoré predstavujú odlišný rizikový profil od jej funkcií a potenciálne pre ňu predstavujú významné dodatočné riziká, centrálna protistrana musí uvedené dodatočné riziká primerane riadiť. To môže zahŕňať právne oddelenie dodatočných služieb, ktoré centrálna protistrana poskytuje od jej základných funkcií.

4.   Systémom riadenia sa zabezpečí, aby rada centrálnej protistrany prevzala konečnú zodpovednosť a zodpovednosť za riadenie rizík centrálnej protistrany. Rada vymedzí, určí a zdokumentuje primeranú úroveň tolerancie voči riziku a kapacity na ochranu pred rizikami pre centrálnu protistranu. Rada a vrcholový manažment zabezpečia, aby boli politiky, postupy a kontroly centrálnej protistrany v súlade s toleranciou voči riziku a kapacitou na ochranu pred rizikami centrálnej protistrany a aby riešili spôsob, ktorým centrálna protistrana identifikuje, vykazuje, monitoruje a riadi riziká.

5.   Centrálna protistrana zavedie spoľahlivé informačné systémy a systémy na kontrolu rizík, aby sa centrálnej protistrane a v prípade potreby jej zúčtovacím členom, a ak je to možné, klientom poskytla kapacita na včasné získanie informácií a náležité uplatňovanie politík a postupov riadenia rizík. Týmito systémami sa zabezpečí minimálne to, aby sa priebežne monitorovali kreditné expozície a expozície likvidity na úrovni centrálnej protistrany, ako aj na úrovni zúčtovacieho člena a v možnom rozsahu na úrovni klienta.

6.   Centrálna protistrana zabezpečí, aby funkcia riadenia rizík mala potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup k všetkým príslušným informáciám a aby bola dostatočne nezávislá od ostatných funkcií centrálnej protistrany. Hlavný manažér centrálnej protistrany zodpovedný za riadenie rizík uplatňuje rámec riadenia rizík vrátane politík a postupov stanovených radou.

7.   Centrálna protistrana má primerané mechanizmy vnútornej kontroly na pomoc rade pri monitorovaní a posudzovaní primeranosti a účinnosti jej politík, postupov a systémov riadenia rizík. Tieto mechanizmy zahŕňajú spoľahlivé administratívne a účtovné postupy, spoľahlivú funkciu dodržiavania súladu s predpismi a nezávislú funkciu vnútorného auditu a potvrdzovania alebo preskúmavania.

8.   Finančné výkazy centrálnej protistrany sa vypracúvajú ročne a sú predmetom auditu štatutárnymi audítormi alebo audítorskými spoločnosťami v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES (5).

Článok 5

Politika a postupy na dodržiavanie súladu s predpismi

1.   Centrálna protistrana zavedie, vykonáva a udržiava primerané politiky a postupy určené na zistenie akéhokoľvek rizika nedodržania povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1248/2012 centrálnou protistranou a jej zamestnancami, ako aj súvisiacich rizík, a zavedie primerané opatrenia a postupy na minimalizovanie týchto rizík, ktoré príslušným orgánom umožnia, aby účinne vykonávali svoje právomoci podľa týchto nariadení.

2.   Centrálna protistrana zabezpečí, aby boli jej pravidlá, postupy a zmluvné dojednania zrozumiteľné a komplexné a aby sa nimi zabezpečil súlad s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením č. 1249/2012, ako aj so všetkými ostatnými platnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu.

Pravidlá, postupy a zmluvné dojednania centrálnej protistrany sa musia zaznamenávať v písomnej forme alebo na inom trvalom médiu. Tieto pravidlá, postupy a zmluvné dojednania a akýkoľvek sprievodný materiál musia byť presné, aktuálne a ihneď k dispozícii príslušnému orgánu, zúčtovacím členom, a ak je to vhodné, klientom.

Centrálna protistrana identifikuje a analyzuje spoľahlivosť pravidiel, postupov a zmluvných dojednaní centrálnej protistrany. V prípade potreby sa na účel tejto analýzy zabezpečia nezávislé právne stanoviská. Centrálna protistrana musí disponovať procesom navrhovania a vykonávania zmien vo svojich pravidlách a postupoch a pred vykonaním akýchkoľvek závažných zmien konzultuje so všetkými dotknutými zúčtovacími členmi a predkladá navrhované zmeny príslušnému orgánu.

3.   Pri vypracúvaní svojich pravidiel, postupov a zmluvných dojednaní centrálna protistrana zohľadní príslušné regulačné zásady a odvetvové normy a trhové protokoly a zreteľne uvedie prípady, v ktorých boli tieto postupy začlenené do dokumentácie, ktorou sa riadia práva a povinnosti centrálnej protistrany, jej zúčtovacích členov a ostatných príslušných tretích strán.

4.   Centrálna protistrana identifikuje a analyzuje možné konflikty zákonných otázok a vypracuje pravidlá a postupy na zníženie právneho rizika vyplývajúceho z týchto otázok. V prípade potreby centrálna protistrana na účel tejto analýzy zabezpečí nezávislé právne stanoviská.

V pravidlách a postupoch centrálnej protistrany sa jasne uvedie právo, ktoré sa má uplatňovať na jednotlivé aspekty činností a operácií centrálnej protistrany.

Článok 6

Funkcia dodržiavania súladu s predpismi

1.   Centrálna protistrana vytvorí a udržiava stálu a účinnú funkciu dodržiavania súladu s predpismi, ktorá pôsobí nezávisle od ostatných funkcií centrálnej protistrany. Zabezpečí, aby mala funkcia dodržiavania súladu s predpismi potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup ku všetkým relevantným informáciám.

Pri vytváraní funkcie dodržiavania súladu s predpismi centrálna protistrana zohľadní povahu, rozsah a zložitosť svojej obchodnej činnosti a povahu a škálu služieb a činností vykonávaných v rámci takejto obchodnej činnosti.

2.   Hlavný manažér pre súlad s predpismi má aspoň tieto povinnosti:

| a) | monitoruje a pravidelne posudzuje primeranosť a účinnosť opatrení zavedených v súlade s článkom 5 ods. 4 a opatrení prijatých na riešenie akýchkoľvek nedostatkov v plnení si povinností centrálnou protistranou; |
| --- | --- |

a)

monitoruje a pravidelne posudzuje primeranosť a účinnosť opatrení zavedených v súlade s článkom 5 ods. 4 a opatrení prijatých na riešenie akýchkoľvek nedostatkov v plnení si povinností centrálnou protistranou;

| b) | spravuje politiky a postupy dodržiavania súladu s predpismi stanovené vrcholovým manažmentom a radou; |
| --- | --- |

b)

spravuje politiky a postupy dodržiavania súladu s predpismi stanovené vrcholovým manažmentom a radou;

| c) | poskytuje poradenstvo a pomoc osobám zodpovedným za vykonávanie služieb a činností centrálnej protistrany na účel plnenia povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a ostatných regulačných požiadaviek, ak sa uplatňujú; |
| --- | --- |

c)

poskytuje poradenstvo a pomoc osobám zodpovedným za vykonávanie služieb a činností centrálnej protistrany na účel plnenia povinností centrálnej protistrany podľa tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a ostatných regulačných požiadaviek, ak sa uplatňujú;

| d) | pravidelne podáva rade správy o dodržiavaní súladu centrálnej protistrany a jej zamestnancov s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1249/2012; |
| --- | --- |

d)

pravidelne podáva rade správy o dodržiavaní súladu centrálnej protistrany a jej zamestnancov s týmto nariadením, nariadením (EÚ) č. 648/2012 a vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1249/2012;

| e) | stanovuje postupy na účinnú nápravu prípadov nedodržania súladu; |
| --- | --- |

e)

stanovuje postupy na účinnú nápravu prípadov nedodržania súladu;

| f) | zabezpečuje, aby príslušné osoby pôsobiace vo funkcii dodržiavania súladu s predpismi nepôsobili v službách alebo činnostiach, ktoré monitorujú, a aby sa akékoľvek konflikty záujmov týchto osôb riadne identifikovali a odstránili. |
| --- | --- |

f)

zabezpečuje, aby príslušné osoby pôsobiace vo funkcii dodržiavania súladu s predpismi nepôsobili v službách alebo činnostiach, ktoré monitorujú, a aby sa akékoľvek konflikty záujmov týchto osôb riadne identifikovali a odstránili.

Článok 7

Organizačná štruktúra a oddelenie hierarchických línií

1.   Centrálna protistrana vymedzí zloženie, úlohu a povinnosti rady a vrcholového manažmentu a akýchkoľvek výborov rady. Tieto opatrenia musia byť jasne špecifikované a dobre zdokumentované. Rada vytvorí minimálne výbor pre audit a výbor pre odmeňovanie. Výbor pre riziká zriadený v súlade s článkom 28 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je poradným výborom rady.

2.   Rada preberá aspoň tieto povinnosti:

| a) | stanovenie jasných cieľov a stratégií pre centrálnu protistranu; |
| --- | --- |

a)

stanovenie jasných cieľov a stratégií pre centrálnu protistranu;

| b) | účinné monitorovanie vrcholového manažmentu; |
| --- | --- |

b)

účinné monitorovanie vrcholového manažmentu;

| c) | stanovenie primeraných politík odmeňovania, |
| --- | --- |

c)

stanovenie primeraných politík odmeňovania,

| d) | stanovenie a dohľad nad funkciou riadenia rizík; |
| --- | --- |

d)

stanovenie a dohľad nad funkciou riadenia rizík;

| e) | dohľad nad funkciou dodržiavania súladu s predpismi a funkciou vnútornej kontroly; |
| --- | --- |

e)

dohľad nad funkciou dodržiavania súladu s predpismi a funkciou vnútornej kontroly;

| f) | dohľad nad opatreniami týkajúcimi sa externého zabezpečovania činností; |
| --- | --- |

f)

dohľad nad opatreniami týkajúcimi sa externého zabezpečovania činností;

| g) | dohľad nad dodržiavaním súladu so všetkými ustanoveniami tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012, vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a všetkými ostatnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu; |
| --- | --- |

g)

dohľad nad dodržiavaním súladu so všetkými ustanoveniami tohto nariadenia, nariadenia (EÚ) č. 648/2012, vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1249/2012 a všetkými ostatnými regulačnými požiadavkami a požiadavkami dohľadu;

| h) | zabezpečenie zodpovednosti voči akcionárom alebo vlastníkom a zamestnancom, zúčtovacím členom a ich zákazníkom a ostatným príslušným zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

h)

zabezpečenie zodpovednosti voči akcionárom alebo vlastníkom a zamestnancom, zúčtovacím členom a ich zákazníkom a ostatným príslušným zainteresovaným stranám.

3.   Vrcholový manažment má aspoň tieto povinnosti:

| a) | zabezpečenie súladu činností centrálnej protistrany s cieľmi a stratégiou centrálnej protistrany, ktoré určila rada; |
| --- | --- |

a)

zabezpečenie súladu činností centrálnej protistrany s cieľmi a stratégiou centrálnej protistrany, ktoré určila rada;

| b) | návrh a stanovenie postupov dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly, ktorými sa presadzujú ciele centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

b)

návrh a stanovenie postupov dodržiavania súladu s predpismi a vnútornej kontroly, ktorými sa presadzujú ciele centrálnej protistrany;

| c) | podrobovanie postupov vnútornej kontroly pravidelnému preskúmaniu a testovaniu; |
| --- | --- |

c)

podrobovanie postupov vnútornej kontroly pravidelnému preskúmaniu a testovaniu;

| d) | zabezpečenie, aby sa na riadenie rizík a dodržiavanie súladu s predpismi vyčlenili dostatočné zdroje; |
| --- | --- |

d)

zabezpečenie, aby sa na riadenie rizík a dodržiavanie súladu s predpismi vyčlenili dostatočné zdroje;

| e) | byť aktívne zapojený do procesu kontroly rizík; |
| --- | --- |

e)

byť aktívne zapojený do procesu kontroly rizík;

| f) | zabezpečenie, aby riziká, ktorým je vystavená centrálna protistrana z dôvodu jej zúčtovania a činností súvisiacich so zúčtovaním, boli riadne riešené. |
| --- | --- |

f)

zabezpečenie, aby riziká, ktorým je vystavená centrálna protistrana z dôvodu jej zúčtovania a činností súvisiacich so zúčtovaním, boli riadne riešené.

4.   V prípade, že rada deleguje úlohy na výbory alebo podvýbory, zachová si právomoc schvaľovať rozhodnutia, ktoré by mohli mať významný vplyv na rizikový profil centrálnej protistrany.

5.   Opatrenia, ktorými sa riadi rada a vrcholový manažment, zahŕňajú postupy na identifikovanie, riešenie a riadenie možných konfliktov záujmov členov rady a vrcholového manažmentu.

6.   Centrálna protistrana má jasné a priame hierarchické línie medzi svojou radou a vrcholovým manažmentom, aby sa zabezpečilo, že vrcholový manažment je zodpovedný za svoje výsledky. Hierarchické línie pre riadenie rizík, dodržiavanie súladu s predpismi a vnútorný audit musia byť jasné a oddelené od hierarchických línií pre ostatné činnosti centrálnej protistrany. Hlavný manažér zodpovedný za riadenie rizík podlieha rade buď priamo, alebo prostredníctvom predsedu výboru pre riziko. Hlavný manažér pre súlad s predpismi a funkcia vnútorného auditu podlieha priamo rade.

Článok 8

Politika odmeňovania

1.   Výbor pre odmeňovanie navrhuje a ďalej rozvíja politiku odmeňovania, dohliada na jej uplatňovanie vrcholovým manažmentom a pravidelne skúma jej praktické fungovanie. Samotná politika musí byť zdokumentovaná a preskúmaná najmenej raz za rok.

2.   Politika odmeňovania musí byť navrhnutá tak, aby spájala úroveň a štruktúru odmeňovania s obozretným riadením rizík. V politike sa zohľadňujú budúce riziká, ako aj existujúce riziká a výsledky týkajúce sa rizík. Harmonogramy vyplácania musia byť citlivé na časový horizont rizík. Osobitne v prípade variabilného odmeňovania sa v politike musí náležite zohľadniť možná nerovnováha medzi obdobiami výkonnosti a obdobiami rizík a musí sa zabezpečiť, aby boli platby náležite časovo rozlíšené. Pevné a variabilné zložky celkového odmeňovania musia byť vyvážené a musia zodpovedať rozmiestneniu riziku.

3.   Politikou odmeňovania sa zabezpečí, aby zamestnanci pôsobiaci vo funkciách riadenia rizík, dodržiavania súladu s predpismi a vnútorného auditu boli odmeňovaní spôsobom, ktorý je nezávislý od obchodných výsledkov centrálnej protistrany. Úroveň odmeňovania musí byť primeraná, pokiaľ ide o zodpovednosť, ako aj v porovnaní s úrovňou odmeňovania v oblastiach podnikania.

4.   Politika odmeňovania je každoročne predmetom nezávislému auditu. Výsledky týchto auditov sa sprístupnia príslušnému orgánu.

Článok 9

Systémy informačných technológií

1.   Centrálna protistrana navrhne a zabezpečí, aby jej systémy informačných technológií boli spoľahlivé a bezpečné, ako aj schopné spracúvať informácie, ktoré sú potrebné na to, aby centrálna protistrana vykonávala svoje činnosti a operácie bezpečným a efektívnym spôsobom.

Architektúra informačných technológií musí byť dobre zdokumentovaná. Systémy musia byť navrhnuté tak, aby riešili prevádzkové potreby centrálnej protistrany a riziká, ktorým centrálna protistrana čelí, boli odolné, a to aj za stresových trhových podmienok, a v prípade potreby škálovateľné, aby dokázali spracovať dodatočné informácie. Centrálna protistrana zabezpečí postupy a plánovanie kapacít, ako aj dostatočnú nadbytočnú kapacitu, aby systém mohol spracovať všetky zvyšné transakcie pred koncom dňa za okolností, keď sa vyskytne závažný výpadok. Centrálna protistrana zabezpečí postupy na zavedenie novej technológie vrátane jasných plánov návratu do pôvodného stavu.

2.   Na zabezpečenie vysokej miery bezpečnosti spracovania informácií a s cieľom umožniť konektivitu so svojimi zúčtovacími členmi a klientmi, ako aj so svojimi poskytovateľmi služieb centrálna protistrana založí svoje systémy informačných technológií na medzinárodne uznaných technických normách a osvedčených odvetvových postupoch. Centrálna protistrana podrobí svoje systémy prísnemu testovaniu so simuláciou stresových podmienok, a to pred začatím používania, po uskutočnení významných zmien a po výskyte závažného výpadku. Zúčtovací členovia a klienti, interoperabilné centrálne protistrany a ostatné zúčastnené strany sa podľa potreby zapoja do návrhu a vykonávania týchto testov.

3.   Centrálna protistrana udržiava odolný rámec bezpečnosti informácií, ktorým sa náležite riadi jej riziko v oblasti bezpečnosti informácií. Tento rámec zahŕňa náležité mechanizmy, politiky a postupy na ochranu informácií pred nepovoleným zverejnením, na zabezpečenie presnosti a integrity údajov a na zaručenie dostupnosti služieb centrálnej protistrany.

4.   Rámec bezpečnosti informácií zahŕňa aspoň tieto funkcionality:

| a) | kontroly prístupu do systému; |
| --- | --- |

a)

kontroly prístupu do systému;

| b) | primerané ochranné opatrenia proti vniknutiam a zneužitiu údajov; |
| --- | --- |

b)

primerané ochranné opatrenia proti vniknutiam a zneužitiu údajov;

| c) | osobitné zariadenia na zachovanie autentickosti a integrity údajov vrátane kryptografických techník; |
| --- | --- |

c)

osobitné zariadenia na zachovanie autentickosti a integrity údajov vrátane kryptografických techník;

| d) | spoľahlivé siete a postupy na presný a rýchly prenos údajov bez závažných výpadkov; |
| --- | --- |

d)

spoľahlivé siete a postupy na presný a rýchly prenos údajov bez závažných výpadkov;

| e) | audit traily. |
| --- | --- |

e)

audit traily.

5.   Systémy informačných technológií a rámec bezpečnosti informácií sa preskúmavajú minimálne raz za rok. Podliehajú posúdeniam nezávislým auditom. Výsledky týchto posúdení sa oznamujú rade a sprístupnia sa príslušnému orgánu.

Článok 10

Zverejňovanie

1.   Centrálna protistrana verejnosti bezplatne sprístupní tieto informácie:

| a) | informácie o systéme riadenia vrátane:






  i) | jej organizačnej štruktúry, ako aj kľúčových cieľov a stratégií; |
| --- | --- | --- |

a)

informácie o systéme riadenia vrátane:

i)

jej organizačnej štruktúry, ako aj kľúčových cieľov a stratégií;

| ii) | hlavných prvkov politiky odmeňovania; |
| --- | --- |

ii)

hlavných prvkov politiky odmeňovania;

| iii) | kľúčových finančných informácií vrátane najnovších auditovaných finančných výkazov; |
| --- | --- |

iii)

kľúčových finančných informácií vrátane najnovších auditovaných finančných výkazov;

| b) | informácie o jej pravidlách vrátane:






  i) | postupov riadenia pri zlyhaní, procesov a doplňujúcich textov; |
| --- | --- | --- |

b)

informácie o jej pravidlách vrátane:

i)

postupov riadenia pri zlyhaní, procesov a doplňujúcich textov;

| ii) | príslušných informácií o kontinuite podnikateľskej činnosti; |
| --- | --- |

ii)

príslušných informácií o kontinuite podnikateľskej činnosti;

| iii) | informácií o systémoch, mechanizmoch a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany v súlade s kapitolou XII; |
| --- | --- |

iii)

informácií o systémoch, mechanizmoch a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany v súlade s kapitolou XII;

| iv) | všetkých relevantných informácií o jej návrhu a činnostiach, ako aj o právach a povinnostiach zúčtovacích členov a klientov, ktoré sú potrebné na to, aby mohli jasne identifikovať a úplne chápať riziká a náklady spojené s využívaním služieb centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

iv)

všetkých relevantných informácií o jej návrhu a činnostiach, ako aj o právach a povinnostiach zúčtovacích členov a klientov, ktoré sú potrebné na to, aby mohli jasne identifikovať a úplne chápať riziká a náklady spojené s využívaním služieb centrálnej protistrany;

| v) | súčasných zúčtovacích služieb centrálnej protistrany vrátane podrobných informácií o tom, čo poskytuje v rámci jednotlivých služieb; |
| --- | --- |

v)

súčasných zúčtovacích služieb centrálnej protistrany vrátane podrobných informácií o tom, čo poskytuje v rámci jednotlivých služieb;

| vi) | systémov, mechanizmov a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany vrátane informácií o finančných zdrojoch, investičnej politike, zdrojoch údajov o cenách a modelov používaných na výpočty marže; |
| --- | --- |

vi)

systémov, mechanizmov a výkonnosti riadenia rizík centrálnej protistrany vrátane informácií o finančných zdrojoch, investičnej politike, zdrojoch údajov o cenách a modelov používaných na výpočty marže;

| vii) | práva a pravidiel, ktorými sa riadi:






  1. | prístup k centrálnej protistrane; |
| --- | --- | --- |

vii)

práva a pravidiel, ktorými sa riadi:

1.

prístup k centrálnej protistrane;

| 2. | zmluvy uzatvárané centrálnou protistranou so zúčtovacími členmi, a ak je to možné, s klientmi; |
| --- | --- |

2.

zmluvy uzatvárané centrálnou protistranou so zúčtovacími členmi, a ak je to možné, s klientmi;

| 3. | zmluvy, ktoré centrálna protistrana prijíma na zúčtovanie; |
| --- | --- |

3.

zmluvy, ktoré centrálna protistrana prijíma na zúčtovanie;

| 4. | akékoľvek opatrenia interoperability; |
| --- | --- |

4.

akékoľvek opatrenia interoperability;

| 5. | používanie kolaterálu a príspevky do fondu pre prípad zlyhania vrátane uzatvárania pozícií a kolaterálu a rozsahu, v ktorom je kolaterál chránený proti nárokom tretích strán; |
| --- | --- |

5.

používanie kolaterálu a príspevky do fondu pre prípad zlyhania vrátane uzatvárania pozícií a kolaterálu a rozsahu, v ktorom je kolaterál chránený proti nárokom tretích strán;

| c) | informácie týkajúce sa oprávneného kolaterálu a príslušných znížení hodnoty (haircuts); |
| --- | --- |

c)

informácie týkajúce sa oprávneného kolaterálu a príslušných znížení hodnoty (haircuts);

| d) | zoznam všetkých súčasných zúčtovacích členov vrátane kritérií na povolenie, pozastavenie a ukončenie zúčtovacieho členstva. |
| --- | --- |

d)

zoznam všetkých súčasných zúčtovacích členov vrátane kritérií na povolenie, pozastavenie a ukončenie zúčtovacieho členstva.

V prípade, že sa príslušný orgán s centrálnou protistranou dohodne, že ktorákoľvek z informácií v písmene b) alebo c) tohto odseku môže ohroziť obchodné tajomstvá alebo bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnej protistrany, centrálna protistrana sa môže rozhodnúť zverejniť uvedené informácie spôsobom, ktorým sa zabráni týmto rizikám alebo ktorým sa tieto riziká znižujú, alebo tieto informácie nezverejniť.

2.   Centrálna protistrana bezplatne zverejní informácie týkajúce sa významných zmien v jej systéme riadenia, cieľoch, stratégiách a hlavných politikách, ako aj v jej platných pravidlách a postupoch.

3.   Informácie, ktoré má centrálna protistrana zverejniť, musia byť dostupné na jej webovej stránke. Informácie musia byť dostupné minimálne v jazyku zvyčajnom vo sfére medzinárodných financií.

Článok 11

Vnútorný audit

1.   Centrálna protistrana zavedie a udržiava funkciu vnútorného auditu, ktorá je oddelená a nezávislá od ostatných funkcií a činností centrálnej protistrany a ktorá má tieto úlohy:

| a) | zaviesť, vykonávať a udržiavať plán auditu na preskúmanie a hodnotenie primeranosti a účinnosti systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a systému riadenia centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

zaviesť, vykonávať a udržiavať plán auditu na preskúmanie a hodnotenie primeranosti a účinnosti systémov, mechanizmov vnútornej kontroly a systému riadenia centrálnej protistrany;

| b) | vydávať odporúčania na základe výsledku práce vykonanej podľa písmena a); |
| --- | --- |

b)

vydávať odporúčania na základe výsledku práce vykonanej podľa písmena a);

| c) | overovať dodržiavanie súladu s uvedenými odporúčaniami; |
| --- | --- |

c)

overovať dodržiavanie súladu s uvedenými odporúčaniami;

| d) | podávať rade správy o veciach týkajúcich sa vnútorného auditu. |
| --- | --- |

d)

podávať rade správy o veciach týkajúcich sa vnútorného auditu.

2.   Funkcia vnútorného auditu musí mať na výkon svojich funkcií potrebnú právomoc, zdroje, odborné znalosti a prístup k všetkým relevantným dokumentom. Musí byť dostatočne nezávislá od manažmentu a podlieha priamo rade.

3.   Vnútorným auditom sa posudzuje účinnosť postupov riadenia rizík a kontrolných mechanizmov centrálnej protistrany spôsobom, ktorý je primeraný rizikám, ktorým čelia rôzne obchodné útvary, a nezávisle od posudzovaných oblastí podnikania. Funkcia vnútorného auditu musí mať potrebný prístup k informáciám, aby mohla skúmať všetky činnosti a operácie, procesy a systémy centrálnej protistrany vrátane externe zabezpečovaných činností.

4.   Posúdenia vnútorného auditu sú založené na komplexnom pláne auditu, ktorý sa preskúmava a oznamuje príslušnému orgánu minimálne raz ročne. Centrálna protistrana zabezpečí, aby sa osobitné audity mohli vykonávať na základe konkrétnych udalostí v krátkom čase. Plánovanie a preskúmanie auditu schvaľuje rada.

5.   Zúčtovacie operácie, postupy riadenia rizík a mechanizmy vnútornej kontroly a účty centrálnej protistrany sú predmetom nezávislého auditu. Nezávislé audity sa vykonávajú aspoň raz ročne.

KAPITOLA IV

UCHOVÁVANIE ZÁZNAMOV

[článok 29 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 12

Všeobecné požiadavky

1.   Centrálna protistrana uchováva záznamy na trvalom médiu, ktoré umožňuje poskytovať informácie príslušným orgánom, ESMA a príslušným členom Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB), a v takej forme a takým spôsobom, aby boli splnené tieto podmienky:

| a) | každú kľúčovú fázu spracovania centrálnou protistranou možno rekonštruovať; |
| --- | --- |

a)

každú kľúčovú fázu spracovania centrálnou protistranou možno rekonštruovať;

| b) | možno zaznamenať, vystopovať a obnoviť pôvodný obsah záznamu pred vykonaním akýchkoľvek opráv alebo iných zmien či doplnení; |
| --- | --- |

b)

možno zaznamenať, vystopovať a obnoviť pôvodný obsah záznamu pred vykonaním akýchkoľvek opráv alebo iných zmien či doplnení;

| c) | sú zavedené opatrenia, aby sa zabránilo nepovolenému pozmeňovaniu záznamov; |
| --- | --- |

c)

sú zavedené opatrenia, aby sa zabránilo nepovolenému pozmeňovaniu záznamov;

| d) | prostredníctvom vhodných opatrení je zaistená bezpečnosť a dôvernosť zaznamenávaných údajov; |
| --- | --- |

d)

prostredníctvom vhodných opatrení je zaistená bezpečnosť a dôvernosť zaznamenávaných údajov;

| e) | v systéme na uchovávanie záznamov je začlenený mechanizmus na identifikáciu a nápravu chýb; |
| --- | --- |

e)

v systéme na uchovávanie záznamov je začlenený mechanizmus na identifikáciu a nápravu chýb;

| f) | v systéme na uchovávanie záznamov je zaistené včasné obnovenie záznamov pre prípad zlyhania systému. |
| --- | --- |

f)

v systéme na uchovávanie záznamov je zaistené včasné obnovenie záznamov pre prípad zlyhania systému.

2.   V prípade, že záznamy alebo informácie nie sú staršie ako šesť mesiacov, poskytujú sa orgánom uvedeným v odseku 1 čo najskôr a najneskôr do konca pracovného dňa nasledujúceho po žiadosti od príslušného orgánu.

3.   V prípade, že záznamy alebo informácie sú staršie ako šesť mesiacov, poskytujú sa orgánom uvedeným v odseku 1 čo najskôr a v lehote piatich pracovných dní od žiadosti príslušného orgánu.

4.   Ak záznamy spracúvané centrálnou protistranou obsahujú osobné údaje, centrálna protistrana zohľadní svoje povinnosti podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES (6) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (7).

5.   V prípade, že centrálna protistrana uchováva záznamy mimo Únie, zabezpečí, aby príslušný orgán, ESMA a príslušní členovia ESCB mali prístup k záznamom v rovnakom rozsahu a v rovnakých lehotách, ako keby sa uchovávali v rámci Únie.

6.   Každá centrálna protistrana uvedie mená príslušných osôb, ktoré môžu v rámci lehoty stanovenej v odsekoch 2 a 3 na poskytnutie príslušných záznamov vysvetliť obsah jej záznamov príslušným orgánom.

7.   Všetky záznamy, ktorých uchovávanie centrálnou protistranou sa vyžaduje podľa tohto nariadenia, sú k dispozícii na kontrolu zo strany príslušného orgánu. Centrálna protistrana na požiadanie poskytuje príslušnému orgánu priamy dátový prístup k záznamom požadovaným podľa článkov 13 a 14.

Článok 13

Záznamy o transakciách

1.   Centrálna protistrana vedie záznamy o všetkých transakciách vo všetkých zmluvách, ktoré zúčtováva, a zabezpečí, aby jej záznamy obsahovali všetky informácie potrebné na vykonanie komplexnej a presnej rekonštrukcie zúčtovacieho procesu každej zmluvy a aby každý záznam o každej transakcii bol jedinečne identifikovateľný a vyhľadateľný aspoň podľa všetkých polí týkajúcich sa centrálnej protistrany, interoperabilnej centrálnej protistrany, zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a finančného nástroja.

2.   V súvislosti s každou transakciou prijatou na zúčtovanie centrálna protistrana ihneď pri prijatí príslušných informácií vyhotoví a udržiava aktuálny záznam s týmito informáciami:

| a) | cena, sadzba alebo rozpätie a množstvo; |
| --- | --- |

a)

cena, sadzba alebo rozpätie a množstvo;

| b) | zúčtovacia kapacita, ktorou sa identifikuje, či transakcia bola z pohľadu zaznamenávania centrálnej protistrany kúpou alebo predajom; |
| --- | --- |

b)

zúčtovacia kapacita, ktorou sa identifikuje, či transakcia bola z pohľadu zaznamenávania centrálnej protistrany kúpou alebo predajom;

| c) | identifikácia nástroja; |
| --- | --- |

c)

identifikácia nástroja;

| d) | identifikácia zúčtovacieho člena; |
| --- | --- |

d)

identifikácia zúčtovacieho člena;

| e) | identifikácia miesta, na ktorom sa uzavrela zmluva; |
| --- | --- |

e)

identifikácia miesta, na ktorom sa uzavrela zmluva;

| f) | dátum a čas interpozície centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

f)

dátum a čas interpozície centrálnej protistrany;

| g) | dátum a čas ukončenia zmluvy; |
| --- | --- |

g)

dátum a čas ukončenia zmluvy;

| h) | podmienky a spôsob vyrovnania; |
| --- | --- |

h)

podmienky a spôsob vyrovnania;

| i) | dátum a čas vyrovnania alebo odkúpenia transakcie a v rozsahu, v akom sa uplatňujú, tieto informácie:






  i) | dátum a čas pôvodného uzavretia zmluvy; |
| --- | --- | --- |

i)

dátum a čas vyrovnania alebo odkúpenia transakcie a v rozsahu, v akom sa uplatňujú, tieto informácie:

i)

dátum a čas pôvodného uzavretia zmluvy;

| ii) | pôvodné zmluvné podmienky a strany zmluvy; |
| --- | --- |

ii)

pôvodné zmluvné podmienky a strany zmluvy;

| iii) | identifikácia interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá zúčtováva jednu platobnú časť transakcie, ak sa uplatňuje; |
| --- | --- |

iii)

identifikácia interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá zúčtováva jednu platobnú časť transakcie, ak sa uplatňuje;

| iv) | totožnosť klienta vrátane akéhokoľvek nepriameho klienta v prípade, že je centrálnej protistrane známy a v prípade prenechania (give-up) identifikáciu strany, ktorá previedla zmluvu. |
| --- | --- |

iv)

totožnosť klienta vrátane akéhokoľvek nepriameho klienta v prípade, že je centrálnej protistrane známy a v prípade prenechania (give-up) identifikáciu strany, ktorá previedla zmluvu.

Článok 14

Záznamy o pozíciách

1.   Centrálna protistrana vedie záznamy o pozíciách v držbe každého zúčtovacieho člena. Pre každý účet vedený v súlade s článkom 39 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa vedú samostatné záznamy a centrálna protistrana zabezpečí, aby jej záznamy obsahovali všetky potrebné informácie na vykonanie komplexnej a presnej rekonštrukcie transakcií, ktoré vytvorili pozíciu, a aby bol každý záznam identifikovateľný a vyhľadateľný aspoň podľa všetkých polí týkajúcich sa centrálnej protistrany, interoperabilnej centrálnej protistrany, zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a finančného nástroja.

2.   Na konci pracovného dňa centrálna protistrana urobí záznam o každej pozícii vrátane nasledujúcich informácií v rozsahu, v akom sú spojené s danou pozíciou:

| a) | identifikácia zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a akejkoľvek interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá drží túto pozíciu, ak je to vhodné; |
| --- | --- |

a)

identifikácia zúčtovacieho člena, klienta, ak je centrálnej protistrane známy, a akejkoľvek interoperabilnej centrálnej protistrany, ktorá drží túto pozíciu, ak je to vhodné;

| b) | znamienko pozície; |
| --- | --- |

b)

znamienko pozície;

| c) | denný výpočet hodnoty pozície so záznamami o cenách, ktorými sú zmluvy ocenené, a o akýchkoľvek iných príslušných informáciách. |
| --- | --- |

c)

denný výpočet hodnoty pozície so záznamami o cenách, ktorými sú zmluvy ocenené, a o akýchkoľvek iných príslušných informáciách.

3.   Centrálna protistrana vypracúva a udržiava aktualizovaný záznam o výške marží, príspevkoch do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojoch uvedených v článku 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 použitých centrálnou protistranou a o zodpovedajúcej sume skutočne zloženej zúčtovacím členom na konci dňa a o zmenách uvedenej sumy, ktoré sa môžu vyskytnúť v priebehu dňa, pokiaľ ide o každého jedného zúčtovacieho člena a účet klienta, ak je centrálnej protistrane známy.

Článok 15

Obchodné záznamy

1.   Centrálna protistrana vedie primerané a riadne záznamy o činnostiach týkajúcich sa jej podnikateľskej činnosti a vnútornej organizácie.

2.   Záznamy uvedené v odseku 1 sa robia vždy, keď sa vyskytne závažná zmena v príslušných dokumentoch, a obsahujú aspoň:

| a) | organizačné schémy rady a príslušných výborov, zúčtovacieho útvaru, útvaru riadenia rizík a všetkých ostatných príslušných útvarov alebo divízií; |
| --- | --- |

a)

organizačné schémy rady a príslušných výborov, zúčtovacieho útvaru, útvaru riadenia rizík a všetkých ostatných príslušných útvarov alebo divízií;

| b) | totožnosti akcionárov alebo členov, priamych aj nepriamych, fyzických alebo právnických osôb, ktoré majú kvalifikované podiely, a výšku uvedených podielov; |
| --- | --- |

b)

totožnosti akcionárov alebo členov, priamych aj nepriamych, fyzických alebo právnických osôb, ktoré majú kvalifikované podiely, a výšku uvedených podielov;

| c) | dokumenty potvrdzujúce politiky, postupy a procesy vyžadované podľa kapitoly III a článku 29; |
| --- | --- |

c)

dokumenty potvrdzujúce politiky, postupy a procesy vyžadované podľa kapitoly III a článku 29;

| d) | zápisnice zo zasadnutí rady, a ak je to vhodné, zo zasadnutí podvýborov rady a výborov vrcholového manažmentu; |
| --- | --- |

d)

zápisnice zo zasadnutí rady, a ak je to vhodné, zo zasadnutí podvýborov rady a výborov vrcholového manažmentu;

| e) | zápisnice zo zasadnutí výboru pre riziká; |
| --- | --- |

e)

zápisnice zo zasadnutí výboru pre riziká;

| f) | zápisnice konzultačných skupín so zúčtovacími členmi a klientmi, ak existujú; |
| --- | --- |

f)

zápisnice konzultačných skupín so zúčtovacími členmi a klientmi, ak existujú;

| g) | správy o vnútornom a externom audite, správy o riadení rizík, správy o dodržiavaní súladu s predpismi a správy od konzultantských spoločností vrátane odpovedí manažmentu; |
| --- | --- |

g)

správy o vnútornom a externom audite, správy o riadení rizík, správy o dodržiavaní súladu s predpismi a správy od konzultantských spoločností vrátane odpovedí manažmentu;

| h) | politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii vyžadovaný v článku 17; |
| --- | --- |

h)

politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii vyžadovaný v článku 17;

| i) | plán likvidity a denné správy o likvidite požadované podľa článku 32; |
| --- | --- |

i)

plán likvidity a denné správy o likvidite požadované podľa článku 32;

| j) | záznamy odzrkadľujúce všetky aktíva a pasíva a kapitálové účty vyžadované podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; |
| --- | --- |

j)

záznamy odzrkadľujúce všetky aktíva a pasíva a kapitálové účty vyžadované podľa článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

| k) | doručené sťažnosti s informáciami o mene, adrese a čísle účtu sťažovateľa; dátum doručenia sťažnosti; mená všetkých osôb identifikovaných v sťažnosti; opis povahy sťažnosti; dispozíciu sťažnosti a dátum vyriešenia sťažnosti; |
| --- | --- |

k)

doručené sťažnosti s informáciami o mene, adrese a čísle účtu sťažovateľa; dátum doručenia sťažnosti; mená všetkých osôb identifikovaných v sťažnosti; opis povahy sťažnosti; dispozíciu sťažnosti a dátum vyriešenia sťažnosti;

| l) | záznamy o akomkoľvek prerušení služieb alebo nefungovaní vrátane podrobnej správy o čase, vplyvoch a nápravných opatreniach; |
| --- | --- |

l)

záznamy o akomkoľvek prerušení služieb alebo nefungovaní vrátane podrobnej správy o čase, vplyvoch a nápravných opatreniach;

| m) | záznamy výsledkov vykonaných spätných a stresových testov; |
| --- | --- |

m)

záznamy výsledkov vykonaných spätných a stresových testov;

| n) | písomnú komunikáciu s príslušnými orgánmi, ESMA a príslušnými členmi ESCB; |
| --- | --- |

n)

písomnú komunikáciu s príslušnými orgánmi, ESMA a príslušnými členmi ESCB;

| o) | právne stanoviská získané v súlade s kapitolou III; |
| --- | --- |

o)

právne stanoviská získané v súlade s kapitolou III;

| p) | v prípade potreby dokumentáciu týkajúcu sa dojednaní o interoperabilite s ostatnými centrálnymi protistranami; |
| --- | --- |

p)

v prípade potreby dokumentáciu týkajúcu sa dojednaní o interoperabilite s ostatnými centrálnymi protistranami;

| q) | informácie podľa článku 10 ods. 1 písm. b) bodu vii) a ods. 1 písm. d); |
| --- | --- |

q)

informácie podľa článku 10 ods. 1 písm. b) bodu vii) a ods. 1 písm. d);

| r) | príslušné dokumenty, v ktorých sa opisuje vývoj nových podnikateľských iniciatív. |
| --- | --- |

r)

príslušné dokumenty, v ktorých sa opisuje vývoj nových podnikateľských iniciatív.

Článok 16

Záznamy údajov ohlasovaných archívu obchodných údajov

Centrálna protistrana identifikuje a zachováva všetky informácie a údaje, ktoré je potrebné ohlásiť v súlade s článkom 9 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 spolu so záznamom o dátume a čase nahlásenia transakcie.

KAPITOLA V

KONTINUITA PODNIKATEĽSKEJ ČINNOSTI

[článok 34 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 17

Stratégia a politika

1.   Centrálna protistrana musí mať politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii, ktoré sú schválené radou. Politika kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii sú predmetom nezávislých preskúmaní, ktoré sa oznamujú rade.

2.   V politike kontinuity podnikateľskej činnosti sa identifikujú všetky kritické funkcie podnikania a súvisiace systémy a zahŕňa stratégiu, politiku a ciele centrálnej protistrany na zabezpečenie kontinuity týchto funkcií a systémov.

3.   V politike kontinuity podnikateľskej činnosti sa zohľadňujú externé prepojenia a vzájomné súvislosti s finančnou infraštruktúrou vrátane miest obchodovania zúčtovávaných centrálnou protistranou, zúčtovacích a platobných systémov cenných papierov a úverových inštitúcií, ktoré používa centrálna protistrana alebo prepojená centrálna protistrana. Takisto sa v nej zohľadňujú kritické funkcie alebo služby, ktoré sú zabezpečované prostredníctvom poskytovateľských tretích strán.

4.   Politika kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii obsahuje jasne vymedzené a zaznamenané opatrenia, ktoré sa použijú v prípade ohrozenia kontinuity podnikateľskej činnosti, katastrofy alebo krízy a ktoré sú navrhnuté tak, aby zabezpečili minimálnu úroveň služby kritických funkcií.

5.   V pláne obnovy po havárii sa identifikujú a do plánu sa zahrnú ciele bodov obnovy a časové ciele obnovy kritických funkcií a stanoví sa najvhodnejšia stratégia obnovy pre každú z týchto funkcií. Tieto opatrenia musia byť navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že v extrémnych scenároch budú kritické funkcie dokončené včas a že budú splnené dohodnuté úrovne služieb.

6.   V politike kontinuity podnikateľskej činnosti centrálnej protistrany sa určí maximálny prípustný čas nefungovania kritických funkcií a systémov. Maximálny čas obnovy kritických funkcií centrálnej protistrany, ktorý sa zahrnie do politiky kontinuity podnikateľskej činnosti, nesmie byť viac ako 2 hodiny. Postupy a platby vykonávané na konci dňa sa dokončia v požadovaný čas a deň za všetkých okolností.

7.   Centrálna protistrana zohľadní pri určovaní časov obnovy pre každú funkciu možný celkový vplyv na efektívnosť trhov.

Článok 18

Analýza dosahu činnosti

1.   Centrálna protistrana vykoná analýzu dosahu činnosti, ktorá je určená na identifikovanie funkcií podnikania, ktoré sú kritické na zabezpečenie služieb centrálnej protistrany. Súčasťou analýzy je kritickosť týchto funkcií pre iné inštitúcie a funkcie vo finančnej infraštruktúre.

2.   Centrálna protistrana použije analýzu rizík na základe scenárov, ktorá je určená na identifikovanie toho, ako rôzne scenáre ovplyvňujú riziká týkajúce sa jej kritických funkcií podnikania.

3.   Pri posudzovaní rizík centrálna protistrana zohľadní závislosti na externých poskytovateľoch vrátane verejných služieb. Centrálna protistrana prijme opatrenia na riadenie takýchto závislostí primeranými zmluvnými a organizačnými dojednaniami.

4.   Analýza dosahu činnosti a analýza scenárov sa udržiavajú v aktualizovanej podobe, musia sa preskúmať aspoň raz ročne a po incidente alebo významných organizačných zmenách. V analýzach sa zohľadní každý príslušný vývoj vrátane vývoja trhov a technológií.

Článok 19

Obnova po havárii

1.   Centrálna protistrana musí mať zavedené opatrenia na zabezpečenie kontinuity svojich kritických funkcií na základe havarijných scenárov. Týmito opatreniami sa rieši aspoň dostupnosť primeraných ľudských zdrojov, maximálny čas nefunkčnosti kritických funkcií a prechodu a obnovy na sekundárnom mieste.

2.   Centrálna protistrana udržiava sekundárne miesto spracovania v stave schopnom zabezpečiť kontinuitu všetkých kritických funkcií centrálnej protistrany rovnako ako primárne miesto. Sekundárne miesto musí mať odlišný geografický rizikový profil od geografického rizikového profilu primárneho miesta.

3.   Centrálna protistrana udržiava alebo má okamžitý prístup k sekundárnemu obchodnému miestu aspoň tak, aby sa zamestnancom umožnilo zabezpečiť kontinuitu služieb, ak nie je k dispozícii primárne miesto podnikania.

4.   Potrebu ďalších miest spracovania centrálna protistrana zváži, najmä ak rozmanitosť rizikových profilov primárneho a sekundárneho miesta neposkytuje dostatočnú istotu, že ciele kontinuity podnikateľskej činnosti centrálnej protistrany budú splnené v prípade všetkých scenárov.

Článok 20

Testovanie a monitorovanie

1.   Centrálna protistrana testuje a monitoruje svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii v pravidelných intervaloch a po významných úpravách alebo zmenách systémov alebo súvisiacich funkcií, aby sa zabezpečilo, že politikou kontinuity podnikateľskej činnosti sa dosahujú stanovené ciele vrátane cieľa týkajúceho sa maximálne 2-hodinového času obnovy. Testy musia byť plánované a zdokumentované.

2.   Testovanie politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii spĺňa tieto podmienky:

| a) | obsahuje scenáre havárií veľkého rozsahu a prepínania medzi primárnym a sekundárnym miestom; |
| --- | --- |

a)

obsahuje scenáre havárií veľkého rozsahu a prepínania medzi primárnym a sekundárnym miestom;

| b) | zahŕňa zapojenie zúčtovacích členov, externých poskytovateľov a príslušných inštitúcií vo finančnej infraštruktúre, s ktorými boli v politike kontinuity podnikateľskej činnosti zistené vzájomné závislosti. |
| --- | --- |

b)

zahŕňa zapojenie zúčtovacích členov, externých poskytovateľov a príslušných inštitúcií vo finančnej infraštruktúre, s ktorými boli v politike kontinuity podnikateľskej činnosti zistené vzájomné závislosti.

Článok 21

Udržiavanie

1.   Centrálna protistrana pravidelne skúma a aktualizuje svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti tak, aby zahŕňala všetky kritické funkcie a najvhodnejšiu stratégiu ich obnovy.

2.   Centrálna protistrana pravidelne skúma a aktualizuje svoj plán obnovy po havárii tak, aby zahŕňal najvhodnejšiu stratégiu obnovy všetkých kritických funkcií.

3.   V aktualizáciách politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii sa zohľadní výsledok testov a odporúčaní nezávislých preskúmaní a ostatných preskúmaní a odporúčaní príslušných orgánov. Centrálne protistrany preskúmajú svoju politiku kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii po každom významnom výpadku, aby sa identifikovali príčiny a akékoľvek potrebné zlepšenia činností, politiky kontinuity podnikateľskej činnosti a plánu obnovy po havárii centrálnej protistrany.

Článok 22

Krízové riadenie

1.   Centrálna protistrana musí mať funkciu krízového riadenia, ktorá koná v prípade núdze. Postup krízového riadenia musí byť jasný a zdokumentovaný v písomnej forme. Rada monitoruje funkciu krízového riadenia a pravidelne dostáva a skúma správy o nej.

2.   Funkcia krízového riadenia obsahuje dobre štruktúrované a jasné postupy riadenia interných a externých krízových komunikácií počas krízovej udalosti.

3.   Po krízovej udalosti vykoná centrálna protistrana preskúmanie toho, ako zvládla krízu. Preskúmanie zahŕňa, ak je to vhodné, príspevky od zúčtovacích členov a ostatných externých zainteresovaných strán.

Článok 23

Komunikácia

1.   Centrálna protistrana musí mať komunikačný plán, v ktorom sa zdokumentuje spôsob, prostredníctvom ktorého budú vrcholový manažment, rada a príslušné externé zainteresované strany vrátane príslušných orgánov, zúčtovacích členov, klientov, zúčtovacích agentov, zúčtovacích a platobných systémov cenných papierov a miest obchodovania priebežne primerane informované počas krízy.

2.   Rade sa podávajú správy o analýze scenárov, analýze rizík, preskúmaniach a výsledkoch monitorovania a testov.

KAPITOLA VI

MARŽE

[článok 41 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 24

Percentuálna hodnota

1.   Centrálna protistrana počíta počiatočné marže na krytie expozícií vyplývajúcich z pohybov trhu pre každý finančný nástroj, ktorý je kolateralizovaný na produktovej báze, za časové obdobie vymedzené v článku 25 a s predpokladaným časovým horizontom uzavretia pozície vymedzeným v článku 26. Pri výpočte počiatočných marží centrálna protistrana dodržiava aspoň tieto intervaly spoľahlivosti:

| a) | pre mimoburzové deriváty 99,5 %; |
| --- | --- |

a)

pre mimoburzové deriváty 99,5 %;

| b) | pre iné finančné nástroje ako mimoburzové deriváty 99 %. |
| --- | --- |

b)

pre iné finančné nástroje ako mimoburzové deriváty 99 %.

2.   Na účel stanovenia primeraného intervalu spoľahlivosti centrálna protistrana pre každú triedu finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, okrem toho zohľadní aspoň tieto faktory:

| a) | zložitosti a úroveň neistôt tvorby cien triedy finančných nástrojov, ktoré môžu obmedzovať potvrdenie výpočtu počiatočnej a variačnej marže; |
| --- | --- |

a)

zložitosti a úroveň neistôt tvorby cien triedy finančných nástrojov, ktoré môžu obmedzovať potvrdenie výpočtu počiatočnej a variačnej marže;

| b) | charakteristiky rizík triedy finančných nástrojov, ktoré môžu okrem iných zahŕňať volatilitu, trvanie, likviditu, nelineárne cenové charakteristiky, riziko náhleho zlyhania a riziko nesprávnej voľby; |
| --- | --- |

b)

charakteristiky rizík triedy finančných nástrojov, ktoré môžu okrem iných zahŕňať volatilitu, trvanie, likviditu, nelineárne cenové charakteristiky, riziko náhleho zlyhania a riziko nesprávnej voľby;

| c) | mieru, v akej ostatné kontroly rizík primerane neobmedzujú kreditné expozície; |
| --- | --- |

c)

mieru, v akej ostatné kontroly rizík primerane neobmedzujú kreditné expozície;

| d) | súvisiaci pákový efekt triedy finančných nástrojov vrátane toho, či je trieda finančných nástrojov významne volatilná, je vysoko koncentrovaná na niekoľkých účastníkov trhu, alebo môže byť zložité uzavrieť ju. |
| --- | --- |

d)

súvisiaci pákový efekt triedy finančných nástrojov vrátane toho, či je trieda finančných nástrojov významne volatilná, je vysoko koncentrovaná na niekoľkých účastníkov trhu, alebo môže byť zložité uzavrieť ju.

3.   Centrálna protistrana informuje svoj príslušný orgán a svojich zúčtovacích členov o zvažovaných kritériách na určenie percentuálnej hodnoty použitej na výpočet marží pre každú triedu finančných nástrojov.

4.   V prípade, že centrálna protistrana zúčtováva mimoburzové deriváty s rovnakými rizikovými charakteristikami ako deriváty obchodované na regulovaných trhoch alebo na rovnocennom trhu tretej krajiny, na základe posúdenia rizikových faktorov uvedených v odseku 2 môže centrálna protistrana pre tieto zmluvy použiť alternatívny interval spoľahlivosti najmenej 99 %, ak sú riziká zmlúv o mimoburzových derivátoch, ktoré zúčtováva, náležite zmiernené s použitím daného intervalu spoľahlivosti a sú dodržané podmienky uvedené v odseku 2.

Článok 25

Časový horizont výpočtu historickej volatility

1.   Centrálna protistrana zaistí, aby sa podľa jej modelovej metodiky a jej procesu potvrdenia stanoveného v súlade s kapitolou XII počiatočné marže kryli aspoň s intervalom spoľahlivosti vymedzeným v článku 24 a na obdobie likvidácie vymedzené v článku 26 expozície vyplývajúce z historickej volatility vypočítanej na základe údajov vzťahujúcich sa najmenej na posledných 12 mesiacov.

Centrálna protistrana zabezpečí, aby údaje použité na výpočet historickej volatility zachytávali celú škálu trhových podmienok vrátane stresových období.

2.   Centrálna protistrana môže na výpočet historickej volatility použiť akýkoľvek iný časový horizont za predpokladu, že výsledkom použitia tohto časového horizontu budú maržové požiadavky, ktoré budú aspoň také vysoké ako maržové požiadavky získané s časovým obdobím vymedzeným v odseku 1.

3.   Parametre marží pre finančné nástroje bez obdobia historického pozorovania musia byť založené na konzervatívnych predpokladoch. Centrálna protistrana ihneď prispôsobí výpočet požadovaných marží na základe analýzy cenovej histórie nových finančných nástrojov.

Článok 26

Časové horizonty pre obdobie likvidácie

1.   Centrálna protistrana vymedzí časové horizonty pre obdobie likvidácie so zohľadnením charakteristík zúčtovávaného finančného nástroja, trhu, na ktorom sa s ním obchoduje, a obdobia na výpočet a inkasovanie marží. Tieto obdobia likvidácie trvajú aspoň:

| a) | päť pracovných dní pri mimoburzových derivátoch; |
| --- | --- |

a)

päť pracovných dní pri mimoburzových derivátoch;

| b) | dva pracovné dni pri iných finančných nástrojoch ako mimoburzových derivátov. |
| --- | --- |

b)

dva pracovné dni pri iných finančných nástrojoch ako mimoburzových derivátov.

2.   Vo všetkých prípadoch centrálna protistrana na účel určenia primeraného obdobia likvidácie posúdi a zhrnie aspoň:

| a) | najdlhšie možné obdobie, ktoré môže uplynúť od posledného inkasovania marží po vyhlásenie zlyhania zo strany centrálnej protistrany alebo aktivovania procesu riadenia zlyhania centrálnou protistranou; |
| --- | --- |

a)

najdlhšie možné obdobie, ktoré môže uplynúť od posledného inkasovania marží po vyhlásenie zlyhania zo strany centrálnej protistrany alebo aktivovania procesu riadenia zlyhania centrálnou protistranou;

| b) | odhadované obdobie potrebné na navrhnutie a vykonanie stratégie na riadenie zlyhania zúčtovacieho člena podľa osobitostí každej triedy finančných nástrojov vrátane ich úrovne likvidity a veľkosti a koncentrácie pozícií a trhov, ktoré centrálna protistrana použije na uzavretie alebo úplné zabezpečenie pozície zúčtovacieho člena; |
| --- | --- |

b)

odhadované obdobie potrebné na navrhnutie a vykonanie stratégie na riadenie zlyhania zúčtovacieho člena podľa osobitostí každej triedy finančných nástrojov vrátane ich úrovne likvidity a veľkosti a koncentrácie pozícií a trhov, ktoré centrálna protistrana použije na uzavretie alebo úplné zabezpečenie pozície zúčtovacieho člena;

| c) | ak je to vhodné, obdobie potrebné na krytie rizika protistrany, ktorému je centrálna protistrana vystavená. |
| --- | --- |

c)

ak je to vhodné, obdobie potrebné na krytie rizika protistrany, ktorému je centrálna protistrana vystavená.

3.   Pri hodnotení období vymedzených v odseku 2 centrálna protistrana zohľadní aspoň faktory uvedené v článku 24 ods. 2 a časové obdobie na výpočet historickej volatility vymedzené v článku 25.

4.   V prípade, že centrálna protistrana zúčtováva mimoburzové deriváty s rovnakými rizikovými charakteristikami ako deriváty obchodované na regulovaných trhoch alebo na rovnocennom trhu tretej krajiny, môže pre obdobie likvidácie použiť odlišný časový horizont od horizontu uvedeného v odseku 1 za predpokladu, že môže svojmu príslušnému orgánu preukázať, že:

| a) | tento časový horizont by bol vhodnejší než horizont uvedený v odseku 1 so zreteľom na osobitné vlastnosti príslušných mimoburzových derivátov; |
| --- | --- |

a)

tento časový horizont by bol vhodnejší než horizont uvedený v odseku 1 so zreteľom na osobitné vlastnosti príslušných mimoburzových derivátov;

| b) | tento časový horizont predstavuje aspoň dva pracovné dni. |
| --- | --- |

b)

tento časový horizont predstavuje aspoň dva pracovné dni.

Článok 27

Stanovenie marží pre portfólio

1.   Centrálna protistrana môže umožniť vzájomné započítania alebo zníženia požadovanej marže v rámci finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, ak je cenové riziko jedného finančného nástroja alebo súboru finančných nástrojov významne a spoľahlivo korelované alebo založené na rovnocennom štatistickom parametri závislosti s cenovým rizikom iných finančných nástrojov.

2.   Centrálna protistrana zdokumentuje svoj prístup k stanovovaniu marží pre portfólio a zabezpečí aspoň to, aby sa korelácia alebo rovnocenný štatistický parameter závislosti medzi dvomi alebo viacerými zúčtovávanými finančnými nástrojmi preukázali ako spoľahlivé počas spätného referenčného obdobia vypočítaného v súlade s článkom 25 a vykazovali odolnosť počas stresových historických a hypotetických scenárov. Centrálna protistrana preukáže existenciu ekonomického zdôvodnenia cenového vzťahu.

3.   Všetky finančné nástroje, na ktoré sa uplatňuje stanovovanie marží pre portfólio, musia byť kryté rovnakým fondom pre prípad zlyhania. Odchylne od týchto ustanovení, ak centrálna protistrana môže svojmu príslušnému orgánu a svojim zúčtovacím členom vopred preukázať, ako by sa potenciálne straty rozdelili medzi jednotlivé fondy pre prípad zlyhania, a má vo svojich pravidlách stanovené nevyhnutné ustanovenia, stanovovanie marží pre portfólio sa môže uplatniť na finančné nástroje kryté rozličnými fondmi pre prípad zlyhania.

4.   V prípade, že stanovovanie marží pre portfólio zahŕňa viacero nástrojov, výška znížení marží nesmie byť väčšia ako 80 % rozdielu medzi sumou marží pre každý produkt vypočítanou na individuálnom základe a maržou vypočítanou na základe kombinovaného odhadu expozície pre kombinované portfólio. V prípade, že centrálna protistrana nie je vystavená žiadnemu možnému riziku zníženia marží, môže uplatňovať zníženie do výšky 100 % tohto rozdielu.

5.   Zníženia marží súvisiace so stanovením marží pre portfólio sú predmetom spoľahlivého programu stresového testovania v súlade s kapitolou XII.

Článok 28

Procyklickosť

1.   Centrálna protistrana zabezpečí, aby jej politika výberu a revízie intervalu spoľahlivosti, obdobia likvidácie a spätného referenčného obdobia poskytovala stabilné a obozretné maržové požiadavky zamerané do budúcnosti, ktoré obmedzujú procyklickosť v takom rozsahu, aby nebola nepriaznivo ovplyvnená spoľahlivosť a finančná bezpečnosť centrálnej protistrany. To zahŕňa predchádzanie možným narúšajúcim alebo veľkým zmenám v maržových požiadavkách, keď je to možné, a stanovenie transparentných a predvídateľných postupov na prispôsobenie maržových požiadaviek v reakcii na meniace sa trhové podmienky. Pritom centrálna protistrana využije aspoň jednu z týchto možností:

| a) | uplatňovanie rezervy na marže aspoň vo výške 25 % vypočítaných marží, ktorá jej umožňuje dočasné vyčerpanie v obdobiach, keď vypočítané maržové požiadavky významne rastú; |
| --- | --- |

a)

uplatňovanie rezervy na marže aspoň vo výške 25 % vypočítaných marží, ktorá jej umožňuje dočasné vyčerpanie v obdobiach, keď vypočítané maržové požiadavky významne rastú;

| b) | pridelenie najmenej 25 % váhy stresovým pozorovaniam v spätnom referenčnom období vypočítanom v súlade s článkom 26; |
| --- | --- |

b)

pridelenie najmenej 25 % váhy stresovým pozorovaniam v spätnom referenčnom období vypočítanom v súlade s článkom 26;

| c) | zabezpečenie toho, aby maržové požiadavky neboli nižšie ako požiadavky, ktoré by sa vypočítali s použitím volatility odhadnutej za 10-ročné historické spätné referenčné obdobie. |
| --- | --- |

c)

zabezpečenie toho, aby maržové požiadavky neboli nižšie ako požiadavky, ktoré by sa vypočítali s použitím volatility odhadnutej za 10-ročné historické spätné referenčné obdobie.

2.   V prípade, že centrálna protistrana reviduje parametre modelu marží, aby lepšie odzrkadľoval súčasné trhové podmienky, v tejto revízii zohľadní akékoľvek možné procyklické vplyvy.

KAPITOLA VII

FOND PRE PRÍPAD ZLYHANIA

[článok 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 29

Rámec a riadenie

1.   Na účel stanovenia minimálnej veľkosti fondu pre prípad zlyhania a výšky ďalších finančných zdrojov potrebných na splnenie požiadaviek článkov 42 a 43 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 so zohľadnením skupinových závislostí centrálna protistrana zavedie rámec vnútornej politiky na vymedzenie typov extrémnych, ale realistických trhových podmienok, ktoré by ju mohli vystaviť najväčšiemu riziku.

2.   Rámec musí obsahovať vyhlásenie, v ktorom sa opisuje, ako centrálna protistrana vymedzuje extrémne, ale realistické trhové podmienky. Musí byť plne zdokumentovaný a uchovávaný v súlade s článkom 12.

3.   O rámci rokuje výbor pre riziká a schvaľuje ho rada. Odolnosť rámca a jeho schopnosť odzrkadľovať pohyby na trhu podlieha preskúmaniu aspoň raz ročne. O preskúmaní rokuje výbor pre riziká a oznamuje sa rade.

Článok 30

Identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok

1.   Rámec opísaný v článku 29 odzrkadľuje rizikový profil centrálnej protistrany so zohľadnením cezhraničných a krížových menových expozícií, ak je to potrebné. Identifikujú sa v ňom trhové riziká, ktorým by bola centrálna protistrana vystavená po zlyhaní jedného alebo viacerých zúčtovacích členov vrátane nepriaznivých pohybov trhových cien zúčtovávaných nástrojov, zníženej trhovej likvidity týchto nástrojov a poklesov likvidačnej hodnoty kolaterálu. Rámec odzrkadľuje aj dodatočné riziká centrálnej protistrany vyplývajúce zo súčasného zlyhania subjektov v skupine neplniaceho zúčtovacieho člena.

2.   V rámci sa individuálne identifikujú všetky trhy, ktorým je centrálna protistrana vystavená v scenári zlyhania zúčtovacieho člena. Pre každý identifikovaný trh centrálna protistrana spresní extrémne, ale realistické podmienky aspoň na základe:

| a) | škály historických scenárov vrátane období extrémnych pohybov na trhu pozorovaných za uplynulých 30 rokov alebo za také dlhé obdobie, za ktoré sú k dispozícii spoľahlivé údaje, v ktorom by bola centrálna protistrana vystavená najväčšiemu finančnému riziku. Ak sa centrálna protistrana rozhodne, že opätovný výskyt historického prípadu veľkých cenových pohybov nie je realistický, jeho vynechanie z rámca odôvodní príslušnému orgánu; |
| --- | --- |

a)

škály historických scenárov vrátane období extrémnych pohybov na trhu pozorovaných za uplynulých 30 rokov alebo za také dlhé obdobie, za ktoré sú k dispozícii spoľahlivé údaje, v ktorom by bola centrálna protistrana vystavená najväčšiemu finančnému riziku. Ak sa centrálna protistrana rozhodne, že opätovný výskyt historického prípadu veľkých cenových pohybov nie je realistický, jeho vynechanie z rámca odôvodní príslušnému orgánu;

| b) | škály možných budúcich scenárov založených na konzistentných predpokladoch týkajúcich sa volatility trhu a korelácie cien v rámci trhov a finančných nástrojov, čerpajúc z kvantitatívnych aj kvalitatívnych posúdení možných trhových podmienok. |
| --- | --- |

b)

škály možných budúcich scenárov založených na konzistentných predpokladoch týkajúcich sa volatility trhu a korelácie cien v rámci trhov a finančných nástrojov, čerpajúc z kvantitatívnych aj kvalitatívnych posúdení možných trhových podmienok.

3.   V rámci sa takisto kvantitatívne aj kvalitatívne zohľadní rozsah, v akom by sa extrémne cenové pohyby mohli vyskytnúť naraz na viacerých identifikovaných trhoch. V rámci sa pripustí, že historické cenové korelácie môžu za extrémnych, ale realistických trhových podmienok zlyhať.

Článok 31

Preskúmanie extrémnych, ale realistických scenárov

Postupy opísané v článku 30 centrálna protistrana pravidelne preskúma so zohľadnením celého príslušného vývoja trhov a rozsahu a koncentrácie expozícií zúčtovacím členom. Súbor historických a hypotetických scenárov, ktoré používa centrálna protistrana na identifikovanie extrémnych, ale realistických trhových podmienok, centrálna protistrana preskúma a konzultuje pritom s výborom pre riziká, a to najmenej raz ročne a častejšie v prípade, keď vývoj na trhu alebo závažné zmeny súboru zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou ovplyvňujú predpoklady tvoriace základ scenárov, a tým si vyžadujú prispôsobenie scenárov. O významných zmenách rámca sa podáva správa rade.

KAPITOLA VIII

KONTROLY RIZIKA LIKVIDITY

[článok 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 32

Posúdenie rizika likvidity

1.   Centrálna protistrana vytvorí odolný rámec riadenia rizika likvidity, ktorý zahŕňa účinné prevádzkové a analytické nástroje na identifikovanie, meranie a monitorovanie jej tokov vyrovnania a financovania na priebežnom a včasnom základe vrátane jej používania likvidity v rámci dňa. Centrálne protistrany pravidelne skúmajú návrh a fungovanie svojho rámca riadenia likvidity a zohľadnia aj výsledky stresových testov.

2.   Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany musí byť primerané robustný na to, aby zabezpečoval, že centrálna protistrana je schopná vykonávať platobné povinnosti a povinnosti týkajúce sa vyrovnania vo všetkých príslušných menách podľa ich splatnosti, a to aj v rámci dňa, ak je to potrebné. Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany obsahuje aj posúdenie jej možných budúcich potrieb likvidity v širokej škále možných stresových scenárov. Stresový scenár zahŕňa zlyhanie zúčtovacích členov podľa článku 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 od dátumu zlyhania do konca obdobia likvidácie a riziko likvidity spôsobené investičnou politikou a postupmi centrálnej protistrany za extrémnych, ale realistických trhových podmienok.

3.   Rámec riadenia rizika likvidity obsahuje plán likvidity, ktorý je zdokumentovaný a uchováva sa v súlade s článkom 12. Súčasťou obsahu plánu likvidity musia byť aspoň postupy centrálnej protistrany na:

| a) | riadenie a monitorovanie jej potrieb likvidity v škále trhových scenárov najmenej na dennom základe; |
| --- | --- |

a)

riadenie a monitorovanie jej potrieb likvidity v škále trhových scenárov najmenej na dennom základe;

| b) | udržiavanie dostatočných likvidných finančných zdrojov na krytie jej potrieb likvidity a rozlišovanie používania rôznych typov likvidných zdrojov; |
| --- | --- |

b)

udržiavanie dostatočných likvidných finančných zdrojov na krytie jej potrieb likvidity a rozlišovanie používania rôznych typov likvidných zdrojov;

| c) | denné posudzovanie a hodnotenie likvidných aktív dostupných centrálnej protistrane a jej potrieb likvidity; |
| --- | --- |

c)

denné posudzovanie a hodnotenie likvidných aktív dostupných centrálnej protistrane a jej potrieb likvidity;

| d) | identifikovanie zdrojov rizika likvidity; |
| --- | --- |

d)

identifikovanie zdrojov rizika likvidity;

| e) | posudzovanie časových rozsahov, počas ktorých by mali byť likvidné finančné zdroje centrálnej protistrany dostupné; |
| --- | --- |

e)

posudzovanie časových rozsahov, počas ktorých by mali byť likvidné finančné zdroje centrálnej protistrany dostupné;

| f) | zohľadnenie možných potrieb likvidity vyplývajúcich zo schopnosti zúčtovacích členov vymieňať si peňažné prostriedky za bezhotovostnú zábezpeku; |
| --- | --- |

f)

zohľadnenie možných potrieb likvidity vyplývajúcich zo schopnosti zúčtovacích členov vymieňať si peňažné prostriedky za bezhotovostnú zábezpeku;

| g) | procesy v prípade nedostatkov likvidity; |
| --- | --- |

g)

procesy v prípade nedostatkov likvidity;

| h) | doplnenie akýchkoľvek likvidných finančných zdrojov, ktoré môže využiť počas stresovej udalosti. |
| --- | --- |

h)

doplnenie akýchkoľvek likvidných finančných zdrojov, ktoré môže využiť počas stresovej udalosti.

Plán schváli rada centrálnej protistrany po konzultácii s výborom pre riziká.

4.   Centrálna protistrana posúdi riziko likvidity, ktorému čelí, a to aj v prípade, že centrálna protistrana alebo jej zúčtovací členovia nemôžu vyrovnať svoje platobné záväzky v čase splatnosti ako súčasť procesu zúčtovania alebo vyrovnania, a to aj so zohľadnením investičnej činnosti centrálnej protistrany. Rámcom riadenia rizík sa riešia potreby likvidity vyplývajúce zo vzťahov centrálnej protistrany s akýmkoľvek subjektom, voči ktorému má centrálna protistrana expozíciu likvidity vrátane:

| a) | zúčtovacích bánk; |
| --- | --- |

a)

zúčtovacích bánk;

| b) | platobných systémov; |
| --- | --- |

b)

platobných systémov;

| c) | zúčtovacích systémov cenných papierov; |
| --- | --- |

c)

zúčtovacích systémov cenných papierov;

| d) | nostro agentov; |
| --- | --- |

d)

nostro agentov;

| e) | depozitných bánk; |
| --- | --- |

e)

depozitných bánk;

| f) | poskytovateľov likvidity; |
| --- | --- |

f)

poskytovateľov likvidity;

| g) | interoperabilných centrálnych protistrán; |
| --- | --- |

g)

interoperabilných centrálnych protistrán;

| h) | poskytovateľov služieb. |
| --- | --- |

h)

poskytovateľov služieb.

5.   Centrálna protistrana zohľadní akékoľvek vzájomné závislosti medzi subjektmi uvedenými v odseku 4 a rôzne vzťahy, ktoré subjekt uvedený v odseku 4 môže mať s centrálnou protistranou v jej rámci riadenia rizika likvidity.

6.   Centrálna protistrana zavedie dennú správu o potrebách a zdrojoch podľa odseku 3 písm. a), b) a c) a štvrťročnú správu o svojom pláne likvidity podľa odseku 3 písm. d) až h). Správy sa musia zdokumentovať a uchovávať v súlade s kapitolou IV.

Článok 33

Prístup k likvidite

1.   Centrálna protistrana udržiava v každej príslušnej mene likvidné zdroje úmerné svojím požiadavkám na likviditu vymedzeným v súlade s článkom 44 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a článkom 32 tohto nariadenia. Tieto likvidné zdroje sa vzťahujú len na:

| a) | peňažné prostriedky uložené v emitujúcej centrálnej banke; |
| --- | --- |

a)

peňažné prostriedky uložené v emitujúcej centrálnej banke;

| b) | peňažné prostriedky uložené v úverových inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s článkom 47; |
| --- | --- |

b)

peňažné prostriedky uložené v úverových inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s článkom 47;

| c) | viazané úverové linky alebo rovnocenné dojednania so zúčtovacími členmi, ktorí si plnia záväzky; |
| --- | --- |

c)

viazané úverové linky alebo rovnocenné dojednania so zúčtovacími členmi, ktorí si plnia záväzky;

| d) | viazané zmluvy o spätnej kúpe; |
| --- | --- |

d)

viazané zmluvy o spätnej kúpe;

| e) | vysoko obchodovateľné finančné nástroje, ktoré spĺňajú požiadavky článku 45 a článku 46 a o ktorých môže centrálna protistrana preukázať, že sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky v rámci rovnakého dňa s použitím vopred dohodnutých a vysoko spoľahlivých dojednaní o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok. |
| --- | --- |

e)

vysoko obchodovateľné finančné nástroje, ktoré spĺňajú požiadavky článku 45 a článku 46 a o ktorých môže centrálna protistrana preukázať, že sú ihneď k dispozícii a prevoditeľné na peňažné prostriedky v rámci rovnakého dňa s použitím vopred dohodnutých a vysoko spoľahlivých dojednaní o financovaní, a to aj za stresových trhových podmienok.

2.   Centrálna protistrana venuje pozornosť menám, v ktorých sú denominované jej záväzky, a zohľadňuje možný vplyv stresových podmienok na jej schopnosť prístupu k devízovým trhom spôsobom, ktorý je v súlade so zúčtovacími cyklami cenných papierov pre devízy a zúčtovacími systémami cenných papierov.

3.   Viazané úverové linky, ktoré sa poskytujú na základe kolaterálu poskytnutého zúčtovacími členmi, sa nesmú počítať dvojmo ako likvidné zdroje. Centrálna protistrana príjme opatrenia na monitorovanie a kontrolu koncentrácie expozícií riziku likvidity voči jednotlivým poskytovateľom likvidity.

4.   Centrálna protistrana uskutoční prísnu hĺbkovú analýzu, že jej poskytovatelia likvidity majú dostatočnú kapacitu na plnenie podľa dojednaní o likvidite.

5.   Centrálna protistrana pravidelne testuje svoje postupy prístupu k vopred dohodnutým dojednaniam o financovaní. Toto môže zahŕňať čerpanie testovacích súm komerčných úverových liniek, kontrola rýchlosti dostupnosti zdrojov a spoľahlivosti postupov.

6.   Centrálna protistrana má vo svojom pláne likvidity podrobné postupy na používanie svojich likvidných finančných prostriedkov na splnenie si platobných povinností počas nedostatku likvidity. V postupoch v oblasti likvidity sa musí zreteľne uviesť, kedy by sa mali použiť určité zdroje. V postupoch sa takisto opíše, ako sa dostať k hotovostným vkladom alebo investíciám hotovostných vkladov cez noc, ako uskutočňovať trhové transakcie v rámci rovnakého dňa alebo ako čerpať vopred dohodnuté línie likvidity. Tieto postupy sa pravidelne testujú. Centrálna protistrana zavedie primeraný plán na obnovu dojednaní o financovaní pred ich uplynutím.

Článok 34

Riziko koncentrácie

1.   Centrálna protistrana dôkladne monitoruje a kontroluje koncentráciu svojej expozície voči riziku likvidity vrátane expozícií voči subjektom uvedeným v článku 32 ods. 4 a subjektom v rovnakej skupine.

2.   Rámec riadenia rizika likvidity centrálnej protistrany zahŕňa uplatňovanie medzí expozície a koncentrácie.

3.   Centrálna protistrana vymedzí procesy a postupy v prípade porušenia medzí koncentrácie.

KAPITOLA IX

POSTUPNOSŤ PRI ZLYHANÍ

[článok 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 35

Výpočet výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní

1.   Centrálna protistrana vedie a uvádza oddelene vo svojej súvahe výšku účelových vlastných zdrojov na účel stanovený v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

2.   Centrálna protistrana vypočítava minimálnu výšku uvedenú v odseku 1 tak, že sumu minimálneho kapitálu vrátane nerozdeleného zisku a rezerv držaných v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a delegovaného nariadenia (ES) č. 152/2013 (8) vynásobí faktorom 25 %.

Centrálna protistrana uvedenú minimálnu sumu každoročne reviduje.

3.   V prípade, že centrálna protistrana vytvorila viac ako jeden fond pre prípad zlyhania pre rôzne triedy finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, celkové účelové vlastné zdroje vypočítané podľa odseku 1 sa pridelia každému z fondov pre prípad zlyhania pomerne k veľkosti každého fondu pre prípad zlyhania, čo sa oddelene uvedie v jej súvahe a použije na zlyhania objavujúce sa v rôznych segmentoch trhu, na ktoré sa fondy pre prípad zlyhania vzťahujú.

4.   Na dodržanie požiadavky v odseku 1 sa nesmú použiť žiadne iné zdroje než kapitál vrátane nerozdelených ziskov a rezerv, ako sa uvádza v článku 16 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

Článok 36

Udržiavanie výšky vlastných zdrojov centrálnej protistrany, ktoré sa majú použiť v postupnosti pri zlyhaní

1.   Centrálna protistrana ihneď informuje príslušný orgán, ak výška účelových vlastných zdrojov v držbe klesne pod sumu požadovanú v článku 35, spolu s dôvodmi porušenia a úplným opisom opatrení a časového harmonogramu doplnenia tejto sumy v písomnej forme.

2.   V prípade, že nastane následné zlyhanie jedného alebo viacerých zúčtovacích členov predtým, ako centrálna protistrana obnoví účelové vlastné zdroje, na účel článku 45 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa použije len zostatková suma pridelených účelových vlastných zdrojov.

3.   Centrálna protistrana obnoví účelové vlastné zdroje najmenej v lehote jedného mesiaca od dátumu oznámenia podľa odseku 1.

KAPITOLA X

KOLATERÁL

[článok 46 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 37

Všeobecné požiadavky

Centrálna protistrana vytvorí a uplatňuje transparentné a predvídateľné politiky a postupy na posudzovanie a nepretržité monitorovanie likvidity aktív akceptovaných ako kolaterál a v prípade potreby prijme nápravné opatrenia.

Centrálna protistrana najmenej raz ročne preskúma svoje politiky a postupy v oblasti oprávnených aktív. Toto preskúmanie sa vykonáva takisto vždy vtedy, keď sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje expozíciu centrálnej protistrany voči rizikám.

Článok 38

Hotovostná zábezpeka

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 je vysoko likvidný kolaterál vo forme peňažných prostriedkov denominovaný v jednej z týchto mien:

| a) | v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť; |
| --- | --- |

a)

v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť;

| b) | v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene. |
| --- | --- |

b)

v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene.

Článok 39

Finančné nástroje

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa finančné nástroje, bankové záruky a zlato, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v prílohe I, považujú za vysoko likvidný kolaterál.

Článok 40

Určovanie hodnoty kolaterálu

1.   Na účely určovania hodnoty vysoko likvidného kolaterálu vymedzeného v článku 37 centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na monitorovanie úverovej kvality, trhovej likvidity a cenovej volatility každého aktíva prijatého ako kolaterál, a to takmer v reálnom čase. Centrálna protistrana pravidelne a najmenej raz ročne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov určovania hodnoty. Takéto preskúmanie sa vykonáva takisto vždy vtedy, keď sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje expozíciu centrálnej protistrany voči rizikám.

2.   Centrálna protistrana oceňuje svoj kolaterál trhovou cenou takmer v reálnom čase, a ak to nie je možné, centrálna protistrana musí byť schopná preukázať príslušným orgánom, že je schopná riadiť riziká.

Článok 41

Zníženia hodnoty (haircuts)

1.   Centrálna protistrana vytvorí a uplatňuje politiky a postupy na určenie obozretných znížení hodnoty (haircuts), ktoré sa uplatnia na hodnotu kolaterálu.

2.   V zníženiach hodnoty (haircuts) sa uzná, že kolaterál možno bude potrebné likvidovať v stresových trhových podmienkach, a zohľadní sa čas potrebný na jeho likvidáciu. Centrálna protistrana príslušnému orgánu preukáže, že zníženia hodnoty (haircuts) sú vypočítané konzervatívne, aby sa čo najviac obmedzili možné procyklické vplyvy. Pre každé kolaterálové aktívum sa určí zníženie hodnoty (haircut) so zohľadnením príslušných kritérií vrátane:

| a) | typu aktíva a úrovne kreditného rizika spojeného s finančným nástrojom na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

a)

typu aktíva a úrovne kreditného rizika spojeného s finančným nástrojom na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| b) | splatnosti aktíva; |
| --- | --- |

b)

splatnosti aktíva;

| c) | historickej a hypotetickej budúcej cenovej volatility aktíva v stresových trhových podmienkach; |
| --- | --- |

c)

historickej a hypotetickej budúcej cenovej volatility aktíva v stresových trhových podmienkach;

| d) | likvidity podkladového trhu vrátane kúpno-predajných rozpätí; |
| --- | --- |

d)

likvidity podkladového trhu vrátane kúpno-predajných rozpätí;

| e) | devízového rizika, ak existuje; |
| --- | --- |

e)

devízového rizika, ak existuje;

| f) | rizika nesprávnej voľby. |
| --- | --- |

f)

rizika nesprávnej voľby.

3.   Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť znížení hodnoty (haircuts). Centrálna protistrana preskúma politiky a postupy znížení hodnoty aspoň raz ročne a vždy vtedy, ak sa vyskytne závažná zmena, ktorá ovplyvňuje rizikovú expozíciu centrálnej protistrany, ale pokiaľ je to možné, malo by sa zabrániť možným rušivým alebo veľkým zmenám v zníženiach hodnoty (haircuts), ktoré by mohli spôsobiť procyklickosť. Politiky a postupy zníženia hodnoty (haircut) by mali byť nezávisle potvrdzované aspoň raz ročne.

Článok 42

Medze koncentrácie

1.   Centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na zabezpečenie toho, že kolaterál zostane dostatočne diverzifikovaný, aby mohol byť zlikvidovaný vo vymedzenej lehote držby bez významného trhového vplyvu. V politikách a postupoch sa určia opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sa budú uplatňovať v prípade prekročenia medzí koncentrácie uvedených v odseku 2.

2.   Centrálna protistrana určí medze koncentrácie na úrovni:

| a) | jednotlivých emitentov; |
| --- | --- |

a)

jednotlivých emitentov;

| b) | typu emitenta; |
| --- | --- |

b)

typu emitenta;

| c) | typu aktíva; |
| --- | --- |

c)

typu aktíva;

| d) | každého zúčtovacieho člena; |
| --- | --- |

d)

každého zúčtovacieho člena;

| e) | všetkých zúčtovacích členov. |
| --- | --- |

e)

všetkých zúčtovacích členov.

3.   Medze koncentrácie sa určujú konzervatívne so zohľadnením všetkých príslušných kritérií vrátane:

| a) | finančných nástrojov emitovaných emitentmi rovnakého typu, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, činnosť, geografický región; |
| --- | --- |

a)

finančných nástrojov emitovaných emitentmi rovnakého typu, pokiaľ ide o odvetvie hospodárstva, činnosť, geografický región;

| b) | úroveň kreditného rizika finančného nástroja alebo emitenta na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

b)

úroveň kreditného rizika finančného nástroja alebo emitenta na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| c) | likvidity a cenovej volatility finančných nástrojov. |
| --- | --- |

c)

likvidity a cenovej volatility finančných nástrojov.

4.   Centrálna protistrana zabezpečí, aby jedna úverová inštitúcia alebo rovnocenná finančná inštitúcia tretej krajiny alebo subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny ako úverová inštitúcia alebo finančná inštitúcia tretej krajiny, neručili za viac ako 10 % jej kolaterálu. V prípade, že kolaterál prijatý centrálnou protistranou vo forme komerčných bankových záruk je vyšší ako 50 % celkového kolaterálu, táto medza sa môže stanoviť do 25 %.

5.   Pri výpočte medzí uvedených v odseku 2 centrálna protistrana zahrnie celkovú expozíciu centrálnej protistrany voči emitentovi vrátane výšky kumulatívnych úverových liniek, depozitných certifikátov, termínovaných vkladov, sporiacich účtov, vkladových účtov, bežných účtov, nástrojov peňažného trhu a reverzných repo operácií, ktoré využíva centrálna protistrana. Tieto medze sa neuplatňujú na kolaterál v držbe centrálnej protistrany nad rámec minimálnych požiadaviek na marže, fond pre prípad zlyhania alebo ďalšie finančné zdroje.

6.   Pri určovaní medze koncentrácie expozície centrálnej protistrany voči jednému emitentovi centrálna protistrana zhrnie a posudzuje ako jedno riziko svoju expozíciu voči všetkým finančným nástrojom emitovaným emitentom alebo subjektom zo skupiny, za ktoré výslovne ručí emitent alebo subjekt zo skupiny, a voči finančným nástrojom emitovaným podnikmi, ktorých výhradným účelom je vlastniť výrobné prostriedky, ktoré sú nevyhnutné na podnikanie emitenta.

7.   Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov v oblasti medzí koncentrácie. Centrálna protistrana preskúma svoju politiku a postupy medzí koncentrácie najmenej raz ročne a vždy vtedy, keď nastane významná zmena, ktorá ovplyvní rizikovú expozíciu centrálnej protistrany.

8.   Centrálna protistrana informuje príslušný orgán a zúčtovacích členov o platných medziach koncentrácie a o akejkoľvek zmene a doplnení týchto medzí.

9.   Ak centrálna protistrana závažne poruší medze koncentrácie stanovené vo svojich politikách a postupoch, ihneď o tom informuje príslušný orgán. Centrálna protistrana porušenie čo najskôr napraví.

KAPITOLA XI

INVESTIČNÁ POLITIKA

[článok 47 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

Článok 43

Vysoko likvidné finančné nástroje

1. Na účely článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa dlhové nástroje môžu považovať za vysoko likvidné s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak ide o dlhové nástroje spĺňajúce každú z podmienok stanovených v prílohe II.

Článok 44

Vysoko bezpečné mechanizmy týkajúce sa vkladu finančných nástrojov

1.   Ak centrálna protistrana nie je schopná uložiť finančné nástroje uvedené v článku 45 alebo finančné nástroje jej zložené ako marže, príspevky do fondu pre prípad zlyhania alebo príspevky k ďalším finančným zdrojom, a to vo forme prevodu nároku aj záložného práva prevádzkovateľom zúčtovacieho systému cenných papierov, ktorý zabezpečuje úplnú ochranu uvedených nástrojov, tieto finančné nástroje sa uložia v ktorejkoľvek z týchto inštitúcií:

| a) | v centrálnej banke, ktorá zabezpečí úplnú ochranu uvedených nástrojov a umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby; |
| --- | --- |

a)

v centrálnej banke, ktorá zabezpečí úplnú ochranu uvedených nástrojov a umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby;

| b) | v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (9), ktorá umožní úplné oddelenie a ochranu uvedených nástrojov, umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

b)

v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES (9), ktorá umožní úplné oddelenie a ochranu uvedených nástrojov, umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| c) | vo finančnej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré dotknuté príslušné orgány považujú najmenej za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES, a ktorá ich dodržiava a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy uchovávania a vnútorné kontroly a ktorá zabezpečuje úplné oddelenie a ochranu uvedených nástrojov, umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine. |
| --- | --- |

c)

vo finančnej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré dotknuté príslušné orgány považujú najmenej za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES, a ktorá ich dodržiava a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy uchovávania a vnútorné kontroly a ktorá zabezpečuje úplné oddelenie a ochranu uvedených nástrojov, umožní centrálnej protistrane okamžitý prístup k finančným nástrojom v prípade potreby a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine.

2.   V prípade, že sa finančné nástroje uložia v súlade s odsekom 1 písmenom b) alebo c), musia byť v držbe v súlade s opatreniami, ktorými sa zabráni akýmkoľvek stratám centrálnej protistrany z dôvodu zlyhania alebo platobnej neschopnosti finančnej inštitúcie, ktorej bolo udelené povolenie.

3.   Vysoko bezpečné mechanizmy týkajúce sa vkladu finančných nástrojov zložených ako marže, príspevky do fondu pre prípad zlyhania alebo príspevky k ďalším finančným zdrojom musia umožňovať centrálnej protistrane opätovné použitie týchto finančných nástrojov len v prípade splnenia podmienok článku 39 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a v prípade, že účelom opätovného použitia je úhrada platieb, riadenie zlyhania zúčtovacieho člena alebo vykonávanie interoperabilného dojednania.

Článok 45

Vysoko bezpečné mechanizmy na udržiavanie peňažných prostriedkov

1.   Na účely článku 47 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 platí, že v prípade uloženia peňažných prostriedkov inak než v centrálnej banke musí tento vklad spĺňať každú z týchto podmienok:

| a) | vklad je v jednej z týchto mien:






  i) | v mene, o rizikách ktorej vie centrálna protistrana s vysokou úrovňou spoľahlivosti preukázať, že je schopná ich riadiť; |
| --- | --- | --- |

a)

vklad je v jednej z týchto mien:

i)

v mene, o rizikách ktorej vie centrálna protistrana s vysokou úrovňou spoľahlivosti preukázať, že je schopná ich riadiť;

| ii) | v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu prijatého v danej mene; |
| --- | --- |

ii)

v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu prijatého v danej mene;

| b) | vklad sa uskutoční v jednom z týchto subjektov:






  i) | v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici 2006/48/ES, o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- | --- |

b)

vklad sa uskutoční v jednom z týchto subjektov:

i)

v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici 2006/48/ES, o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| ii) | vo finančnej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré príslušné orgány považujú najmenej za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES a ktorá ich dodržiava a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy uchovávania a vnútorné kontroly a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine. |
| --- | --- |

ii)

vo finančnej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré príslušné orgány považujú najmenej za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES a ktorá ich dodržiava a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy uchovávania a vnútorné kontroly a o ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine.

2.   V prípade, že sa peňažné prostriedky uchovávajú cez noc v súlade s odsekom 1, najmenej 95 % týchto finančných prostriedkov vypočítaných počas priemerného obdobia jedného kalendárneho mesiaca sa ukladá prostredníctvom opatrení, ktorými sa zabezpečí kolateralizácia peňažných prostriedkov vysoko likvidnými finančnými nástrojmi, ktoré spĺňajú požiadavky článku 45 okrem požiadavky odseku 1 písm. c) uvedeného článku.

Článok 45

Medze koncentrácie

1.   Centrálna protistrana zavedie a uplatňuje politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby finančné nástroje, v ktorých sú investované jej finančné zdroje, zostali dostatočne diverzifikované.

2.   Centrálna protistrana stanoví medze koncentrácie a monitoruje koncentráciu svojich finančných zdrojov na úrovni:

| a) | jednotlivých finančných nástrojov; |
| --- | --- |

a)

jednotlivých finančných nástrojov;

| b) | typov finančných nástrojov; |
| --- | --- |

b)

typov finančných nástrojov;

| c) | jednotlivých emitentov; |
| --- | --- |

c)

jednotlivých emitentov;

| d) | typov emitentov; |
| --- | --- |

d)

typov emitentov;

| e) | protistrán, s ktorými sú zavedené opatrenia, ktoré sú stanovené v článku 44 ods. 1 písm. b) a c) alebo v článku 45 ods. 2. |
| --- | --- |

e)

protistrán, s ktorými sú zavedené opatrenia, ktoré sú stanovené v článku 44 ods. 1 písm. b) a c) alebo v článku 45 ods. 2.

3.   Pri zohľadňovaní typov emitentov centrálna protistrana vezme do úvahy:

| a) | zemepisnú distribúciu; |
| --- | --- |

a)

zemepisnú distribúciu;

| b) | vzájomné závislosti a mnohonásobné vzťahy, ktoré môže subjekt mať s centrálnou protistranou; |
| --- | --- |

b)

vzájomné závislosti a mnohonásobné vzťahy, ktoré môže subjekt mať s centrálnou protistranou;

| c) | úroveň kreditného rizika; |
| --- | --- |

c)

úroveň kreditného rizika;

| d) | expozície, ktoré má centrálna protistrana voči emitentovi prostredníctvom produktov zúčtovávaných centrálnou protistranou. |
| --- | --- |

d)

expozície, ktoré má centrálna protistrana voči emitentovi prostredníctvom produktov zúčtovávaných centrálnou protistranou.

4.   V politikách a postupoch sa určia opatrenia na zmiernenie rizika, ktoré sa budú uplatňovať v prípade prekročenia medzí koncentrácie.

5.   Pri určovaní medze koncentrácie pre expozíciu centrálnej protistrany jednotlivému emitentovi alebo depozitárovi centrálna protistrana zhrnie a posudzuje ako jedno riziko expozíciu voči všetkým finančným nástrojom emitovaným alebo výslovne zaručeným emitentom a všetky finančné zdroje uložené u depozitára.

6.   Centrálna protistrana pravidelne monitoruje primeranosť svojich politík a postupov v oblasti medzí koncentrácie. Okrem toho centrálna protistrana preskúma svoju politiku a postupy medzí koncentrácie najmenej raz ročne a vždy vtedy, keď nastane významná zmena, ktorá ovplyvní rizikovú expozíciu centrálnej protistrany.

7.   Ak centrálna protistrana poruší medze koncentrácie stanovené vo svojich politikách a postupoch, ihneď o tom informuje príslušný orgán. Centrálna protistrana porušenie čo najskôr napraví.

Článok 46

Bezhotovostná zábezpeka

Ak je prijatý kolaterál vo forme finančných nástrojov v súlade s ustanoveniami kapitoly X, uplatňujú sa len články 44 a 45.

KAPITOLA XII

PRESKÚMANIE MODELOV, STRESOVÉ TESTOVANIE A SPÄTNÉ TESTOVANIE

[článok 49 nariadenia (EÚ) č. 648/2012]

ODDIEL 1

Modely a programy

Článok 47

Potvrdenie modelov

1.   Centrálna protistrana vykoná komplexné potvrdenie svojich modelov, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity používaných na vyčíslenie, agregovanie a riadenie svojich rizík. Všetky podstatné revízie alebo úpravy jej modelov, ich metodík a rámca riadenia rizika likvidity podliehajú náležitému riadeniu vrátane využívania poradenstva výboru pre riziká a pred uplatnením ich potvrdzuje kvalifikovaná a nezávislá strana.

2.   Proces potvrdzovania centrálnej protistrany sa musí zdokumentovať a musia sa v ňom určiť aspoň politiky používané na testovanie marže, fondu pre prípad zlyhania a metodík ďalších finančných zdrojov a rámca pre výpočet likvidných finančných zdrojov centrálnej protistrany. Všetky podstatné revízie alebo úpravy týchto politík podliehajú náležitému riadeniu vrátane využívania poradenstva výboru pre riziká a pred uplatnením ich potvrdzuje kvalifikovaná a nezávislá strana.

3.   Komplexné potvrdenie zahŕňa aspoň:

| a) | posúdenie koncepčnej správnosti modelov a rámca vrátane vývojových podporných dôkazov; |
| --- | --- |

a)

posúdenie koncepčnej správnosti modelov a rámca vrátane vývojových podporných dôkazov;

| b) | preskúmanie prebiehajúcich postupov monitorovania vrátane overenia procesov a referenčného porovnávania; |
| --- | --- |

b)

preskúmanie prebiehajúcich postupov monitorovania vrátane overenia procesov a referenčného porovnávania;

| c) | preskúmanie parametrov a predpokladov použitých vo vývoji jej modelov, ich metodík a rámca; |
| --- | --- |

c)

preskúmanie parametrov a predpokladov použitých vo vývoji jej modelov, ich metodík a rámca;

| d) | preskúmanie primeranosti a vhodnosti modelov, ich metodík a rámca prijatého vo vzťahu k typu zmlúv, na ktoré sa uplatňujú; |
| --- | --- |

d)

preskúmanie primeranosti a vhodnosti modelov, ich metodík a rámca prijatého vo vzťahu k typu zmlúv, na ktoré sa uplatňujú;

| e) | preskúmanie vhodnosti jej scenárov stresového testovania v súlade s kapitolou VII a článkom 52; |
| --- | --- |

e)

preskúmanie vhodnosti jej scenárov stresového testovania v súlade s kapitolou VII a článkom 52;

| f) | analýzu záverov vyplývajúcich z výsledkov testovania. |
| --- | --- |

f)

analýzu záverov vyplývajúcich z výsledkov testovania.

4.   Centrálna protistrana stanoví kritériá, na základe ktorých posúdi, či jej modely, ich metodiky a rámec riadenia rizika likvidity môžu byť úspešne potvrdené. Kritériá zahŕňajú úspešné výsledky testovania.

5.   V prípade, že údaje o tvorbe cien nie sú okamžite dostupné alebo spoľahlivé, centrálna protistrana rieši tieto obmedzenia v oblasti tvorby cien a prijme aspoň konzervatívne predpoklady na základe pozorovaných korelujúcich alebo súvisiacich trhov a súčasného správania sa trhu.

6.   V prípade, že údaje o tvorbe cien nie sú okamžite dostupné alebo spoľahlivé, systémy a modely určovania hodnoty používané na tento účel podliehajú náležitému riadeniu vrátane využívania poradenstva výboru pre riziká, ako aj potvrdeniu a testovaniu. Centrálna protistrana musí mať vlastné modely určovania hodnoty potvrdené v škále trhových scenárov kvalifikovanou a nezávislou stranou, aby sa zabezpečilo, že jej modely presne vytvárajú primerané ceny, a v prípade potreby upraví svoj výpočet počiatočných marží, aby sa zohľadnilo akékoľvek zistené riziko modelu.

7.   Centrálna protistrana pravidelne vykonáva posúdenie teoretických a empirických vlastností svojho modelu marží pre všetky finančné nástroje, ktoré zúčtováva.

Článok 48

Programy testovania

1.   Centrálna protistrana zavedie politiky a postupy, v rámci ktorých sa podrobne opíšu programy stresového a spätného testovania, ktoré realizuje na posúdenie primeranosti, presnosti, spoľahlivosti a odolnosti modelov a ich metodík používaných na výpočet svojich mechanizmov kontroly rizík vrátane marže, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojov v širokej škále trhových podmienok.

2.   V politikách a postupoch centrálnej protistrany sa takisto podrobne opisuje program stresového testovania, ktorý realizuje na posúdenie primeranosti, presnosti, spoľahlivosti a odolnosti rámca riadenia rizika likvidity.

3.   Politiky a postupy obsahujú aspoň metodiky na zahrnutie výberu a vývoja vhodného testovania vrátane výberu údajov o portfóliu a trhu, pravidelnosti testov, špecifických rizikových charakteristík zúčtovávaných finančných nástrojov, analýzy výsledkov a výnimiek testovania a príslušných potrebných nápravných opatrení.

4.   Centrálna protistrana zahrnie do vykonávania všetkých testov akékoľvek pozície klienta.

ODDIEL 2

Spätné testovanie

Článok 49

Postup spätného testovania

1.   Centrálna protistrana posúdi svoje krytie marží vykonaním ex post porovnania pozorovaných výsledkov s očakávanými výsledkami získanými z používania modelov marží. Táto analýza spätného testovania sa vykonáva každý deň, aby sa posúdilo, či existujú akékoľvek výnimky testovania vzťahujúce sa na krytie marže. Krytie sa hodnotí na základe súčasných pozícií finančných nástrojov, zúčtovacích členov a do úvahy sa vezmú možné vplyvy vyplývajúce zo stanovenia marže pre portfólio a v prípade potreby interoperabilné centrálne protistrany.

2.   Centrálna protistrana zváži primerané historické časové horizonty týkajúce sa jej programu spätného testovania, aby zabezpečila, že používaný úsek pozorovania je dostatočný na zmiernenie akéhokoľvek nepriaznivého vplyvu na štatistický význam.

3.   Centrálna protistrana zváži vo svojom programe spätného testovania aspoň jasné štatistické testy a výkonnostné kritériá, ktoré vymedzia centrálne protistrany, na posúdenie výsledkov spätného testovania.

4.   Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýzach spätného testovania vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo v oblasti preskúmania svojho modelu marží.

5.   Výsledky a analýza spätného testovania sa sprístupnia všetkým zúčtovacím členom, ako aj klientom, ak sú centrálnej protistrane známi. Všetkým ostatným klientom sprístupnia výsledky a analýzu spätného testovania príslušní zúčtovací členovia na požiadanie. Tieto informácie sa agregujú vo forme, ktorou sa neporušuje dôvernosť, a zúčtovací členovia spolu s klientmi majú prístup k podrobným výsledkom a analýze spätného testovania, len pokiaľ ide o ich vlastné portfóliá.

6.   Centrálna protistrana vymedzí postupy na podrobné opísanie opatrení, ktoré môže podniknúť vzhľadom na výsledky analýzy spätného testovania.

ODDIEL 3

Testovanie a analýza citlivosti

Článok 50

Postup testovania a analýzy citlivosti

1.   Centrálna protistrana vykoná testy a analýzy citlivosti, aby posúdila krytie svojho modelu marží v rôznych trhových podmienkach s využitím historických údajov zo zrealizovaných stresových trhových podmienok a hypotetických údajov z nezrealizovaných stresových trhových podmienok.

2.   Centrálna protistrana využije širokú škálu parametrov a predpokladov, aby zachytila rôznorodosť historických a hypotetických podmienok vrátane období s najvyššou volatilitou, ktoré boli zaznamenané na trhoch, ktoré obsluhuje, a extrémnych zmien korelácií medzi cenami zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou, aby porozumela tomu, ako môže byť úroveň krytia marží ovplyvnená vysoko stresovými trhovými podmienkami a zmenami dôležitých parametrov modelu.

3.   Analýza citlivosti sa vykonáva na niekoľkých skutočných a reprezentatívnych portfóliách zúčtovacích členov. Reprezentatívne portfóliá sa vyberajú na základe ich citlivosti voči významným rizikovým faktorom a koreláciám, voči ktorým má centrálna protistrana expozíciu. Toto testovanie a analýza citlivosti musia byť navrhnuté na testovanie kľúčových parametrov a predpokladov modelu počiatočnej marže v niekoľkých intervaloch spoľahlivosti, aby sa určila citlivosť systému na chyby v nastavení týchto parametrov a predpokladov. Primerane sa musí zvážiť časová štruktúra rizikových faktorov a predpokladaná korelácia medzi rizikovými faktormi.

4.   Centrálna protistrana vyhodnotí možné straty v pozíciách zúčtovacích členov.

5.   V prípade potreby zváži centrálna protistrana parametre odzrkadľujúce simultánne zlyhanie zúčtovacích členov, ktorí emitujú finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladových aktív derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou. V prípade potreby sa zváži aj vplyv zlyhania klienta, ktorý emituje finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladové aktíva derivátov zúčtovávaných centrálou protistranou.

6.   Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýzach testovania citlivosti vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo v oblasti preskúmania svojho modelu marží.

7.   Centrálna protistrana vymedzí postupy na podrobné opísanie opatrení, ktoré by mohla podniknúť vzhľadom na výsledky analýzy testovania citlivosti.

ODDIEL 4

Stresové testovanie

Článok 51

Postup stresového testovania

1.   V stresových testoch centrálnej protistrany sa uplatňujú stresové parametre, predpoklady a scenáre pre modely využívané na odhadovanie rizikových expozícii s cieľom uistiť sa, že finančné zdroje sú dostatočné na krytie uvedených expozícií aj za extrémnych, ale realistických trhových podmienok.

2.   V programe stresového testovania centrálnej protistrany sa vyžaduje, aby centrálna protistrana pravidelne vykonávala škálu stresových testov, v rámci ktorých sa zohľadní produktový mix centrálnej protistrany a všetky prvky jej modelov a ich metodík a jej rámec riadenia rizika likvidity.

3.   V programe stresového testovania centrálnej protistrany sa musí stanoviť, že stresové testy sa vykonávajú podľa vymedzených scenárov stresového testovania na základe minulých aj hypotetických extrémnych, ale realistických trhových podmienok v súlade s kapitolou VII. Ak je to vhodné, minulé podmienky, ktoré sa majú použiť, sa preskúmajú a prispôsobia. Centrálna protistrana zváži aj iné formy vhodných scenárov stresového testovania, ktoré zahŕňajú okrem iného technické alebo finančné zlyhanie jej zúčtovacích bánk, nostro agentov, správcovských bánk, poskytovateľov likvidity alebo interoperabilných centrálnych protistrán.

4.   Centrálna protistrana musí mať kapacitu na rýchle prispôsobenie svojich stresových testov tak, aby zahŕňali nové alebo vznikajúce riziká.

5.   Centrálna protistrana musí zvážiť možné straty vyplývajúce zo zlyhania klienta, ktorý zúčtováva prostredníctvom viacerých zúčtovacích členov, ak je známy.

6.   Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýzach stresového testovania vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo v oblasti preskúmania svojich modelov, svojich metodík a svojho rámca riadenia rizika likvidity.

7.   Výsledky a analýza stresového testovania sa sprístupnia všetkým zúčtovacím členom, ako aj klientom, ak sú centrálnej protistrane známi. Všetkým ostatným klientom sprístupnia výsledky a analýzu spätného testovania príslušní zúčtovací členovia na požiadanie. Tieto informácie sa agregujú vo forme, ktorou sa neporušuje dôvernosť, a zúčtovací členovia spolu s klientmi majú prístup k podrobným výsledkom a analýze stresového testovania, len pokiaľ ide o ich vlastné portfóliá.

8.   Centrálna protistrana vymedzí postupy na podrobné opísanie opatrení, ktoré by mohla podniknúť vzhľadom na výsledky analýzy stresového testovania.

Článok 52

Rizikové faktory, ktoré sa majú stresovo testovať

1.   Centrálna protistrana určí relevantné rizikové faktory špecifické pre zmluvy, ktoré zúčtováva, ktoré by mohli ovplyvniť jej straty, a zároveň disponuje primeranou metódou na meranie týchto rizikových faktorov. V príslušných prípadoch by sa v stresových testoch centrálnej protistrany mali zohľadniť aspoň rizikové faktory špecifikované pre tento typ finančných nástrojov:

| a) | zmluvy súvisiace s úrokovou sadzbou: rizikové faktory zodpovedajúce úrokovým sadzbám v každej mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje. Modelovanie výnosovej krivky sa rozdelí do rôznych segmentov splatnosti, aby zachytávalo zmeny volatility sadzieb pozdĺž výnosovej krivky. Počet súvisiacich rizikových faktorov závisí od zložitosti úrokových zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou. Bázické riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi vládnymi a inými úrokovými sadzbami fixného príjmu sa zachytáva samostatne; |
| --- | --- |

a)

zmluvy súvisiace s úrokovou sadzbou: rizikové faktory zodpovedajúce úrokovým sadzbám v každej mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje. Modelovanie výnosovej krivky sa rozdelí do rôznych segmentov splatnosti, aby zachytávalo zmeny volatility sadzieb pozdĺž výnosovej krivky. Počet súvisiacich rizikových faktorov závisí od zložitosti úrokových zmlúv zúčtovávaných centrálnou protistranou. Bázické riziko vyplývajúce z nie úplne korelovaných pohybov medzi vládnymi a inými úrokovými sadzbami fixného príjmu sa zachytáva samostatne;

| b) | zmluvy súvisiace s výmenným kurzom: rizikové faktory zodpovedajúce každej cudzej menej, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje, a výmennému kurzu medzi menou, v ktorej sa uskutočňujú výzvy týkajúce sa marží, a menou, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje; |
| --- | --- |

b)

zmluvy súvisiace s výmenným kurzom: rizikové faktory zodpovedajúce každej cudzej menej, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje, a výmennému kurzu medzi menou, v ktorej sa uskutočňujú výzvy týkajúce sa marží, a menou, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva finančné nástroje;

| c) | zmluvy súvisiace s akciami: rizikové faktory zodpovedajúce volatilite jednotlivých emisií akcií pre každý z trhov zúčtovávaných centrálnou protistranou a volatilite rôznych sektorov celého akciového trhu. Dômyselnosť a charakter techniky modelovania pre daný trh zodpovedá expozícii centrálnej protistrany voči celému trhu, ako aj jej koncentrácii v jednotlivých emisiách akcií na danom trhu; |
| --- | --- |

c)

zmluvy súvisiace s akciami: rizikové faktory zodpovedajúce volatilite jednotlivých emisií akcií pre každý z trhov zúčtovávaných centrálnou protistranou a volatilite rôznych sektorov celého akciového trhu. Dômyselnosť a charakter techniky modelovania pre daný trh zodpovedá expozícii centrálnej protistrany voči celému trhu, ako aj jej koncentrácii v jednotlivých emisiách akcií na danom trhu;

| d) | komoditné zmluvy: rizikové faktory, v rámci ktorých sa zohľadňujú rôzne kategórie a podkategórie komoditných zmlúv a súvisiacich derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou a v prípade potreby aj obmeny dispozičnej prémie medzi derivátovými a hotovostnými pozíciami v komodite; |
| --- | --- |

d)

komoditné zmluvy: rizikové faktory, v rámci ktorých sa zohľadňujú rôzne kategórie a podkategórie komoditných zmlúv a súvisiacich derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou a v prípade potreby aj obmeny dispozičnej prémie medzi derivátovými a hotovostnými pozíciami v komodite;

| e) | zmluvy súvisiace s úverom: rizikové faktory, v rámci ktorých sa berie do úvahy riziko náhleho zlyhania vrátane kumulatívneho rizika vyplývajúceho z viacerých zlyhaní, bázického rizika a volatility miery návratnosti. |
| --- | --- |

e)

zmluvy súvisiace s úverom: rizikové faktory, v rámci ktorých sa berie do úvahy riziko náhleho zlyhania vrátane kumulatívneho rizika vyplývajúceho z viacerých zlyhaní, bázického rizika a volatility miery návratnosti.

2.   Vo svojich stresových testoch musí centrálna protistrana takisto primerane zvážiť aspoň:

| a) | korelácie vrátane korelácií medzi zistenými rizikovými faktormi a podobnými zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou; |
| --- | --- |

a)

korelácie vrátane korelácií medzi zistenými rizikovými faktormi a podobnými zmluvami zúčtovávanými centrálnou protistranou;

| b) | faktory zodpovedajúce implikovanej a historickej volatilite zmluvy, ktorá sa zúčtováva; |
| --- | --- |

b)

faktory zodpovedajúce implikovanej a historickej volatilite zmluvy, ktorá sa zúčtováva;

| c) | špecifickú charakteristiku akýchkoľvek nových zmlúv, ktoré má zúčtovať centrálna protistrana; |
| --- | --- |

c)

špecifickú charakteristiku akýchkoľvek nových zmlúv, ktoré má zúčtovať centrálna protistrana;

| d) | riziko koncentrácie, a to aj voči zúčtovaciemu členovi a subjektom skupiny zúčtovacích členov; |
| --- | --- |

d)

riziko koncentrácie, a to aj voči zúčtovaciemu členovi a subjektom skupiny zúčtovacích členov;

| e) | vzájomné závislosti a mnohonásobné vzťahy; |
| --- | --- |

e)

vzájomné závislosti a mnohonásobné vzťahy;

| f) | príslušné riziká vrátane devízového rizika; |
| --- | --- |

f)

príslušné riziká vrátane devízového rizika;

| g) | stanovené limity expozície; |
| --- | --- |

g)

stanovené limity expozície;

| h) | rizika nesprávnej voľby. |
| --- | --- |

h)

rizika nesprávnej voľby.

Článok 53

Celková výška finančných zdrojov na stresové testovanie

1.   Programom stresového testovania centrálnej protistrany sa zabezpečí, aby kombinácia marže, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojov bola dostatočná na krytie zlyhania aspoň dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má centrálna protistrana za extrémnych, ale realistických trhových podmienok najväčšie expozície. Programom stresového testovania sa preskúmajú aj možné straty vyplývajúce zo zlyhania subjektov v rovnakej skupine, ako sú dvaja zúčtovací členovia, voči ktorým má za extrémnych, ale realistických trhových podmienok najväčšie expozície.

2.   Programom stresového testovania centrálnej protistrany sa zabezpečí, aby boli jej marže a fond pre prípad zlyhania dostatočné aspoň na krytie zlyhania zúčtovacieho člena, voči ktorému má najväčšie expozície, alebo druhého a tretieho najväčšieho zúčtovacieho člena, ak je súčet ich expozícií väčší, v súlade s článkom 42 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

3.   Centrálna protistrana vykoná dôkladnú analýzu možných strát, ktoré by mohla utrpieť, a vyhodnotí možné straty v pozíciách zúčtovacích členov vrátane rizika, že uzatváranie týchto pozícií by mohlo mať vplyv na trh a na úroveň krytia marže centrálnej protistrany.

4.   V prípade potreby zváži centrálna protistrana vo svojich stresových testoch vplyv zlyhania zúčtovacieho člena, ktorý emituje finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladových aktív derivátov zúčtovávaných centrálnou protistranou. V prípade potreby sa zváži aj vplyv zlyhania klienta, ktorý emituje finančné nástroje zúčtovávané centrálnou protistranou, alebo podkladové aktíva derivátov zúčtovávaných centrálou protistranou.

5.   V stresových testoch centrálnej protistrany sa zváži obdobie likvidácie stanovené v článku 26.

Článok 54

Likvidné finančné zdroje na stresové testovanie

1.   Programom stresového testovania likvidných finančných zdrojov centrálnej protistrany sa zabezpečí, aby boli tieto zdroje dostatočné v súlade s požiadavkami stanovenými v kapitole VIII.

2.   Centrálna protistrana má jasné a transparentné pravidlá a postupy na riešenie nedostatočných likvidných finančných zdrojov, ktoré vyplynuli zo stresových testov, aby sa zabezpečilo vyrovnanie platobných záväzkov.

Centrálna protistrana má takisto jasné postupy využívania výsledkov a analýzy svojich stresových testov na vyhodnotenie a prispôsobenie primeranosti svojho rámca riadenia rizika likvidity a poskytovateľov likvidity.

3.   V scenároch stresového testovania požívaných v stresovom testovaní likvidných finančných zdrojov sa zváži návrh a fungovanie centrálnej protistrany a zahrnú sa do nich všetky subjekty, ktoré môžu pre ňu predstavovať závažné riziko likvidity. V týchto stresových testoch sa zvážia aj akékoľvek silné prepojenia alebo podobné expozície medzi zúčtovacími členmi vrátane iných subjektov, ktoré sú súčasťou rovnakej skupiny, a posúdi sa pravdepodobnosť viacerých zlyhaní a nákazlivý účinok medzi jej zúčtovacími členmi, ktorý môžu tieto zlyhania spôsobiť.

ODDIEL 5

Krytie a využívanie výsledkov testov

Článok 55

Udržiavanie dostatočného krytia

1.   Centrálna protistrana zavedie a udržiava postupy na rozpoznávanie zmien trhových podmienok vrátane zvýšení volatility alebo znížení likvidity finančných nástrojov, ktoré zúčtováva, aby mohla okamžite upraviť výpočet svojej maržovej požiadavky s cieľom primerane zohľadniť nové trhové podmienky.

2.   Centrálna protistrana vykonáva testy svojich znížení hodnoty (haircuts), aby zabezpečila, že kolaterál sa môže za pozorovaných a extrémnych, ale realistických trhových podmienok zlikvidovať aspoň za svoju zníženú hodnotu.

3.   Ak centrálna protistrana inkasuje maržu na úrovni portfólia, nie na úrovni produktu, musí nepretržite skúmať a testovať vzájomné započítavanie medzi produktmi. Centrálna protistrana musí založiť tieto vzájomné započítania na obozretnej a hospodársky zmysluplnej metodike, v ktorej sa premieta stupeň cenovej závislosti medzi produktmi. Centrálna protistrana testuje najmä to, ako sa správajú korelácie počas období skutočných a hypotetických nepriaznivých trhových podmienok.

Článok 56

Preskúmanie modelov s použitím výsledkov testov

1.   Centrálna protistrana má jasné postupy na určenie výšky dodatočnej marže, ktorú možno potrebuje vybrať, a to aj v rámci dňa, a na opätovné nastavenie svojho modelu marží v prípade, že zo spätného testovania vyplynie, že model nedosiahol očakávané výsledky a neurčuje primeranú výšku počiatočnej marže potrebnú na dosiahnutie plánovanej úrovne spoľahlivosti. V prípade, že centrálna protistrana určí, že je potrebné vyzvať na úhradu dodatočnej marže, musí tak urobiť do najbližšej výzvy na úhradu marže.

2.   Centrálna protistrana vyhodnotí zdroj výnimiek testovania, ktoré vyplynuli z jej spätných testov. V závislosti od zdroja výnimiek musí centrálna protistrana určiť, či je potrebné urobiť zásadnú zmenu v modeli marží alebo v modeloch, ktoré preň predstavujú vstupné údaje, a či je potrebné opätovné nastavenie aktuálnych parametrov.

3.   Centrálna protistrana vyhodnotí zdroj výnimiek testovania, ktoré vyplynuli z jej stresových testov. Na základe zdrojov výnimiek centrálna protistrana určí, či je potrebné urobiť zásadnú zmenu v jej modeloch, ich metodikách alebo jej rámci riadenia rizika likvidity, alebo či je potrebné opätovné nastavenie aktuálnych parametrov alebo predpokladov.

4.   Ak z výsledkov testov vyplynie nedostatočné krytie marže, fondu pre prípad zlyhania alebo ďalších finančných zdrojov, centrálna protistrana zvýši do ďalšej výzvy na úhradu marže celkové krytie vlastných finančných zdrojov na prijateľnú úroveň. Ak z výsledkov testov vyplynú nedostatočné likvidné finančné zdroje, centrálna protistrana zvýši svoje likvidné finančné zdroje na prijateľnú úroveň hneď, ako to bude možné.

5.   Centrálna protistrana v rámci skúmania svojich modelov, ich metodík a rámca riadenia rizík likvidity sleduje frekvenciu opakovaného výskytu výnimiek z testovania s cieľom identifikovať a náležite vyriešiť otázky bez zbytočného odkladu.

ODDIEL 6

Reverzné stresové testy

Článok 57

Reverzné stresové testy

1.   Centrálna protistrana vykoná reverzné stresové testy, ktoré sú navrhnuté na identifikovanie toho, za akých trhových podmienok môže kombinácia marže, fondu pre prípad zlyhania a ďalších finančných zdrojov poskytovať nedostatočné krytie kreditných expozícií a pre ktoré môžu byť jej likvidné finančné zdroje nedostatočné. Pri vykonávaní týchto testov vytvorí centrálna protistrana model extrémnych trhových podmienok, ktoré presahujú trhové podmienky považované za realistické, aby určila limity svojich modelov, svojho rámca riadenia rizika likvidity, svojich finančných zdrojov a svojich likvidných finančných zdrojov.

2.   Centrálna protistrana vypracuje reverzné stresové testy prispôsobené osobitným rizikám trhov a zmlúv, pre ktoré poskytuje zúčtovacie služby.

3.   Centrálna protistrana využije podmienky uvedené v odseku 1 a výsledky a analýzu svojich reverzných stresových testov, ktoré jej pomôžu určiť extrémne, ale realistické scenáre v súlade s kapitolou VII.

4.   Centrálna protistrana pravidelne podáva výboru pre riziká správy o výsledkoch a analýze reverzného stresového testovania vo forme, ktorou sa neporuší dôvernosť, aby využila jeho poradenstvo vo svojom preskúmaní.

ODDIEL 7

Postupy pri zlyhaní

Článok 58

Testovanie postupov pri zlyhaní

1.   Centrálna protistrana testuje a preskúma svoje postupy pri zlyhaní, aby zabezpečila ich praktickosť aj účinnosť. Centrálna protistrana vykoná ako súčasť testovania svojich postupov pri zlyhaní simulačné cvičenia.

2.   Centrálna protistrana po testovaní svojich postupov pri zlyhaní identifikuje akékoľvek neistoty a náležite prispôsobí svoje postupy tak, aby sa táto neistota zmiernila.

3.   Centrálna protistrana prostredníctvom vykonania simulačných cvičení overí, či sú všetci zúčtovací členovia, v prípade potreby klienti a iné príslušné strany vrátane interoperabilnej centrálnej protistrany a akýchkoľvek súvisiacich poskytovateľov služieb, riadne informovaní a poznajú postupy zahrnuté v scenári zlyhania.

ODDIEL 8

Frekvencia potvrdzovania a testovania

Článok 59

Frekvencia

1.   Centrálna protistrana aspoň raz ročne vykonáva komplexné potvrdenie svojich modelov a ich metodík.

2.   Centrálna protistrana aspoň raz ročne vykonáva komplexné potvrdenie svojho rámca riadenia rizika likvidity.

3.   Centrálna protistrana aspoň raz ročne vykonáva úplné potvrdenie svojich modelov určovania hodnoty.

4.   Centrálna protistrana aspoň raz ročne preskúmava primeranosť politík uvedených v článku 51.

5.   Centrálna protistrana aspoň raz denne analyzuje a monitoruje výkonnosť svojich modelov a krytie finančnými zdrojmi v prípade zlyhaní spätného testovania krytia marže a aspoň raz denne vykonáva stresové testovanie s využitím štandardných a vopred stanovených parametrov a predpokladov.

6.   Centrálna protistrana analyzuje a monitoruje svoj rámec riadenia rizika likvidity prostredníctvom stresových testov svojich likvidných finančných zdrojov, ktoré vykonáva aspoň raz denne.

7.   Centrálna protistrana aspoň raz za mesiac vykonáva podrobnú dôkladnú analýzu výsledkov testovania, aby sa zabezpečila správnosť scenárov stresového testovania, modelov, rámca riadenia rizika likvidity, podkladových parametrov a predpokladov. Táto analýza sa musí vykonávať častejšie v stresových trhových podmienkach, a to aj vtedy, keď zúčtovávané finančné nástroje alebo obsluhované trhy vo všeobecnosti vykazujú vysokú volatilitu, zníži sa ich likvidita, alebo keď sa veľkosť alebo koncentrácie pozícií v držbe jej zúčtovacích členov výrazne zvýšia, alebo keď sa predpokladá, že centrálna protistrana bude čeliť stresovým trhovým podmienkam.

8.   Analýza citlivosti sa vykonáva aspoň raz za mesiac, s využitím výsledkov testov citlivosti. Táto analýza sa má vykonávať častejšie v prípade, že sú trhy nezvyčajne volatilné alebo menej likvidné, alebo v prípade, že sa veľkosť alebo koncentrácie pozícií v držbe jej zúčtovacích členov výrazne zvýšia.

9.   Centrálna protistrana aspoň raz ročne testuje vzájomné započítavanie medzi finančnými nástrojmi, a najmä to, ako sa správajú korelácie počas období skutočných a hypotetických nepriaznivých trhových podmienok.

10.   Zníženia hodnoty (haircuts) centrálnej protistrany sa testujú aspoň raz za mesiac.

11.   Centrálna protistrana aspoň raz za štvrťrok vykonáva reverzné stresové testy.

12.   Centrálna protistrana v súlade s článkom 61 aspoň raz za štvrťrok testuje a preskúma svoje postupy pri zlyhaní a aspoň raz ročne vykoná simulačné cvičenia. Centrálna protistrana takisto vykoná simulačné cvičenia po akejkoľvek závažnej zmene vo svojich postupoch pri zlyhaní.

ODDIEL 9

Časové horizonty používané pri vykonávaní testov

Článok 60

Časové horizonty

1.   Časové horizonty používané pri stresových testoch sa vymedzia v súlade s kapitolou VII a obsahujú extrémne, ale realistické trhové podmienky zamerané do budúcnosti.

2.   Historické časové horizonty používané na spätné testy zahŕňajú údaje aspoň za posledný rok alebo za také obdobie, počas ktorého centrálna protistrana zúčtováva príslušný finančný nástroj, ak je kratšie ako rok.

ODDIEL 10

Zverejňovanie

Článok 61

Zverejňované informácie

1.   Centrálna protistrana zverejní všeobecné zásady, ktoré tvoria základ jej modelov a ich metodík, povahu vykonávaných testov a všeobecné zhrnutie výsledkov testov a akékoľvek vykonané nápravné opatrenia.

2.   Centrálna protistrana zverejní kľúčové aspekty svojich postupov pri zlyhaní vrátane:

| a) | okolností, za akých sa môžu vykonať opatrenia; |
| --- | --- |

a)

okolností, za akých sa môžu vykonať opatrenia;

| b) | osôb, ktoré môžu tieto opatrenia prijať; |
| --- | --- |

b)

osôb, ktoré môžu tieto opatrenia prijať;

| c) | rozsahu pôsobnosti opatrení, ktoré sa môžu prijať, vrátane zaobchádzania s vlastnými pozíciami, zdrojmi a aktívami, ako aj s pozíciami, zdrojmi a aktívami klientov; |
| --- | --- |

c)

rozsahu pôsobnosti opatrení, ktoré sa môžu prijať, vrátane zaobchádzania s vlastnými pozíciami, zdrojmi a aktívami, ako aj s pozíciami, zdrojmi a aktívami klientov;

| d) | mechanizmov na riešenie záväzkov centrálnej protistrany voči zúčtovacím členom, ktorí si plnia povinnosti; |
| --- | --- |

d)

mechanizmov na riešenie záväzkov centrálnej protistrany voči zúčtovacím členom, ktorí si plnia povinnosti;

| e) | mechanizmov, ktoré prispievajú k riešeniu záväzkov zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, voči jeho klientom. |
| --- | --- |

e)

mechanizmov, ktoré prispievajú k riešeniu záväzkov zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, voči jeho klientom.

Článok 62

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Písmeno h) oddielu 2 prílohy I sa s ohľadom na transakcie s derivátmi uplatňuje po uplynutí troch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, ako sa uvádza v písmenách b) a d) článku 2 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1227/2011 (10).

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. decembra 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 352, 21.12.2012, s. 32.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87.

5

(6)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  Pozri stranu 37 tohto úradného vestníka.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 177, 30.6.2006, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 1.

10

---

PRÍLOHA I

Podmienky vzťahujúce sa na finančné nástroje, bankové záruky a zlato považované za vysoko likvidný kolaterál

ODDIEL 1

Finančné nástroje

Na účely článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 musia vysoko likvidný kolaterál vo forme finančných nástrojov predstavovať finančné nástroje spĺňajúce podmienky v bode 1 prílohy II tohto nariadenia alebo prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu, ktoré spĺňajú každú z týchto podmienok:

| a) | centrálna protistrana môže príslušnému orgánu preukázať, že finančné nástroje emitoval emitent s nízkym kreditným rizikom na základe primeraného vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

a)

centrálna protistrana môže príslušnému orgánu preukázať, že finančné nástroje emitoval emitent s nízkym kreditným rizikom na základe primeraného vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| b) | centrálna protistrana môže príslušnému orgánu preukázať, že finančné nástroje majú nízke trhové riziko na základe primeraného vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská; |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana môže príslušnému orgánu preukázať, že finančné nástroje majú nízke trhové riziko na základe primeraného vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská;

| c) | sú denominované v jednej z týchto mien:






  i) | v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho riadiť; |
| --- | --- | --- |

c)

sú denominované v jednej z týchto mien:

i)

v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho riadiť;

| ii) | v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva zmluvy, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene; |
| --- | --- |

ii)

v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva zmluvy, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene;

| d) | sú voľne prevoditeľné a bez akéhokoľvek regulačného alebo právneho obmedzenia alebo nárokov tretej strany, ktoré zhoršujú likvidáciu; |
| --- | --- |

d)

sú voľne prevoditeľné a bez akéhokoľvek regulačného alebo právneho obmedzenia alebo nárokov tretej strany, ktoré zhoršujú likvidáciu;

| e) | majú aktívny úplný predajný trh alebo trh s dohodami o spätnej kúpe s rozmanitou skupinou kupujúcich a predávajúcich, ku ktorým vie centrálna protistrana preukázať spoľahlivý prístup, a to aj v stresových podmienkach; |
| --- | --- |

e)

majú aktívny úplný predajný trh alebo trh s dohodami o spätnej kúpe s rozmanitou skupinou kupujúcich a predávajúcich, ku ktorým vie centrálna protistrana preukázať spoľahlivý prístup, a to aj v stresových podmienkach;

| f) | ich spoľahlivé cenové údaje sa pravidelne uverejňujú; |
| --- | --- |

f)

ich spoľahlivé cenové údaje sa pravidelne uverejňujú;

| g) | neemituje ich:






  i) | zúčtovací člen poskytujúci kolaterál alebo subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny ako zúčtovací člen, s výnimkou krytého dlhopisu a len vtedy, ak sú aktíva zabezpečujúce daný dlhopis náležite oddelené v rámci spoľahlivého právneho rámca a spĺňajú požiadavky stanovené v tomto oddiele; |
| --- | --- | --- |

g)

neemituje ich:

i)

zúčtovací člen poskytujúci kolaterál alebo subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny ako zúčtovací člen, s výnimkou krytého dlhopisu a len vtedy, ak sú aktíva zabezpečujúce daný dlhopis náležite oddelené v rámci spoľahlivého právneho rámca a spĺňajú požiadavky stanovené v tomto oddiele;

| ii) | centrálna protistrana alebo subjekt v rovnakej skupine ako centrálna protistrana; |
| --- | --- |

ii)

centrálna protistrana alebo subjekt v rovnakej skupine ako centrálna protistrana;

| iii) | subjekt, ktorého podnikateľská činnosť zahŕňa poskytovanie kritických služieb pre fungovanie centrálnej protistrany, pokiaľ uvedeným subjektom nie je centrálna banka EHP alebo centrálna banka emitujúca menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície; |
| --- | --- |

iii)

subjekt, ktorého podnikateľská činnosť zahŕňa poskytovanie kritických služieb pre fungovanie centrálnej protistrany, pokiaľ uvedeným subjektom nie je centrálna banka EHP alebo centrálna banka emitujúca menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície;

| h) | inak nie sú predmetom významného rizika nesprávnej voľby. |
| --- | --- |

h)

inak nie sú predmetom významného rizika nesprávnej voľby.

ODDIEL 2

Bankové záruky

| 1. | Komerčná banková záruka so zohľadnením obmedzení dohodnutých s príslušným orgánom musí spĺňať nasledujúce podmienky, aby bola prijatá ako kolaterál podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:






  a) | je emitovaná na zaručenie nefinančného zúčtovacieho člena; |
| --- | --- | --- |

1.

Komerčná banková záruka so zohľadnením obmedzení dohodnutých s príslušným orgánom musí spĺňať nasledujúce podmienky, aby bola prijatá ako kolaterál podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

a)

je emitovaná na zaručenie nefinančného zúčtovacieho člena;

| b) | emituje ju emitent, o ktorom centrálna protistrana môže príslušnému orgánu preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe primeraného vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

b)

emituje ju emitent, o ktorom centrálna protistrana môže príslušnému orgánu preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe primeraného vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| c) | je denominovaná v jednej z týchto mien:






  i) | v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť; |
| --- | --- | --- |

c)

je denominovaná v jednej z týchto mien:

i)

v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť;

| ii) | v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva zmluvy, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene; |
| --- | --- |

ii)

v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva zmluvy, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene;

| d) | je neodvolateľná, bezpodmienečná a emitent sa nesmie spoliehať na žiadnu právnu alebo zmluvnú výnimku alebo obhajobu na namietanie platby záruky; |
| --- | --- |

d)

je neodvolateľná, bezpodmienečná a emitent sa nesmie spoliehať na žiadnu právnu alebo zmluvnú výnimku alebo obhajobu na namietanie platby záruky;

| e) | môže byť splnená na požiadanie v období likvidácie portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena, ktorý ju poskytuje bez akéhokoľvek regulačného, právneho alebo prevádzkového obmedzenia; |
| --- | --- |

e)

môže byť splnená na požiadanie v období likvidácie portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena, ktorý ju poskytuje bez akéhokoľvek regulačného, právneho alebo prevádzkového obmedzenia;

| f) | neemituje ju:






  i) | subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny ako nefinančný zúčtovací člen krytý zárukou; |
| --- | --- | --- |

f)

neemituje ju:

i)

subjekt, ktorý je súčasťou rovnakej skupiny ako nefinančný zúčtovací člen krytý zárukou;

| ii) | subjekt, ktorého podnikateľská činnosť zahŕňa poskytovanie kritických služieb pre fungovanie centrálnej protistrany, pokiaľ uvedeným subjektom nie je centrálna banka EHP alebo centrálna banka emitujúca menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície; |
| --- | --- |

ii)

subjekt, ktorého podnikateľská činnosť zahŕňa poskytovanie kritických služieb pre fungovanie centrálnej protistrany, pokiaľ uvedeným subjektom nie je centrálna banka EHP alebo centrálna banka emitujúca menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície;

| g) | inak nie je predmetom významného rizika nesprávnej voľby; |
| --- | --- |

g)

inak nie je predmetom významného rizika nesprávnej voľby;

| h) | je úplne zaistená kolaterálom, ktorý spĺňa tieto podmienky:






  i) | nepodlieha riziku nesprávnej voľby na základe korelácie s bonitou ručiteľa alebo nefinančného zúčtovacieho člena, pokiaľ nebolo uvedené riziko nesprávnej voľby primerane zmiernené znižovaním hodnoty kolaterálu; |
| --- | --- | --- |

h)

je úplne zaistená kolaterálom, ktorý spĺňa tieto podmienky:

i)

nepodlieha riziku nesprávnej voľby na základe korelácie s bonitou ručiteľa alebo nefinančného zúčtovacieho člena, pokiaľ nebolo uvedené riziko nesprávnej voľby primerane zmiernené znižovaním hodnoty kolaterálu;

| ii) | centrálna protistrana má k nemu okamžitý prístup a je odolný voči úpadku v prípade súčasného zlyhania zúčtovacieho člena a ručiteľa; |
| --- | --- |

ii)

centrálna protistrana má k nemu okamžitý prístup a je odolný voči úpadku v prípade súčasného zlyhania zúčtovacieho člena a ručiteľa;

| i) | udržateľnosť ručiteľa potvrdila rada centrálnej protistrany po plnom preskúmaní emitenta a právneho, zmluvného a prevádzkového rámca záruky s cieľom získať vysokú úroveň ubezpečenia o účinnosti záruky a bola oznámená príslušnému orgánu. |
| --- | --- |

i)

udržateľnosť ručiteľa potvrdila rada centrálnej protistrany po plnom preskúmaní emitenta a právneho, zmluvného a prevádzkového rámca záruky s cieľom získať vysokú úroveň ubezpečenia o účinnosti záruky a bola oznámená príslušnému orgánu.

| 2. | Banková záruka emitovaná centrálnou bankou musí spĺňať nasledujúce podmienky, aby bola prijatá ako kolaterál podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:






  a) | je emitovaná centrálnou bankou EHP alebo centrálnou bankou emitujúcou menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície; |
| --- | --- | --- |

2.

Banková záruka emitovaná centrálnou bankou musí spĺňať nasledujúce podmienky, aby bola prijatá ako kolaterál podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

a)

je emitovaná centrálnou bankou EHP alebo centrálnou bankou emitujúcou menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície;

| b) | je denominovaná v jednej z týchto mien:






  i) | v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť; |
| --- | --- | --- |

b)

je denominovaná v jednej z týchto mien:

i)

v mene, o riziku ktorej vie centrálna protistrana príslušným orgánom preukázať, že je schopná ho primerane riadiť;

| ii) | v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene; |
| --- | --- |

ii)

v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu potrebného na krytie expozícií centrálnej protistrany v danej mene;

| c) | je neodvolateľná, bezpodmienečná a emitujúca centrálna banka sa nesmie spoliehať na žiadnu právnu alebo zmluvnú výnimku alebo obhajobu na namietanie platby záruky; |
| --- | --- |

c)

je neodvolateľná, bezpodmienečná a emitujúca centrálna banka sa nesmie spoliehať na žiadnu právnu alebo zmluvnú výnimku alebo obhajobu na namietanie platby záruky;

| d) | môže byť splnená v období likvidácie portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena, ktorý ju poskytuje, bez toho, aby sa na ňu vzťahovalo akékoľvek regulačné, právne alebo prevádzkové obmedzenie alebo nárok tretej strany. |
| --- | --- |

d)

môže byť splnená v období likvidácie portfólia neplniaceho zúčtovacieho člena, ktorý ju poskytuje, bez toho, aby sa na ňu vzťahovalo akékoľvek regulačné, právne alebo prevádzkové obmedzenie alebo nárok tretej strany.

ODDIEL 3

Zlato

Zlatom sú zlaté tehly čistého zlata uznaného dobrého pôvodu a musí spĺňať nasledujúce podmienky, aby bolo akceptované ako kolaterál podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012:

| a) | je v priamej držbe centrálnej protistrany; |
| --- | --- |

a)

je v priamej držbe centrálnej protistrany;

| b) | je uložené v centrálnej banke EHP alebo centrálnej banke emitujúcej menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície, ktorá má primerané opatrenia, aby ochránila vlastnícke práva zúčtovacieho člena alebo klientov na zlato, a umožňuje centrálnej protistrane rýchly prístup k zlatu v prípade potreby; |
| --- | --- |

b)

je uložené v centrálnej banke EHP alebo centrálnej banke emitujúcej menu, v ktorej má centrálna protistrana expozície, ktorá má primerané opatrenia, aby ochránila vlastnícke práva zúčtovacieho člena alebo klientov na zlato, a umožňuje centrálnej protistrane rýchly prístup k zlatu v prípade potreby;

| c) | je uložené v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici 2006/48/ES, ktorá má primerané opatrenia, aby chránila vlastnícke práva zúčtovacieho člena alebo klientov na zlato, a umožňuje centrálnej protistrane rýchly prístup k zlatu v prípade potreby a centrálna protistrana vie príslušnému orgánu preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného primeraného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia úverovej inštitúcie v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

c)

je uložené v úverovej inštitúcii, ktorej bolo udelené povolenie, vymedzenej v smernici 2006/48/ES, ktorá má primerané opatrenia, aby chránila vlastnícke práva zúčtovacieho člena alebo klientov na zlato, a umožňuje centrálnej protistrane rýchly prístup k zlatu v prípade potreby a centrálna protistrana vie príslušnému orgánu preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného primeraného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia úverovej inštitúcie v konkrétnej krajine;

| d) | je uložené v úverovej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré príslušné orgány považujú aspoň za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES, a dodržiava ich a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy úschovy a vnútorné kontroly, ktorá má primerané opatrenia, aby chránila vlastnícke práva zúčtovacieho člena alebo klientov na zlato, a umožňuje centrálnej protistrane rýchly prístup k zlatu v prípade potreby a centrálna protistrana vie príslušnému orgánu preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia úverovej inštitúcie v konkrétnej krajine. |
| --- | --- |

d)

je uložené v úverovej inštitúcii tretej krajiny, ktorá podlieha prudenciálnym pravidlám, ktoré príslušné orgány považujú aspoň za také prísne ako pravidlá stanovené v smernici 2006/48/ES, a dodržiava ich a ktorá má spoľahlivé účtovné postupy, postupy úschovy a vnútorné kontroly, ktorá má primerané opatrenia, aby chránila vlastnícke práva zúčtovacieho člena alebo klientov na zlato, a umožňuje centrálnej protistrane rýchly prístup k zlatu v prípade potreby a centrálna protistrana vie príslušnému orgánu preukázať, že má nízke kreditné riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia úverovej inštitúcie v konkrétnej krajine.

---

PRÍLOHA II

Podmienky vzťahujúce sa na vysoko likvidné finančné nástroje

| 1. | Na účely článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa finančné nástroje môžu považovať za vysoko likvidné finančné nástroje s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak ide o dlhové nástroje, ktoré spĺňajú každú z týchto podmienok:






  a) | sú emitované alebo výslovne zaručené:






  i) | vládou; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Na účely článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa finančné nástroje môžu považovať za vysoko likvidné finančné nástroje s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak ide o dlhové nástroje, ktoré spĺňajú každú z týchto podmienok:

a)

sú emitované alebo výslovne zaručené:

i)

vládou;

| ii) | centrálnou bankou; |
| --- | --- |

ii)

centrálnou bankou;

| iii) | multilaterálnou rozvojovou bankou, ako sa uvádza v prílohe VI časti 1 oddiele 4.2 smernice 2006/48/ES; |
| --- | --- |

iii)

multilaterálnou rozvojovou bankou, ako sa uvádza v prílohe VI časti 1 oddiele 4.2 smernice 2006/48/ES;

| iv) | Európskym nástrojom finančnej stability alebo Európskym mechanizmom pre stabilitu, ak je to vhodné; |
| --- | --- |

iv)

Európskym nástrojom finančnej stability alebo Európskym mechanizmom pre stabilitu, ak je to vhodné;

| b) | centrálna protistrana vie preukázať, že majú nízke kreditné a trhové riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine; |
| --- | --- |

b)

centrálna protistrana vie preukázať, že majú nízke kreditné a trhové riziko na základe vnútorného posúdenia centrálnou protistranou. Pri vykonávaní tohto posúdenia centrálna protistrana využíva vymedzenú a objektívnu metodiku, ktorá sa nespolieha v celom rozsahu na externé stanoviská a v ktorej sa zohľadňuje riziko vyplývajúce z usadenia emitenta v konkrétnej krajine;

| c) | priemerná splatnosť portfólia centrálnej protistrany nepresahuje dva roky; |
| --- | --- |

c)

priemerná splatnosť portfólia centrálnej protistrany nepresahuje dva roky;

| d) | sú denominované v jednej z týchto mien:






  i) | v mene, o rizikách ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že je schopná ho riadiť, alebo |
| --- | --- | --- |

d)

sú denominované v jednej z týchto mien:

i)

v mene, o rizikách ktorej vie centrálna protistrana preukázať, že je schopná ho riadiť, alebo

| ii) | v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu prijatého v danej mene; |
| --- | --- |

ii)

v mene, v ktorej centrálna protistrana zúčtováva transakcie, v rámci obmedzenia kolaterálu prijatého v danej mene;

| e) | sú voľne prevoditeľné a bez akýchkoľvek regulačných nárokov alebo nárokov tretej strany, ktoré zhoršujú likvidáciu; |
| --- | --- |

e)

sú voľne prevoditeľné a bez akýchkoľvek regulačných nárokov alebo nárokov tretej strany, ktoré zhoršujú likvidáciu;

| f) | majú aktívny úplný predajný trh alebo trh s dohodami o spätnej kúpe s rozmanitou skupinou kupujúcich a predávajúcich, a to aj v stresových podmienkach, ku ktorému má centrálna protistrana spoľahlivý prístup; |
| --- | --- |

f)

majú aktívny úplný predajný trh alebo trh s dohodami o spätnej kúpe s rozmanitou skupinou kupujúcich a predávajúcich, a to aj v stresových podmienkach, ku ktorému má centrálna protistrana spoľahlivý prístup;

| g) | o týchto nástrojoch sa pravidelne zverejňujú spoľahlivé cenové údaje. |
| --- | --- |

g)

o týchto nástrojoch sa pravidelne zverejňujú spoľahlivé cenové údaje.

| 2. | Na účely článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa derivátové zmluvy takisto môžu považovať za vysoko likvidné finančné nástroje s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak sa uzatvárajú na účel:






  a) | zabezpečenia portfólia zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal ako súčasť postupu riadenia centrálnej protistrany pri zlyhaní, alebo |
| --- | --- | --- |

2.

Na účely článku 47 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa derivátové zmluvy takisto môžu považovať za vysoko likvidné finančné nástroje s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak sa uzatvárajú na účel:

a)

zabezpečenia portfólia zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal ako súčasť postupu riadenia centrálnej protistrany pri zlyhaní, alebo

| b) | zabezpečenia menového rizika vyplývajúceho z rámca riadenia likvidity stanoveného v súlade s kapitolou VIII. |
| --- | --- |

b)

zabezpečenia menového rizika vyplývajúceho z rámca riadenia likvidity stanoveného v súlade s kapitolou VIII.

V prípade, že sa za týchto okolností používajú derivátové zmluvy, ich používanie sa obmedzuje na derivátové zmluvy, v súvislosti s ktorými sú pravidelne uverejňované spoľahlivé cenové údaje a na časové obdobie potrebné na zníženie kreditného a trhového rizika, ktorému je centrálna protistrana vystavená.

Politika centrálnej protistrany na používanie derivátových zmlúv musí byť schválená radou po konzultácii s výborom pre riziká.

---