# Euroopa Liidu L 342/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 342 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik16. detsember 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 342

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik16. detsember 2016

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2016/2258, 6. detsember 2016, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2016/2258, 6. detsember 2016, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2259, 15. detsember 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2260, 15. detsember 2016, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013 Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ja Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 loa hoidja nime osas (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2261, 15. detsember 2016, milles käsitletakse loa andmist vask(I)oksiidi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2262, 15. detsember 2016, millega muudetakse 257. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 22 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2263, 15. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 24 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2264, 15. detsember 2016, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses | 26 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/2265, 6. detsember 2016, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 | 28 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/2266, 6. detsember 2016, millega lubatakse Madalmaadel alandada elektrisõidukite laadimisjaamadele tarnitava elektri maksustamismäära | 30 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/2267, 6. detsember 2016, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite osas | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2268, 14. detsember 2016, millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ ajavahemiku osas, mil hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete jälgede esinemine on lubatud
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8390 all) | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2269, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva India õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2270, 15. detsember 2016, Singapuri heakskiidetud börside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  ) | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2271, 15. detsember 2016, Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2272, 15. detsember 2016, Austraalia finantsturgude Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2273, 15. detsember 2016, Kanadas tunnustatud börside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  ) | 51 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2274, 14. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Uus-Meremaa õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 54 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2275, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Jaapani õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 57 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2276, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Brasiilia õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 61 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2277, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Dubai rahvusvahelise finantskeskuse õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2278, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Araabia Ühendemiraatide õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 | 68 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2279, 15. detsember 2016, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/2122 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8835 all)

   (
  1
  ) | 71 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsus nr 1/2016, 25. november 2016, millega võetakse vastu oma töökord [2016/2280] (
  *1
  ) | 100 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2259, 15. detsember 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2260, 15. detsember 2016, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013 Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ja Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 loa hoidja nime osas (
  1
  )

Pediococcus acidilactici

Saccharomyces cerevisiae

1

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2261, 15. detsember 2016, milles käsitletakse loa andmist vask(I)oksiidi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2262, 15. detsember 2016, millega muudetakse 257. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

22

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2263, 15. detsember 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

24

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/2264, 15. detsember 2016, milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses

26

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/2265, 6. detsember 2016, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169

28

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/2266, 6. detsember 2016, millega lubatakse Madalmaadel alandada elektrisõidukite laadimisjaamadele tarnitava elektri maksustamismäära

30

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/2267, 6. detsember 2016, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite osas

32

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2268, 14. detsember 2016, millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ ajavahemiku osas, mil hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete jälgede esinemine on lubatud
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8390 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8390 all)

34

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2269, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva India õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

38

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2270, 15. detsember 2016, Singapuri heakskiidetud börside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  )

1

42

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2271, 15. detsember 2016, Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  )

1

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2272, 15. detsember 2016, Austraalia finantsturgude Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  )

1

48

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2273, 15. detsember 2016, Kanadas tunnustatud börside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta (
  1
  )

1

51

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2274, 14. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Uus-Meremaa õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

54

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2275, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Jaapani õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

57

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2276, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Brasiilia õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

61

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2277, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Dubai rahvusvahelise finantskeskuse õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

65

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2278, 15. detsember 2016, keskseid vastaspooli käsitleva Araabia Ühendemiraatide õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

68

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2279, 15. detsember 2016, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/2122 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 8835 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8835 all)

1

71

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsus nr 1/2016, 25. november 2016, millega võetakse vastu oma töökord [2016/2280] (
  *1
  )

*1

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/2258,

6. detsember 2016,

millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 2014/107/EL, (3) mis muudab direktiivi 2011/16/EL, (4) kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 27 liikmesriigi suhtes ja alates 1. jaanuarist 2017 Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit liidus, tagades, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident konto omanik on. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2014/107/EL, (3) mis muudab direktiivi 2011/16/EL, (4) kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 27 liikmesriigi suhtes ja alates 1. jaanuarist 2017 Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit liidus, tagades, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident konto omanik on.

| (2) | Direktiivis 2011/16/EL on sätestatud, et kui konto omanik on vahendusüksus, vaatavad finantsasutused kõnealuse üksuse läbi ning teevad kindlaks tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist. See oluline element kõnealuse direktiivi kohaldamisel põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (5) kohaselt saadud rahapesuvastasel teabel, et tuvastada tegelikult kasu saavad omanikud. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2011/16/EL on sätestatud, et kui konto omanik on vahendusüksus, vaatavad finantsasutused kõnealuse üksuse läbi ning teevad kindlaks tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist. See oluline element kõnealuse direktiivi kohaldamisel põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (5) kohaselt saadud rahapesuvastasel teabel, et tuvastada tegelikult kasu saavad omanikud.

| (3) | Selleks et tõhusalt valvata selle järele, kuidas finantsasutused kohaldavad direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmeid, vajavad maksuhaldurid juurdepääsu rahapesuvastasele teabele. Kõnealuse juurdepääsu puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teha järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL nõuetekohaselt ning tuvastavad korrektselt vahendusüksuste tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tõhusalt valvata selle järele, kuidas finantsasutused kohaldavad direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmeid, vajavad maksuhaldurid juurdepääsu rahapesuvastasele teabele. Kõnealuse juurdepääsu puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teha järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL nõuetekohaselt ning tuvastavad korrektselt vahendusüksuste tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist.

| (4) | Direktiiviga 2011/16/EL reguleeritakse liikmesriikidevahelise teabevahetuse ja halduskoostöö muid vorme. Maksustamisalase halduskoostöö raames juurdepääs isikute poolt direktiivi (EL) 2015/849 alusel hoitavale rahapesuvastasele teabele tagaks maksuhalduritele paremad võimalused direktiivist 2011/16/EL tulenevate kohustuste täitmiseks ning tõhusamaks võitlemiseks maksudest kõrvalehoidumise ja pettuse vastu. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2011/16/EL reguleeritakse liikmesriikidevahelise teabevahetuse ja halduskoostöö muid vorme. Maksustamisalase halduskoostöö raames juurdepääs isikute poolt direktiivi (EL) 2015/849 alusel hoitavale rahapesuvastasele teabele tagaks maksuhalduritele paremad võimalused direktiivist 2011/16/EL tulenevate kohustuste täitmiseks ning tõhusamaks võitlemiseks maksudest kõrvalehoidumise ja pettuse vastu.

| (5) | Seepärast tuleb tagada, et maksuhalduritel oleks võimalik juurde pääseda rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid direktiivi 2011/16/EL nõuetekohase kohaldamise järele valvates täita oma ülesandeid ning et kõik kõnealuses direktiivis sätestatud halduskoostöö vormid saaksid toimida. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleb tagada, et maksuhalduritel oleks võimalik juurde pääseda rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid direktiivi 2011/16/EL nõuetekohase kohaldamise järele valvates täita oma ülesandeid ning et kõik kõnealuses direktiivis sätestatud halduskoostöö vormid saaksid toimida.

| (6) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Kuigi käesoleva direktiiviga nõutakse, et maksuhaldurite juurdepääs isikuandmetele oleks õigusaktiga ette nähtud, ei eelda see tingimata õigusakti vastuvõtmist parlamendis, piiramata asjaomase liikmesriigi põhiseaduslikku korda. Selline õigusakt peaks vastavalt Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale olema siiski selge ja täpne ning selle kohaldamine peaks olema arusaadav ja eeldatav isikute jaoks, kelle suhtes seda kohaldatakse. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Kuigi käesoleva direktiiviga nõutakse, et maksuhaldurite juurdepääs isikuandmetele oleks õigusaktiga ette nähtud, ei eelda see tingimata õigusakti vastuvõtmist parlamendis, piiramata asjaomase liikmesriigi põhiseaduslikku korda. Selline õigusakt peaks vastavalt Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale olema siiski selge ja täpne ning selle kohaldamine peaks olema arusaadav ja eeldatav isikute jaoks, kelle suhtes seda kohaldatakse.

| (7) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tõhus järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tõhus järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (8) | Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kõnealuse direktiivi kohaldamise tõhusa järelevalve edasilükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 1. jaanuariks 2018. |
| --- | --- |

(8)

Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kõnealuse direktiivi kohaldamise tõhusa järelevalve edasilükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 1. jaanuariks 2018.

| (9) | Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/16/EL artiklisse 22 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Selleks et rakendada liikmesriikide õigusakte, millega jõustatakse käesolev direktiiv, ja tagada nende täitmine, ning selleks, et tagada käesoleva direktiiviga loodava halduskoostöö toimimine, annavad liikmesriigid maksuhalduritele õigusaktidega juurdepääsu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*1) artiklites 13, 30, 31 ja 40 osutatud mehhanismidele, menetlustele, dokumentidele ja teabele.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 31. detsembriks 2017. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2018.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  22. novembri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  19. oktoobri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

(3)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

5

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2259,

15. detsember 2016,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 33 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 38 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (2) III lisas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle mahepõllumajanduslike toodete tootmise süsteemid ja sellise tootmise kontrolli meetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatutega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1235/2008 (2) III lisas on esitatud loetelu kolmandatest riikidest, kelle mahepõllumajanduslike toodete tootmise süsteemid ja sellise tootmise kontrolli meetmed on tunnistatud samaväärseks määruses (EÜ) nr 834/2007 sätestatutega.

| (2) | Korea Vabariik teatas komisjonile, et riigi pädev asutus on tühistanud ühe kontrollorgani tunnustamise ja lisanud kolm kontrollorganit tunnustatud kontrollorganite loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Korea Vabariik teatas komisjonile, et riigi pädev asutus on tühistanud ühe kontrollorgani tunnustamise ja lisanud kolm kontrollorganit tunnustatud kontrollorganite loetellu.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on esitatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja samaväärsust kinnitavate sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrolliasutuste ja -organite loetelu. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas on esitatud kolmandates riikides samaväärsuse kontrollijatena ja samaväärsust kinnitavate sertifikaatide väljaandjatena tunnustatud kontrolliasutuste ja -organite loetelu.

| (4) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija A CERT European Organization for Certification S.A. taotluse tema lisamiseks määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa loetellu. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et kontrollija A CERT European Organization for Certification S.A. tunnustamine on põhjendatud A- ja D-tootekategooria osas järgmiste riikide puhul: Albaania, Aserbaidžaan, Bhutan, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Etioopia, Filipiinid, Grenada, Gruusia, Hiina, Indoneesia, Iraan, Jamaica, Jordaania, Kasahstan, Keenia, Liibanon, Lõuna-Aafrika, Maroko, Moldova, Paapua Uus-Guinea, Pakistan, Rwanda, Saudi Araabia, Serbia, Tai, Taiwan, Tansaania, Tšiili, Türgi, Uganda, Ukraina, Valgevene, Venemaa. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija A CERT European Organization for Certification S.A. taotluse tema lisamiseks määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa loetellu. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et kontrollija A CERT European Organization for Certification S.A. tunnustamine on põhjendatud A- ja D-tootekategooria osas järgmiste riikide puhul: Albaania, Aserbaidžaan, Bhutan, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Etioopia, Filipiinid, Grenada, Gruusia, Hiina, Indoneesia, Iraan, Jamaica, Jordaania, Kasahstan, Keenia, Liibanon, Lõuna-Aafrika, Maroko, Moldova, Paapua Uus-Guinea, Pakistan, Rwanda, Saudi Araabia, Serbia, Tai, Taiwan, Tansaania, Tšiili, Türgi, Uganda, Ukraina, Valgevene, Venemaa.

| (5) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Bioagricert S.r.l. taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Indoneesiale ja Senegalile ning A- ja D-tootekategooria osas Albaaniale ja Bangladeshile ning et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine E-tootekategooriale Albaania ja Tai puhul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Bioagricert S.r.l. taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Indoneesiale ja Senegalile ning A- ja D-tootekategooria osas Albaaniale ja Bangladeshile ning et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine E-tootekategooriale Albaania ja Tai puhul.

| (6) | Caucacert on komisjonile teatanud veast tema ärinimes, mis tuleks muuta nimeks Caucascert. |
| --- | --- |

(6)

Caucacert on komisjonile teatanud veast tema ärinimes, mis tuleks muuta nimeks Caucascert.

| (7) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija CCPB Srl taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-, B-, D-, E- ja F-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Gruusiale, Iraanile, Jordaaniale ja Saudi Araabiale, B-tootekategooria osas Filipiinidele, Hiinale, Iraagile, Malile ja Süüriale, C-tootekategooria osas Marokole ja Tuneesiale, E-tootekategooria osas Tuneesiale ning E- ja F-tootekategooria osas Egiptusele, Filipiinidele, Hiinale, Iraagile, Liibanonile, Malile, Marokole, San Marinole, Süüriale ja Türgile. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija CCPB Srl taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-, B-, D-, E- ja F-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Gruusiale, Iraanile, Jordaaniale ja Saudi Araabiale, B-tootekategooria osas Filipiinidele, Hiinale, Iraagile, Malile ja Süüriale, C-tootekategooria osas Marokole ja Tuneesiale, E-tootekategooria osas Tuneesiale ning E- ja F-tootekategooria osas Egiptusele, Filipiinidele, Hiinale, Iraagile, Liibanonile, Malile, Marokole, San Marinole, Süüriale ja Türgile.

| (8) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija CERES Certification of Environmental Standards GmbH taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-, B- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Armeeniale, A- ja D-tootekategooria osas Malawile, Sierra Leonele, Somaaliale, Tadžikistanile ja Valgevenele ning B-tootekategooria osas El Salvadorile, Guatemalale, Hondurasele ja Nicaraguale. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija CERES Certification of Environmental Standards GmbH taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-, B- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Armeeniale, A- ja D-tootekategooria osas Malawile, Sierra Leonele, Somaaliale, Tadžikistanile ja Valgevenele ning B-tootekategooria osas El Salvadorile, Guatemalale, Hondurasele ja Nicaraguale.

| (9) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Control Union Certifications taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-, B-, C-, D-, E- ja F-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Burundile, Lõuna-Sudaanile ja Somaaliale, B- ja C-tootekategooria osas Angolale, Djiboutile, Eritreale, Fidžile, Kosovole, Libeeriale, Nigerile, Tšaadile ja Valgevenele ning B-, C- ja D-tootekategooria osas Kongo Demokraatlikule Vabariigile ja Madagaskarile. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Control Union Certifications taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-, B-, C-, D-, E- ja F-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Burundile, Lõuna-Sudaanile ja Somaaliale, B- ja C-tootekategooria osas Angolale, Djiboutile, Eritreale, Fidžile, Kosovole, Libeeriale, Nigerile, Tšaadile ja Valgevenele ning B-, C- ja D-tootekategooria osas Kongo Demokraatlikule Vabariigile ja Madagaskarile.

| (10) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Ecocert SA taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et B-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Mosambiigile ning C-tootekategooria osas Bangladeshile, Hondurasele, Hongkongile, Peruule, Tšiilile ja Vietnamile. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Ecocert SA taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et B-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Mosambiigile ning C-tootekategooria osas Bangladeshile, Hondurasele, Hongkongile, Peruule, Tšiilile ja Vietnamile.

| (11) | Ecocert SA on teatanud komisjonile, et tema tütarettevõte ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști on lõpetanud sertifitseerimistegevuse kõigis kolmandates riikides, mille suhtes teda oli tunnustatud. Seega ei peaks ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști enam olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. |
| --- | --- |

(11)

Ecocert SA on teatanud komisjonile, et tema tütarettevõte ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști on lõpetanud sertifitseerimistegevuse kõigis kolmandates riikides, mille suhtes teda oli tunnustatud. Seega ei peaks ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști enam olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas.

| (12) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Ekoagros taotluse tema lisamiseks määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa loetellu. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et kontrollija Ekoagros tunnustamine on põhjendatud A-tootekategooria osas Venemaa puhul, A- ja B-tootekategooria osas Ukraina ja Valgevene puhul, A- ja D-tootekategooria osas Tadžikistani puhul ning A- ja F-tootekategooria osas Kasahstani puhul. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Ekoagros taotluse tema lisamiseks määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa loetellu. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et kontrollija Ekoagros tunnustamine on põhjendatud A-tootekategooria osas Venemaa puhul, A- ja B-tootekategooria osas Ukraina ja Valgevene puhul, A- ja D-tootekategooria osas Tadžikistani puhul ning A- ja F-tootekategooria osas Kasahstani puhul.

| (13) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS) taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Jamaicale ja Vietnamile ning D-tootekategooria osas Ecuadorile. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS) taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Jamaicale ja Vietnamile ning D-tootekategooria osas Ecuadorile.

| (14) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija IMOswiss AG taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Araabia Ühendemiraatidele, A- ja D-tootekategooria osas Burundile, B-tootekategooria osas Mehhikole ja Peruule ning C-tootekategooria osas Ameerika Ühendriikidele, Bruneile, Hiinale, Hondurasele, Hongkongile ja Madagaskarile. Lisaks on IMOswiss AG teatanud komisjonile, et on lõpetanud sertifitseerimistegevuse Aserbaidžaanis, Gruusias, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Tadžikistanis, Usbekistanis ja Venemaal. Seega ei peaks ta enam nende riikide puhul olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija IMOswiss AG taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Araabia Ühendemiraatidele, A- ja D-tootekategooria osas Burundile, B-tootekategooria osas Mehhikole ja Peruule ning C-tootekategooria osas Ameerika Ühendriikidele, Bruneile, Hiinale, Hondurasele, Hongkongile ja Madagaskarile. Lisaks on IMOswiss AG teatanud komisjonile, et on lõpetanud sertifitseerimistegevuse Aserbaidžaanis, Gruusias, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Tadžikistanis, Usbekistanis ja Venemaal. Seega ei peaks ta enam nende riikide puhul olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas.

| (15) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Sambiale, B-tootekategooria osas Laosele, Myanmarile/Birmale ja Taile, C-tootekategooria osas Hongkongile, Indoneesiale ja Sri Lankale ning C- ja E-tootekategooria osas Bangladeshile. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Sambiale, B-tootekategooria osas Laosele, Myanmarile/Birmale ja Taile, C-tootekategooria osas Hongkongile, Indoneesiale ja Sri Lankale ning C- ja E-tootekategooria osas Bangladeshile.

| (16) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Mayacert taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Colombiale, Dominikaani Vabariigile ja El Salvadorile, A- ja D-tootekategooria osas Belize'ile ja Peruule ning B-tootekategooria osas Guatemalale, Hondurasele ja Nicaraguale. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Mayacert taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Colombiale, Dominikaani Vabariigile ja El Salvadorile, A- ja D-tootekategooria osas Belize'ile ja Peruule ning B-tootekategooria osas Guatemalale, Hondurasele ja Nicaraguale.

| (17) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija OneCert International PVT Ltd taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Bangladeshile, Ghanale, Hiinale, Kambodžale, Laosele, Myanmarile/Birmale, Omaanile, Saudi Araabiale ja Venemaale. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija OneCert International PVT Ltd taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Bangladeshile, Ghanale, Hiinale, Kambodžale, Laosele, Myanmarile/Birmale, Omaanile, Saudi Araabiale ja Venemaale.

| (18) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Oregon Tilth taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine E-tootekategooriale Mehhiko puhul. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Oregon Tilth taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine E-tootekategooriale Mehhiko puhul.

| (19) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Organic Certifiers taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Indoneesiale. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Organic Certifiers taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A- ja D-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Indoneesiale.

| (20) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Organska Kontrola taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine B-tootekategooriale kõigi riikide puhul. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Organska Kontrola taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine B-tootekategooriale kõigi riikide puhul.

| (21) | QC&I GmbH on teatanud komisjonile, et on lõpetanud sertifitseerimistegevuse kõigis kolmandates riikides, mille suhtes teda oli tunnustatud. Seega ei peaks ta enam olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas. |
| --- | --- |

(21)

QC&I GmbH on teatanud komisjonile, et on lõpetanud sertifitseerimistegevuse kõigis kolmandates riikides, mille suhtes teda oli tunnustatud. Seega ei peaks ta enam olema loetletud määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas.

| (22) | Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Suolo e Salute srl taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Dominikaani Vabariigile ja Egiptusele ning et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine D-tootekategooriale Dominikaani Vabariigi puhul. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon on kätte saanud ja läbi vaadanud kontrollija Suolo e Salute srl taotluse tema erisuste muutmiseks. Saadud teabe põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et A-tootekategooria osas on põhjendatud tunnustamise geograafilise kohaldamisala laiendamine Dominikaani Vabariigile ja Egiptusele ning et on põhjendatud tunnustamise kohaldamisala laiendamine D-tootekategooriale Dominikaani Vabariigi puhul.

| (23) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas tuleks kõiki viiteid Taiwanile mõista viitena Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumile. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisas tuleks kõiki viiteid Taiwanile mõista viitena Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumile.

| (24) | Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III ja IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III ja IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (25) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1235/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

1)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 2) | IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete kolmandatest riikidest importimise korra kohta (ELT L 334, 12.12.2008, lk 25).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 III lisas muudetakse Korea Vabariiki käsitleva kande punkti 5 järgmiselt.

| 1) | Koodnumbriga KR-ORG-003 (Bookang tech) seotud rida jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Koodnumbriga KR-ORG-003 (Bookang tech) seotud rida jäetakse välja.

| 2) | Lisatakse järgmised read:







  „KR-ORG-013 | Hansol Food, Agriculture, Fisher-Forest Certification Center | www.hansolnonglim.com |
| --- | --- | --- | --- |
| KR-ORG-021 | ISC Agriculture development research institute | www.isc-cert.com |
| KR-ORG-022 | Greenstar Agrifood Certification Center | “ |

2)

Lisatakse järgmised read:

„KR-ORG-013

Hansol Food, Agriculture, Fisher-Forest Certification Center

www.hansolnonglim.com

KR-ORG-021

ISC Agriculture development research institute

www.isc-cert.com

KR-ORG-022

Greenstar Agrifood Certification Center

Image 1

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1235/2008 IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kande „Abcert AG“ järele lisatakse järgmine uus kanne:


  „
  „A CERT European Organization for Certification S.A.“








  1. | Aadress: 2 Tilou street, 54638 Thessaloníki, Kreeka |
| --- | --- | --- |

1)

Kande „Abcert AG“ järele lisatakse järgmine uus kanne:

„
  „A CERT European Organization for Certification S.A.“

1.

Aadress: 2 Tilou street, 54638 Thessaloníki, Kreeka

| 2. | Internetiaadress: www.a-cert.org |
| --- | --- |

2.

Internetiaadress: www.a-cert.org

| 3. | Asjaomased koodid, kolmandad riigid ja tootekategooriad:












  Kood | Kolmas riik | Tootekategooria |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| AL-BIO-171 | Albaania | x | — | — | x | — | — |
| AZ-BIO-171 | Aserbaidžaan | x | — | — | x | — | — |
| BT-BIO-171 | Bhutan | x | — | — | x | — | — |
| BY-BIO-171 | Valgevene | x | — | — | x | — | — |
| CL-BIO-171 | Tšiili | x | — | — | x | — | — |
| CN-BIO-171 | Hiina | x | — | — | x | — | — |
| DO-BIO-171 | Dominikaani Vabariik | x | — | — | x | — | — |
| EC-BIO-171 | Ecuador | x | — | — | x | — | — |
| EG-BIO-171 | Egiptus | x | — | — | x | — | — |
| ET-BIO-171 | Etioopia | x | — | — | x | — | — |
| GD-BIO-171 | Grenada | x | — | — | x | — | — |
| GE-BIO-171 | Gruusia | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-171 | Indoneesia | x | — | — | x | — | — |
| IR-BIO-171 | Iraan | x | — | — | x | — | — |
| JM-BIO-171 | Jamaica | x | — | — | x | — | — |
| JO-BIO-171 | Jordaania | x | — | — | x | — | — |
| KE-BIO-171 | Keenia | x | — | — | x | — | — |
| KZ-BIO-171 | Kasahstan | x | — | — | x | — | — |
| LB-BIO-171 | Liibanon | x | — | — | x | — | — |
| MA-BIO-171 | Maroko | x | — | — | x | — | — |
| MD-BIO-171 | Moldova | x | — | — | x | — | — |
| MK-BIO-171 | endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik | x | — | — | x | — | — |
| PG-BIO-171 | Paapua Uus-Guinea | x | — | — | x | — | — |
| PH-BIO-171 | Filipiinid | x | — | — | x | — | — |
| PK-BIO-171 | Pakistan | x | — | — | x | — | — |
| RS-BIO-171 | Serbia | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-171 | Venemaa | x | — | — | x | — | — |
| RW-BIO-171 | Rwanda | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-171 | Saudi Araabia | x | — | — | x | — | — |
| TH-BIO-171 | Tai | x | — | — | x | — | — |
| TR-BIO-171 | Türgi | x | — | — | x | — | — |
| TW-BIO-171 | Taiwan | x | — | — | x | — | — |
| TZ-BIO-171 | Tansaania | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-171 | Ukraina | x | — | — | x | — | — |
| UG-BIO-171 | Uganda | x | — | — | x | — | — |
| ZA-BIO-171 | Lõuna-Aafrika | x | — | — | x | — | — |

3.

Asjaomased koodid, kolmandad riigid ja tootekategooriad:

Kood

Kolmas riik

Tootekategooria

A

B

C

D

E

F

AL-BIO-171

Albaania

x

—

—

x

—

—

AZ-BIO-171

Aserbaidžaan

x

—

—

x

—

—

BT-BIO-171

Bhutan

x

—

—

x

—

—

BY-BIO-171

Valgevene

x

—

—

x

—

—

CL-BIO-171

Tšiili

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-171

Hiina

x

—

—

x

—

—

DO-BIO-171

Dominikaani Vabariik

x

—

—

x

—

—

EC-BIO-171

Ecuador

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-171

Egiptus

x

—

—

x

—

—

ET-BIO-171

Etioopia

x

—

—

x

—

—

GD-BIO-171

Grenada

x

—

—

x

—

—

GE-BIO-171

Gruusia

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-171

Indoneesia

x

—

—

x

—

—

IR-BIO-171

Iraan

x

—

—

x

—

—

JM-BIO-171

Jamaica

x

—

—

x

—

—

JO-BIO-171

Jordaania

x

—

—

x

—

—

KE-BIO-171

Keenia

x

—

—

x

—

—

KZ-BIO-171

Kasahstan

x

—

—

x

—

—

LB-BIO-171

Liibanon

x

—

—

x

—

—

MA-BIO-171

Maroko

x

—

—

x

—

—

MD-BIO-171

Moldova

x

—

—

x

—

—

MK-BIO-171

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik

x

—

—

x

—

—

PG-BIO-171

Paapua Uus-Guinea

x

—

—

x

—

—

PH-BIO-171

Filipiinid

x

—

—

x

—

—

PK-BIO-171

Pakistan

x

—

—

x

—

—

RS-BIO-171

Serbia

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-171

Venemaa

x

—

—

x

—

—

RW-BIO-171

Rwanda

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-171

Saudi Araabia

x

—

—

x

—

—

TH-BIO-171

Tai

x

—

—

x

—

—

TR-BIO-171

Türgi

x

—

—

x

—

—

TW-BIO-171

Taiwan

x

—

—

x

—

—

TZ-BIO-171

Tansaania

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-171

Ukraina

x

—

—

x

—

—

UG-BIO-171

Uganda

x

—

—

x

—

—

ZA-BIO-171

Lõuna-Aafrika

x

—

—

x

—

—

| 4. | Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted. |
| --- | --- |

4.

Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted.

| 5. | Loetelus oleku tähtaeg: kuni 30. juunini 2018.“ |
| --- | --- |

5.

Loetelus oleku tähtaeg: kuni 30. juunini 2018.“

| 2) | Kande „Bioagricert S.r.l“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „AL-BIO-132 | Albaania | x | — | — | x | x | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BD-BIO-132 | Bangladesh | x | — | — | x | — | — |
| ID-BIO-132 | Indoneesia | x | — | — | — | — | — |
| SN-BIO-132 | Senegal | x | — | — | — | — | —“; |

2)

Kande „Bioagricert S.r.l“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„AL-BIO-132

Albaania

x

—

—

x

x

—

BD-BIO-132

Bangladesh

x

—

—

x

—

—

ID-BIO-132

Indoneesia

x

—

—

—

—

—

SN-BIO-132

Senegal

x

—

—

—

—

—“;

| b) | Taid käsitleva rea veergu E lisatakse ristike. |
| --- | --- |

b)

Taid käsitleva rea veergu E lisatakse ristike.

| 3) | Kande „Caucacert Ltd“ pealkiri asendatakse pealkirjaga „Caucascert Ltd“. |
| --- | --- |

3)

Kande „Caucacert Ltd“ pealkiri asendatakse pealkirjaga „Caucascert Ltd“.

| 4) | Kande „CCPB Srl“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „GE-BIO-102 | Gruusia | x | x | — | x | x | x |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IR-BIO-102 | Iraan | x | x | — | x | x | x |
| JO-BIO-102 | Jordaania | x | x | — | x | x | x |
| SA-BIO-102 | Saudi Araabia | x | x | — | x | x | x“; |

4)

Kande „CCPB Srl“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„GE-BIO-102

Gruusia

x

x

—

x

x

x

IR-BIO-102

Iraan

x

x

—

x

x

x

JO-BIO-102

Jordaania

x

x

—

x

x

x

SA-BIO-102

Saudi Araabia

x

x

—

x

x

x“;

| b) | Hiinat, Iraaki, Malit, Filipiine ja Süüriat käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike; |
| --- | --- |

b)

Hiinat, Iraaki, Malit, Filipiine ja Süüriat käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike;

| c) | Marokot ja Tuneesiat käsitlevate ridade veergu C lisatakse ristike; |
| --- | --- |

c)

Marokot ja Tuneesiat käsitlevate ridade veergu C lisatakse ristike;

| d) | Tuneesiat käsitleva rea veergu E lisatakse ristike; |
| --- | --- |

d)

Tuneesiat käsitleva rea veergu E lisatakse ristike;

| e) | Hiinat, Egiptust, Iraaki, Liibanoni, Marokot, Malit, Filipiine, San Marinot, Süüriat ja Türgit käsitlevate ridade veergudesse E ja F lisatakse ristike. |
| --- | --- |

e)

Hiinat, Egiptust, Iraaki, Liibanoni, Marokot, Malit, Filipiine, San Marinot, Süüriat ja Türgit käsitlevate ridade veergudesse E ja F lisatakse ristike.

| 5) | Kandes „CERES Certification of Environmental Standards GmbH“ muudetakse punkti 3 järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „AM-BIO-140 | Armeenia | x | x | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BY-BIO-140 | Valgevene | x | — | — | x | — | — |
| MW-BIO-140 | Malawi | x | — | — | x | — | — |
| SL-BIO-140 | Sierra Leone | x | — | — | x | — | — |
| SO-BIO-140 | Somaalia | x | — | — | x | — | — |
| TJ-BIO-140 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | —“; |

5)

Kandes „CERES Certification of Environmental Standards GmbH“ muudetakse punkti 3 järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„AM-BIO-140

Armeenia

x

x

—

x

—

—

BY-BIO-140

Valgevene

x

—

—

x

—

—

MW-BIO-140

Malawi

x

—

—

x

—

—

SL-BIO-140

Sierra Leone

x

—

—

x

—

—

SO-BIO-140

Somaalia

x

—

—

x

—

—

TJ-BIO-140

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—“;

| b) | Guatemalat, Hondurast, Nicaraguat ja El Salvadori käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike. |
| --- | --- |

b)

Guatemalat, Hondurast, Nicaraguat ja El Salvadori käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike.

| 6) | Kande „Control Union Certifications“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „AO-BIO-149 | Angola | — | x | x | — | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BI-BIO-149 | Burundi | x | x | x | x | x | x |
| BY-BIO-149 | Valgevene | — | x | x | — | — | — |
| CD-BIO-149 | Kongo Demokraatlik Vabariik | — | x | x | x | — | — |
| DJ-BIO-149 | Djibouti | — | x | x | — | — | — |
| ER-BIO-149 | Eritrea | — | x | x | — | — | — |
| FJ-BIO-149 | Fidži | — | x | x | — | — | — |
| LR-BIO-149 | Libeeria | — | x | x | — | — | — |
| MG-BIO-149 | Madagaskar | — | x | x | x | — | — |
| NE-BIO-149 | Niger | — | x | x | — | — | — |
| SO-BIO-149 | Somaalia | x | x | x | x | x | x |
| SS-BIO-149 | Lõuna-Sudaan | x | x | x | x | x | x |
| TD-BIO-149 | Tšaad | — | x | x | — | — | — |
| XK-BIO-149 | Kosovo (**) | — | x | x | — | — | — |

6)

Kande „Control Union Certifications“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„AO-BIO-149

Angola

—

x

x

—

—

—

BI-BIO-149

Burundi

x

x

x

x

x

x

BY-BIO-149

Valgevene

—

x

x

—

—

—

CD-BIO-149

Kongo Demokraatlik Vabariik

—

x

x

x

—

—

DJ-BIO-149

Djibouti

—

x

x

—

—

—

ER-BIO-149

Eritrea

—

x

x

—

—

—

FJ-BIO-149

Fidži

—

x

x

—

—

—

LR-BIO-149

Libeeria

—

x

x

—

—

—

MG-BIO-149

Madagaskar

—

x

x

x

—

—

NE-BIO-149

Niger

—

x

x

—

—

—

SO-BIO-149

Somaalia

x

x

x

x

x

x

SS-BIO-149

Lõuna-Sudaan

x

x

x

x

x

x

TD-BIO-149

Tšaad

—

x

x

—

—

—

XK-BIO-149

Kosovo (**)

—

x

x

—

—

—

| 7) | Kande „Ecocert SA“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | Mosambiiki käsitleva rea veergu B lisatakse ristike; |
| --- | --- | --- |

7)

Kande „Ecocert SA“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

Mosambiiki käsitleva rea veergu B lisatakse ristike;

| b) | Bangladeshi, Tšiilit, Hongkongi, Hondurast, Peruud ja Vietnami käsitlevate ridade veergu C lisatakse ristike. |
| --- | --- |

b)

Bangladeshi, Tšiilit, Hongkongi, Hondurast, Peruud ja Vietnami käsitlevate ridade veergu C lisatakse ristike.

| 8) | Kanne „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“ jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Kanne „ECOCERT IMO Denetim ve Belgelendirme Ltd. Ști“ jäetakse välja.

| 9) | Kande „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“ järele lisatakse järgmine uus kanne:


  „
  „Ekoagros“








  1. | Aadress: K. Donelaičio g. 33, 44240 Kaunas, Leedu |
| --- | --- | --- |

9)

Kande „Egyptian Center of Organic Agriculture (ECOA)“ järele lisatakse järgmine uus kanne:

„
  „Ekoagros“

1.

Aadress: K. Donelaičio g. 33, 44240 Kaunas, Leedu

| 2. | Internetiaadress: http://www.ekoagros.lt |
| --- | --- |

2.

Internetiaadress: http://www.ekoagros.lt

| 3. | Asjaomased koodid, kolmandad riigid ja tootekategooriad:












  Kood | Kolmas riik | Tootekategooria |
| --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F |
| BY-BIO-170 | Valgevene | x | x | — | — | — | — |
| KZ-BIO-170 | Kasahstan | x | — | — | — | — | x |
| RU-BIO-170 | Venemaa | x | — | — | — | — | — |
| TJ-BIO-170 | Tadžikistan | x | — | — | x | — | — |
| UA-BIO-170 | Ukraina | x | x | — | — | — | — |

3.

Asjaomased koodid, kolmandad riigid ja tootekategooriad:

Kood

Kolmas riik

Tootekategooria

A

B

C

D

E

F

BY-BIO-170

Valgevene

x

x

—

—

—

—

KZ-BIO-170

Kasahstan

x

—

—

—

—

x

RU-BIO-170

Venemaa

x

—

—

—

—

—

TJ-BIO-170

Tadžikistan

x

—

—

x

—

—

UA-BIO-170

Ukraina

x

x

—

—

—

—

| 4. | Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted ja veinid. |
| --- | --- |

4.

Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted ja veinid.

| 5. | Loetelus oleku tähtaeg: kuni 30. juunini 2018.“ |
| --- | --- |

5.

Loetelus oleku tähtaeg: kuni 30. juunini 2018.“

| 10) | Kande „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „JM-BIO-144 | Jamaica | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VN-BIO-144 | Vietnam | x | — | — | x | — | —“; |

10)

Kande „Florida Certified Organic Growers and Consumers, Inc. (FOG), DBA as Quality Certification Services (QCS)“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„JM-BIO-144

Jamaica

x

—

—

x

—

—

VN-BIO-144

Vietnam

x

—

—

x

—

—“;

| b) | Ecuadori käsitleva rea veergu D lisatakse ristike. |
| --- | --- |

b)

Ecuadori käsitleva rea veergu D lisatakse ristike.

| 11) | Kande „IMOswiss AG“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „BI-BIO-143 | Burundi | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BN-BIO-143 | Brunei | — | — | x | — | — | — |
| CN-BIO-143 | Hiina | — | — | x | — | — | — |
| HK-BIO-143 | Hongkong | — | — | x | — | — | — |
| MG-BIO-143 | Madagaskar | — | — | x | — | — | — |
| US-BIO-143 | Ameerika Ühendriigid | — | — | x | — | — | —“; |

11)

Kande „IMOswiss AG“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„BI-BIO-143

Burundi

x

—

—

x

—

—

BN-BIO-143

Brunei

—

—

x

—

—

—

CN-BIO-143

Hiina

—

—

x

—

—

—

HK-BIO-143

Hongkong

—

—

x

—

—

—

MG-BIO-143

Madagaskar

—

—

x

—

—

—

US-BIO-143

Ameerika Ühendriigid

—

—

x

—

—

—“;

| b) | Araabia Ühendemiraate käsitleva rea veergu A lisatakse ristike; |
| --- | --- |

b)

Araabia Ühendemiraate käsitleva rea veergu A lisatakse ristike;

| c) | Hondurast käsitleva rea veergu C lisatakse ristike; |
| --- | --- |

c)

Hondurast käsitleva rea veergu C lisatakse ristike;

| d) | Mehhikot ja Peruud käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike; |
| --- | --- |

d)

Mehhikot ja Peruud käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike;

| e) | Aserbaidžaani, Gruusiat, Kasahstani, Kõrgõzstani, Usbekistani, Venemaad ja Tadžikistani käsitlevad read jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

Aserbaidžaani, Gruusiat, Kasahstani, Kõrgõzstani, Usbekistani, Venemaad ja Tadžikistani käsitlevad read jäetakse välja.

| 12) | Kande „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmine rida:












  „ZM-BIO-141 | Sambia | x | — | — | x | — | —“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

12)

Kande „Kiwa BCS Öko-Garantie GmbH“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmine rida:

„ZM-BIO-141

Sambia

x

—

—

x

—

—“;

| b) | Bangladeshi käsitleva rea veergudesse C ja E lisatakse ristike; |
| --- | --- |

b)

Bangladeshi käsitleva rea veergudesse C ja E lisatakse ristike;

| c) | Hongkongi, Indoneesiat ja Sri Lankat käsitlevate ridade veergu C lisatakse ristike; |
| --- | --- |

c)

Hongkongi, Indoneesiat ja Sri Lankat käsitlevate ridade veergu C lisatakse ristike;

| d) | Laost, Myanmari/Birmat ja Taid käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike. |
| --- | --- |

d)

Laost, Myanmari/Birmat ja Taid käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike.

| 13) | Kande „Mayacert“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „BZ-BIO-169 | Belize | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE-BIO-169 | Peruu | x | — | — | x | — | —“; |

13)

Kande „Mayacert“ punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„BZ-BIO-169

Belize

x

—

—

x

—

—

PE-BIO-169

Peruu

x

—

—

x

—

—“;

| b) | Colombiat, Dominikaani Vabariiki ja El Salvadori käsitlevate ridade veergu A lisatakse ristike; |
| --- | --- |

b)

Colombiat, Dominikaani Vabariiki ja El Salvadori käsitlevate ridade veergu A lisatakse ristike;

| c) | Guatemalat, Hondurast ja Nicaraguat käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike. |
| --- | --- |

c)

Guatemalat, Hondurast ja Nicaraguat käsitlevate ridade veergu B lisatakse ristike.

| 14) | Kande „OneCert International PVT Ltd“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „BD-BIO-152 | Bangladesh | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-BIO-152 | Hiina | x | — | — | x | — | — |
| GH-BIO-152 | Ghana | x | — | — | x | — | — |
| KH-BIO-152 | Kambodža | x | — | — | x | — | — |
| LA-BIO-152 | Laos | x | — | — | x | — | — |
| MM-BIO-152 | Myanmar/Birma | x | — | — | x | — | — |
| OM-BIO-152 | Omaan | x | — | — | x | — | — |
| RU-BIO-152 | Venemaa | x | — | — | x | — | — |
| SA-BIO-152 | Saudi Araabia | x | — | — | x | — | —“. |

14)

Kande „OneCert International PVT Ltd“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„BD-BIO-152

Bangladesh

x

—

—

x

—

—

CN-BIO-152

Hiina

x

—

—

x

—

—

GH-BIO-152

Ghana

x

—

—

x

—

—

KH-BIO-152

Kambodža

x

—

—

x

—

—

LA-BIO-152

Laos

x

—

—

x

—

—

MM-BIO-152

Myanmar/Birma

x

—

—

x

—

—

OM-BIO-152

Omaan

x

—

—

x

—

—

RU-BIO-152

Venemaa

x

—

—

x

—

—

SA-BIO-152

Saudi Araabia

x

—

—

x

—

—“.

| 15) | Kande „Oregon Tilth“ punktis 3 lisatakse Mehhikot käsitleva rea veergu E ristike. |
| --- | --- |

15)

Kande „Oregon Tilth“ punktis 3 lisatakse Mehhikot käsitleva rea veergu E ristike.

| 16) | Kande „Organic Certifiers“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmine rida:












  „ID-BIO-106 | Indoneesia | x | — | — | x | — | —“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

16)

Kande „Organic Certifiers“ punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmine rida:

„ID-BIO-106

Indoneesia

x

—

—

x

—

—“.

| 17) | Kande „Organska Kontrola“ punktis 3 lisatakse kõigi ridade veergu B ristike. |
| --- | --- |

17)

Kande „Organska Kontrola“ punktis 3 lisatakse kõigi ridade veergu B ristike.

| 18) | Kanne „QC&I GmbH“ jäetakse välja. |
| --- | --- |

18)

Kanne „QC&I GmbH“ jäetakse välja.

| 19) | Kannet „Suolo e Salute srl“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:












  „DO-BIO-150 | Dominikaani Vabariik | x | — | — | x | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EG-BIO-150 | Egiptus | x | — | — | — | — | —“; |

19)

Kannet „Suolo e Salute srl“ muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 3 lisatakse koodnumbrite järjekorras järgmised read:

„DO-BIO-150

Dominikaani Vabariik

x

—

—

x

—

—

EG-BIO-150

Egiptus

x

—

—

—

—

—“;

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Erandid: mahepõllumajandusele ülemineku järgus olevad tooted ja veinid.“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

---

(**)  See nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.“

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2260,

15. detsember 2016,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013 Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ja Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 loa hoidja nime osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lallemand SAS on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 esitanud taotluse muuta loa hoidja nime järgmiste komisjoni õigusaktide puhul: komisjoni määrused (EÜ) nr 226/2007, (2) (EÜ) nr 1293/2008, (3) (EÜ) nr 910/2009, (4) (EÜ) nr 911/2009, (5) (EL) nr 1120/2010 (6) ja (EL) nr 212/2011 (7) ning komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 95/2013 (8) ja (EL) nr 413/2013 (9). |
| --- | --- |

(1)

Lallemand SAS on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 13 lõikega 3 esitanud taotluse muuta loa hoidja nime järgmiste komisjoni õigusaktide puhul: komisjoni määrused (EÜ) nr 226/2007, (2) (EÜ) nr 1293/2008, (3) (EÜ) nr 910/2009, (4) (EÜ) nr 911/2009, (5) (EL) nr 1120/2010 (6) ja (EL) nr 212/2011 (7) ning komisjoni rakendusmäärused (EL) nr 95/2013 (8) ja (EL) nr 413/2013 (9).

| (2) | Taotleja väidab, et Danstar Ferment AG on söödalisandite Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ja Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 turustamisõiguste juriidiline omanik. Taotleja on esitanud taotlust toetavad asjakohased andmed. |
| --- | --- |

(2)

Taotleja väidab, et Danstar Ferment AG on söödalisandite Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ja Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 turustamisõiguste juriidiline omanik. Taotleja on esitanud taotlust toetavad asjakohased andmed.

| (3) | Kavandatav loa hoidja nime muutmine on oma olemuselt pelgalt administratiivne ega too kaasa kõnealuste söödalisandite uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametit teavitati kõnealusest taotlusest. |
| --- | --- |

(3)

Kavandatav loa hoidja nime muutmine on oma olemuselt pelgalt administratiivne ega too kaasa kõnealuste söödalisandite uut hindamist. Euroopa Toiduohutusametit teavitati kõnealusest taotlusest.

| (4) | Et äriühing Danstar Ferment AG saaks kasutada oma turustamisõigusi, on vaja muuta kõnealuste lubade tingimusi. |
| --- | --- |

(4)

Et äriühing Danstar Ferment AG saaks kasutada oma turustamisõigusi, on vaja muuta kõnealuste lubade tingimusi.

| (5) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrusi (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrusi (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärusi (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013.

| (6) | Kuna ohutusnõuded ei eelda käesoleva määrusega määrustesse (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärustesse (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013 tehtud muudatuste viivitamatut kohaldamist, siis on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada. |
| --- | --- |

(6)

Kuna ohutusnõuded ei eelda käesoleva määrusega määrustesse (EÜ) nr 226/2007, (EÜ) nr 1293/2008, (EÜ) nr 910/2009, (EÜ) nr 911/2009, (EL) nr 1120/2010 ja (EL) nr 212/2011 ning rakendusmäärustesse (EL) nr 95/2013 ja (EL) nr 413/2013 tehtud muudatuste viivitamatut kohaldamist, siis on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul võib olemasolevad varud ära kasutada.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 226/2007 muudatus

Määruse (EÜ) nr 226/2007 lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1293/2008 muudatus

Määruse (EÜ) nr 1293/2008 lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 910/2009 muudatus

Määrust (EÜ) nr 910/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“;

| 2) | lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 911/2009 muudatus

Määrust (EÜ) nr 911/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse nimi „Lallemand SAS“ nimega „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse nimi „Lallemand SAS“ nimega „Danstar Ferment AG“;

| 2) | lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 5

Määruse (EL) nr 1120/2010 muudatus

Määrust (EL) nr 1120/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“;

| 2) | lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 6

Määruse (EL) nr 212/2011 muudatus

Määrust (EL) nr 212/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“;

| 2) | lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 7

Rakendusmääruse (EL) nr 95/2013 muudatus

Rakendusmäärust (EL) nr 95/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG“;

| 2) | lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 8

Rakendusmääruse (EL) nr 413/2013 muudatus

Rakendusmäärust (EL) nr 413/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkirjas asendatakse nimi „Lallemand SAS“ nimega „Danstar Ferment AG“; |
| --- | --- |

1)

Pealkirjas asendatakse nimi „Lallemand SAS“ nimega „Danstar Ferment AG“;

| 2) | lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“. |
| --- | --- |

2)

lisa teises veerus asendatakse väljend „Lallemand SAS“ väljendiga „Danstar Ferment AG, keda esindab Lallemand SAS“.

Artikkel 9

Üleminekumeetmed

Söödalisandite olemasolevaid varusid, mis vastavad sätetele, mida kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, võib turule lasta ja kasutada kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 1. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 226/2007, mis käsitleb Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) lubamist söödalisandina (ELT L 64, 2.3.2007, lk 26).

2

Saccharomyces cerevisiae

(3)  Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1293/2008 Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 ja Levucell SC10 ME) uue kasutusviisi lubamise kohta söödalisandina (ELT L 340, 19.12.2008, lk 38).

3

Saccharomyces cerevisiae

(4)  Komisjoni 29. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 910/2009 valmistise Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 uue kasutusviisi lubamise kohta hobuste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (ELT L 257, 30.9.2009, lk 7).

4

Saccharomyces cerevisiae

(5)  Komisjoni 29. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 911/2009 valmistise Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M uue kasutusviisi lubamise kohta lõhelaste ja krevetiliste söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (ELT L 257, 30.9.2009, lk 10).

5

Pediococcus acidilactici

(6)  Komisjoni 2. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1120/2010, milles käsitletakse võõrutatud põrsaste söödalisandi Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamist (loa omanik Lallemand SAS) (ELT L 317, 3.12.2010, lk 12).

6

Pediococcus acidilactici

(7)  Komisjoni 3. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 212/2011, milles käsitletakse Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M lubamist munakanade söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (ELT L 59, 4.3.2011, lk 1).

7

Pediococcus acidilactici

(8)  Komisjoni 1. veebruari 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 95/2013, millega antakse luba valmistise Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M kasutamiseks kõigi kalade, välja arvatud lõhelased, söödalisandina (loa omanik Lallemand SAS) (ELT L 33, 2.2.2013, lk 19).

8

Pediococcus acidilactici

(9)  Komisjoni 6. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 413/2013, millega lubatakse kasutada valmistist Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M söödalisandina võõrutatud põrsaste, nuumsigade, munakanade ja broilerkanade joogivees (loa omanik Lallemand SAS) (ELT L 125, 7.5.2013, lk 1).

9

Pediococcus acidilactici

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2261,

15. detsember 2016,

milles käsitletakse loa andmist vask(I)oksiidi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud loataotlus divaskoksiidi kasutamiseks; taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 7 on esitatud loataotlus divaskoksiidi kasutamiseks; taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse divaskoksiidi kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ja selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse divaskoksiidi kasutamise lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina ja selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 25. mai 2016. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda divaskoksiid kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele ning et kui võetakse sobivad kaitsemeetmed, on see aine kasutaja jaoks ohutu. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 25. mai 2016. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda divaskoksiid kahjulikku mõju loomade ega tarbijate tervisele ning et kui võetakse sobivad kaitsemeetmed, on see aine kasutaja jaoks ohutu.

| (5) | Samuti jõudis amet järeldusele, et muude vase allikatega võrreldes ei tulene divaskoksiidist täiendavat ohtu keskkonnale ning et seda võib pidada kõikide loomaliikide puhul tõhusaks vase allikaks. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 21 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Samuti jõudis amet järeldusele, et muude vase allikatega võrreldes ei tulene divaskoksiidist täiendavat ohtu keskkonnale ning et seda võib pidada kõikide loomaliikide puhul tõhusaks vase allikaks. Ameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Amet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 21 kohaselt asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (6) | Söödalisandi nimetus taotluses on divaskoksiid. Sellele söödalisandile vastav Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus on aga vask(I)oksiid. Vastavalt vask(II)oksiidi käsitlevas ameti arvamuses (3) esitatud soovitusele tuleks kõnealust söödalisandit nimetada vask(I)oksiidiks. |
| --- | --- |

(6)

Söödalisandi nimetus taotluses on divaskoksiid. Sellele söödalisandile vastav Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus on aga vask(I)oksiid. Vastavalt vask(II)oksiidi käsitlevas ameti arvamuses (3) esitatud soovitusele tuleks kõnealust söödalisandit nimetada vask(I)oksiidiks.

| (7) | Vask(I)oksiidi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Vask(I)oksiidi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse aine kasutamiseks vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud ainet, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid“ ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016; 14(6): 4509.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2015; 13(4): 4057.

3

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vasesisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| 3b412 | — | Vask(I)oksiid | Söödalisandi kirjeldus

  Järgmise koostisega vask(I)oksiidi valmistis:






  — | vasesisaldus vähemalt 73 %, |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Vasesisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: toitainelised lisandid. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b412

—

Vask(I)oksiid

Söödalisandi kirjeldus

Järgmise koostisega vask(I)oksiidi valmistis:

—

vasesisaldus vähemalt 73 %,

| — | naatriumlignosulfonaatide sisaldus 12–17 %, |
| --- | --- |

—

naatriumlignosulfonaatide sisaldus 12–17 %,

| — | bentoniidisisaldus 1 % |
| --- | --- |

—

bentoniidisisaldus 1 %

Graanulitena; osakesi suurusega < 50 μm: alla 10 %

Toimeaine kirjeldus

Vask(I)oksiid

Keemiline valem: Cu2O

CASi number: 1317-39-1

Analüüsimeetodid
   (1)

Cu2O sisalduse määramine söödalisandis:

| — | röntgendifraktsioonanalüüs (XRD) |
| --- | --- |

—

röntgendifraktsioonanalüüs (XRD)

Vase üldsisalduse määramine söödalisandis:

| — | tiitrimine või |
| --- | --- |

—

tiitrimine või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510 |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510

Vase üldsisalduse määramine eelsegus:

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510, või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510, või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) pärast rõhu all lagundamist – EN 15621 |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) pärast rõhu all lagundamist – EN 15621

Vase üldsisalduse määramine söödamaterjalis ja segasöödas:

| — | aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 – või |
| --- | --- |

—

aatomiabsorptsioonspektromeetria (AAS) – komisjoni määrus (EÜ) nr 152/2009 – või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510, või |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) – EN 15510, või

| — | induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) pärast rõhu all lagundamist – EN 15621 |
| --- | --- |

—

induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) pärast rõhu all lagundamist – EN 15621

Kõik loomaliigid

—

—

Veised:

| — | veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku) |
| --- | --- |

—

veised enne mäletsema hakkamist: 15 (kokku)

| — | muud veised: 35 (kokku) |
| --- | --- |

—

muud veised: 35 (kokku)

Lambad: 15 (kokku)

Kuni 12 nädala vanused põrsad: 170 (kokku)

Koorikloomad: 50 (kokku)

Muud loomad: 25 (kokku)

| 1. | Lisand lisatakse söödale eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Lisand lisatakse söödale eelseguna.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest, nahakaudsest kokkupuutest ja silma sattumisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

| 3. | Etiketil esitatakse järgmine teave:






  — | lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg:

  „Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“; |
| --- | --- | --- |

3.

Etiketil esitatakse järgmine teave:

—

lammaste sööda puhul, mille vasesisaldus on suurem kui 10 mg/kg:

„Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib teatavatel lambatõugudel põhjustada mürgistust.“;

| — | mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg:

  „Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“ |
| --- | --- |

—

mäletsema hakanud veistele ette nähtud sööda puhul, mille vasesisaldus on väiksem kui 20 mg/kg:

„Vasesisaldus selles söödas on selline, et see võib põhjustada vasepuudust veistel, kes söövad karjamaadel, kus leidub palju molübdeeni või väävlit.“

5. jaanuar 2027

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

1

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2262,

15. detsember 2016,

millega muudetakse 257. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 12. detsembril 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembril 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (3) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse juhataja kohusetäitja

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisasse pealkirja „Füüsilised isikud“ alla lisatakse järgmised kanded:

„Rustam Magomedovich Aselderov (algupärases kirjaviisis: Рустам Магомедович Асельдеров), teiste nimedega a) Abu Muhammad (algupärases kirjaviisis: Абу Мухаммад), b) Abu Muhammad Al-Kadari (algupärases kirjaviisis: Абу Мухаммад Аль-Кадари), c) Muhamadmuhtar (algupärases kirjaviisis: Мухамадмухтар. Sünniaeg: 9.3.1981. Sünnikoht: Iki-Buruli küla, Iki-Burulskiy rajoon, Kalmõkkia Vabariik, Venemaa Föderatsioon. Kodakondsus: Venemaa Föderatsioon. Passi nr: Vene pass number 8208 nr 555627, väljaandja Venemaa Föderatsiooni föderaalse migratsiooniteenistuse Dagestani Vabariigi direktsiooni Leninski büroo. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 12.12.2016.“

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2263,

15. detsember 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 104,9 |
| SN | 241,4 |
| TN | 123,9 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 147,3 |
| 0707 00 05 | MA | 70,7 |
| TR | 159,5 |
| ZZ | 115,1 |
| 0709 93 10 | MA | 143,7 |
| TR | 138,5 |
| ZZ | 141,1 |
| 0805 10 20 | IL | 126,4 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 101,5 |
| 0805 20 10 | MA | 69,9 |
| ZZ | 69,9 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,7 |
| JM | 125,0 |
| MA | 74,5 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | TR | 82,8 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 10 80 | US | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0808 30 90 | CN | 89,4 |
| ZZ | 89,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

104,9

SN

241,4

TN

123,9

TR

118,9

ZZ

147,3

0707 00 05

MA

70,7

TR

159,5

ZZ

115,1

0709 93 10

MA

143,7

TR

138,5

ZZ

141,1

0805 10 20

IL

126,4

TR

76,6

ZZ

101,5

0805 20 10

MA

69,9

ZZ

69,9

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,7

JM

125,0

MA

74,5

TR

82,0

ZZ

99,6

0805 50 10

TR

82,8

ZZ

82,8

0808 10 80

US

100,7

ZZ

100,7

0808 30 90

CN

89,4

ZZ

89,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2264,

15. detsember 2016,

milles käsitletakse lõssipulbri madalaimat müügihinda rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1)

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2016. aasta rakendusmäärust (EL) 2016/1240, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad riikliku sekkumise ja eraladustamistoetuse osas, (2) eriti selle artiklit 32,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 (3) on avatud lõssipulbri müük hankemenetluse teel.

| (2) | Esimese osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(2)

Esimese osalise hankemenetluse raames saadud pakkumusi arvesse võttes tuleks kindlaks määrata madalaim müügihind.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärusega (EL) 2016/2080 avatud hankemenetluse raames toimuvas esimeses osalises hankemenetluses, mis käsitleb lõssipulbri müüki ja mille puhul pakkumuste esitamise tähtaeg lõppes 13. detsembril 2016, kehtestatakse madalaim müügihind 215,10 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 206, 30.7.2016, lk 71.

2

(3)  Komisjoni 25. novembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2080, millega avatakse lõssipulbri müük hankemenetluse teel (ELT L 321, 29.11.2016, lk 45).

3

---

OTSUSED

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/28

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2265,

6. detsember 2016,

millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artiklit 395,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2007/884/EÜ (2) lubati Ühendkuningriigil kuni 31. detsembrini 2010 piirata 50 % määraga rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste renditud või liisitud autode eest makstud sisendkäibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks. Samuti lubati Ühendkuningriigil mitte käsitada tasu eest teenuste osutamisena maksukohustuslase poolt ettevõtluse eesmärgil renditud või liisitud auto kasutamist isiklikuks tarbeks. Kõnealuste meetmetega („erandmeetmed“) kadus rendilevõtjal või liisijal vajadus pidada arvestust ametiautoga tehtud erasõitude üle ja arvestada käibemaksu iga auto kohta isiklikuks tarbeks tehtud tegeliku läbisõidu pealt. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2007/884/EÜ (2) lubati Ühendkuningriigil kuni 31. detsembrini 2010 piirata 50 % määraga rendilevõtja või liisija õigust arvata maha selliste renditud või liisitud autode eest makstud sisendkäibemaks, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks. Samuti lubati Ühendkuningriigil mitte käsitada tasu eest teenuste osutamisena maksukohustuslase poolt ettevõtluse eesmärgil renditud või liisitud auto kasutamist isiklikuks tarbeks. Kõnealuste meetmetega („erandmeetmed“) kadus rendilevõtjal või liisijal vajadus pidada arvestust ametiautoga tehtud erasõitude üle ja arvestada käibemaksu iga auto kohta isiklikuks tarbeks tehtud tegeliku läbisõidu pealt.

| (2) | Otsust 2007/884/EÜ on hiljem muudetud rakendusotsustega 2011/37/EL (3) ja 2013/681/EL, (4) millega pikendati erandmeetmete kohaldamisaega 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2007/884/EÜ on hiljem muudetud rakendusotsustega 2011/37/EL (3) ja 2013/681/EL, (4) millega pikendati erandmeetmete kohaldamisaega 31. detsembrini 2016.

| (3) | Kirjas, mis registreeriti komisjonis 14. märtsil 2016, taotles Ühendkuningriik luba pikendada erandmeetmete kohaldamisaega. |
| --- | --- |

(3)

Kirjas, mis registreeriti komisjonis 14. märtsil 2016, taotles Ühendkuningriik luba pikendada erandmeetmete kohaldamisaega.

| (4) | Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 28. juuni 2016. aasta kirjaga teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 28. juuni 2016. aasta kirjaga Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teise lõiguga teavitas komisjon 28. juuni 2016. aasta kirjaga teisi liikmesriike Ühendkuningriigi taotlusest. Komisjon teatas 28. juuni 2016. aasta kirjaga Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (5) | Ühendkuningriik esitas kooskõlas otsuse 2007/884/EÜ artikliga 3 komisjonile aruande, mis hõlmas nimetatud otsuse kohaldamist, sealhulgas kohaldatava piirangu protsendimäära läbivaatamist. Ühendkuningriigi esitatud teabe kohaselt kajastab mahaarvamise õigusele seatud 50 % piirang endiselt asjaomaste sõidukite ettevõtluse eesmärgil ja isiklikuks tarbeks kasutamisega seotud olukorra suhet. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik esitas kooskõlas otsuse 2007/884/EÜ artikliga 3 komisjonile aruande, mis hõlmas nimetatud otsuse kohaldamist, sealhulgas kohaldatava piirangu protsendimäära läbivaatamist. Ühendkuningriigi esitatud teabe kohaselt kajastab mahaarvamise õigusele seatud 50 % piirang endiselt asjaomaste sõidukite ettevõtluse eesmärgil ja isiklikuks tarbeks kasutamisega seotud olukorra suhet.

| (6) | Seepärast tuleks Ühendkuningriigil lubada jätkata erandmeetmete kohaldamist veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2019. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks Ühendkuningriigil lubada jätkata erandmeetmete kohaldamist veel ühe piiratud ajavahemiku jooksul kuni 31. detsembrini 2019.

| (7) | Kui Ühendkuningriik leiab, et kõnealust tähtaega oleks vaja pärast 2019. aastat täiendavalt pikendada, peaks ta esitama komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2019 aruande, milles muu hulgas vaadatakse läbi kohaldatava piirangu määr, ning tähtaja pikendamise taotluse. |
| --- | --- |

(7)

Kui Ühendkuningriik leiab, et kõnealust tähtaega oleks vaja pärast 2019. aastat täiendavalt pikendada, peaks ta esitama komisjonile hiljemalt 1. aprilliks 2019 aruande, milles muu hulgas vaadatakse läbi kohaldatava piirangu määr, ning tähtaja pikendamise taotluse.

| (8) | Erandmeetmete kohaldamisaja pikendamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu summat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(8)

Erandmeetmete kohaldamisaja pikendamine ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu summat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.

| (9) | Otsust 2007/884/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Otsust 2007/884/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/884/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2019.

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete kohaldamisaja pikendamisega seotud taotlusele tuleb lisada aruanne, mis esitatakse komisjonile 1. aprilliks 2019 ning milles muu hulgas vaadatakse läbi piirangu määr, mida kohaldatakse õiguse suhtes arvata maha käibemaks selliste autode rendilt või liisingult, mida ei kasutata täielikult ettevõtluse tarbeks.“

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigile.

Brüssel, 6. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta otsus 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 (ELT L 346, 29.12.2007, lk 21).

2

(3)  Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta rakendusotsus 2011/37/EL, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 (ELT L 19, 22.1.2011, lk 11).

3

(4)  Nõukogu 15. novembri 2013. aasta rakendusotsus 2013/681/EL, millega muudetakse otsust 2007/884/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigil jätkata meetme kohaldamist, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 169 (ELT L 316, 27.11.2013, lk 41).

4

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/30

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2266,

6. detsember 2016,

millega lubatakse Madalmaadel alandada elektrisõidukite laadimisjaamadele tarnitava elektri maksustamismäära

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Madalmaad taotlesid 29. märtsil 2016 kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikega 1 luba kohaldada elektrisõidukitele tarnitava elektrienergia suhtes vähendatud maksumäära. Komisjoni taotlusel esitasid Madalmaad lisateavet 6. aprillil, 20. juunil ja 18. augustil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Madalmaad taotlesid 29. märtsil 2016 kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikega 1 luba kohaldada elektrisõidukitele tarnitava elektrienergia suhtes vähendatud maksumäära. Komisjoni taotlusel esitasid Madalmaad lisateavet 6. aprillil, 20. juunil ja 18. augustil 2016.

| (2) | Vähendatud maksumäära eesmärk on edendada elektrisõidukite kasutamist, vähendades nende sõidukite liikumapanekuks kasutatavale elektrienergiale tehtud kulusid. |
| --- | --- |

(2)

Vähendatud maksumäära eesmärk on edendada elektrisõidukite kasutamist, vähendades nende sõidukite liikumapanekuks kasutatavale elektrienergiale tehtud kulusid.

| (3) | Elektrisõidukite kasutamine hoiab ära bensiini ja diisli või muude fossiilkütuste põlemisest tulenevate õhusaasteainete heidet ning aitab seega parandada õhukvaliteeti linnades. Lisaks võib elektrisõidukite kasutamine vähendada CO2-heidet juhul, kui kasutatav elektrienergia toodetakse taastuvatest energiaallikatest. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-, tervise- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(3)

Elektrisõidukite kasutamine hoiab ära bensiini ja diisli või muude fossiilkütuste põlemisest tulenevate õhusaasteainete heidet ning aitab seega parandada õhukvaliteeti linnades. Lisaks võib elektrisõidukite kasutamine vähendada CO2-heidet juhul, kui kasutatav elektrienergia toodetakse taastuvatest energiaallikatest. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-, tervise- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele.

| (4) | Madalmaad taotlesid sõnaselgelt, et vähendatud maksumäära kohaldataks nii äriotstarbel kui ka muul kui äriotstarbel kasutatavatele elektrisõidukitele tarnitava elektrienergia suhtes ning et hõlmatud oleks ka üldsusele juurdepääsmatud laadimisjaamad. |
| --- | --- |

(4)

Madalmaad taotlesid sõnaselgelt, et vähendatud maksumäära kohaldataks nii äriotstarbel kui ka muul kui äriotstarbel kasutatavatele elektrisõidukitele tarnitava elektrienergia suhtes ning et hõlmatud oleks ka üldsusele juurdepääsmatud laadimisjaamad.

| (5) | Madalmaad palusid elektrienergia vähendatud maksumäära kohaldada üksnes selliste laadimisjaamade suhtes, kus elektrienergiat kasutatakse vahetult elektrisõidukite laadimiseks, mitte elektrienergia suhtes, mida pakutakse akude vahetamise teel. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad palusid elektrienergia vähendatud maksumäära kohaldada üksnes selliste laadimisjaamade suhtes, kus elektrienergiat kasutatakse vahetult elektrisõidukite laadimiseks, mitte elektrienergia suhtes, mida pakutakse akude vahetamise teel.

| (6) | Elektrisõidukitele laadimisjaamade kaudu tarnitava elektrienergia vähendatud maksumäär edendab üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade äritegevust Madalmaades, mis peaks muutma elektriautode kasutamise atraktiivsemaks ja parandama õhukvaliteeti. |
| --- | --- |

(6)

Elektrisõidukitele laadimisjaamade kaudu tarnitava elektrienergia vähendatud maksumäär edendab üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade äritegevust Madalmaades, mis peaks muutma elektriautode kasutamise atraktiivsemaks ja parandama õhukvaliteeti.

| (7) | Arvestades elektrisõidukite piiratud arvu ja asjaolu, et elektrisõidukitele laadimisjaamade kaudu tarnitava elektrienergia maksustamise tase on kõrgem kui äriotstarbelisel kasutamisel kehtiv direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 sätestatud madalaim tase, ei too meede oma kehtivusajal tõenäoliselt kaasa konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades elektrisõidukite piiratud arvu ja asjaolu, et elektrisõidukitele laadimisjaamade kaudu tarnitava elektrienergia maksustamise tase on kõrgem kui äriotstarbelisel kasutamisel kehtiv direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 sätestatud madalaim tase, ei too meede oma kehtivusajal tõenäoliselt kaasa konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.

| (8) | Muul kui äriotstarbelisel kasutamisel elektrisõidukitele laadimisjaamade kaudu tarnitava elektrienergia maksustamise tase on kõrgem kui muul kui äriotstarbelisel kasutamisel kehtiv direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 sätestatud madalaim tase. |
| --- | --- |

(8)

Muul kui äriotstarbelisel kasutamisel elektrisõidukitele laadimisjaamade kaudu tarnitava elektrienergia maksustamise tase on kõrgem kui muul kui äriotstarbelisel kasutamisel kehtiv direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 sätestatud madalaim tase.

| (9) | Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 peavad kõik kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavad load olema ajaliselt rangelt piiritletud. Madalmaad taotlesid loa andmist neljaks aastaks eesmärgiga tagada, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et mitte heidutada ettevõtjaid vajalikke investeeringuid tegemast. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 peavad kõik kõnealuse direktiivi artikli 19 lõike 1 alusel antavad load olema ajaliselt rangelt piiritletud. Madalmaad taotlesid loa andmist neljaks aastaks eesmärgiga tagada, et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et mitte heidutada ettevõtjaid vajalikke investeeringuid tegemast.

| (10) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist, |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaadel lubatakse kohaldada laadimisjaamadele tarnitava vahetult elektrisõidukite laadimiseks kasutatava elektrienergia suhtes vähendatud maksumäära, välja arvatud selliste laadimisjaamade puhul, kus vahetatakse elektrisõidukite akusid, tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 sätestatud madalaimaid maksustamistasemeid.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL (2) artikli 2 punktis 2 sätestatud elektrisõiduki mõiste määratlust.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 6. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/32

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/2267,

6. detsember 2016,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta), eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 28. oktoobri 2016. aasta soovitust Euroopa Liidu Nõukogule Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitorite kohta (EKP/2016/29) (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide (mille rahaühik on euro) keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja liikmesriikide (mille rahaühik on euro) keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks nõukogu.

| (2) | Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitori volitused lõppesid pärast 2015. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2016. majandusaastast. |
| --- | --- |

(2)

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitori volitused lõppesid pärast 2015. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates 2016. majandusaastast.

| (3) | Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland on majandusaastateks 2016–2020 valinud oma välisaudiitoriks Mazarsi. |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Ireland on majandusaastateks 2016–2020 valinud oma välisaudiitoriks Mazarsi.

| (4) | EKP nõukogu soovitas määrata Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitoriks majandusaastateks 2016–2020 Mazarsi. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas määrata Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitoriks majandusaastateks 2016–2020 Mazarsi.

| (5) | EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Mazars kinnitatakse Banc Ceannais na hÉireann / Central Bank of Irelandi välisaudiitoriks majandusaastateks 2016–2020.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud EKPle.

Brüssel, 6. detsember 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  ELT C 413, 10.11.2016, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69).

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/34

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2268,

14. detsember 2016,

millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ ajavahemiku osas, mil hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete jälgede esinemine on lubatud

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8390 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 6 ja artikli 20 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsustes 2007/305/EÜ, (2) 2007/306/EÜ (3) ja 2007/307/EÜ (4) on sätestatud eeskirjad hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete (edaspidi „geneetiliselt muundatud materjal“) turult kõrvaldamise kohta. Kõnealused otsused võeti vastu pärast seda, kui loa hoidja, ettevõtja Bayer CropScience AG teatas komisjonile, et ta ei kavatse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 4, artikli 11, artikli 20 lõike 4 ja artikli 23 kohaselt kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali loa pikendamist taotleda. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsustes 2007/305/EÜ, (2) 2007/306/EÜ (3) ja 2007/307/EÜ (4) on sätestatud eeskirjad hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest saadud toodete (edaspidi „geneetiliselt muundatud materjal“) turult kõrvaldamise kohta. Kõnealused otsused võeti vastu pärast seda, kui loa hoidja, ettevõtja Bayer CropScience AG teatas komisjonile, et ta ei kavatse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 4, artikli 11, artikli 20 lõike 4 ja artikli 23 kohaselt kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali loa pikendamist taotleda.

| (2) | Kõigis kolmes otsuses on ette nähtud esialgne viieaastane üleminekuperiood, mille jooksul on lubatud turule viia toitu ja sööta, mis sisaldab kõnealust geneetiliselt muundatud materjali kuni 0,9 % ulatuses, koosneb sellest vastavas ulatuses või on vastavas ulatuses sellest toodetud ning milles kõnealuse materjali esinemine on juhuslik või tehniliselt vältimatu. Selle üleminekuperioodi eesmärk oli võtta arvesse asjaolu, et geneetiliselt muundatud materjali jälgi võis toidu- ja söödaahelas mõnikord esineda ka pärast seda, kui ettevõtja Bayer CropScience AG oli otsustanud kõnealustest geneetiliselt muundatud organismidest saadud seemnete müügi lõpetada, ja seda isegi juhul, kui olid võetud kõik meetmed geneetiliselt muundatud materjali esinemise vältimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Kõigis kolmes otsuses on ette nähtud esialgne viieaastane üleminekuperiood, mille jooksul on lubatud turule viia toitu ja sööta, mis sisaldab kõnealust geneetiliselt muundatud materjali kuni 0,9 % ulatuses, koosneb sellest vastavas ulatuses või on vastavas ulatuses sellest toodetud ning milles kõnealuse materjali esinemine on juhuslik või tehniliselt vältimatu. Selle üleminekuperioodi eesmärk oli võtta arvesse asjaolu, et geneetiliselt muundatud materjali jälgi võis toidu- ja söödaahelas mõnikord esineda ka pärast seda, kui ettevõtja Bayer CropScience AG oli otsustanud kõnealustest geneetiliselt muundatud organismidest saadud seemnete müügi lõpetada, ja seda isegi juhul, kui olid võetud kõik meetmed geneetiliselt muundatud materjali esinemise vältimiseks.

| (3) | Kogemuste põhjal, mis saadi pärast geneetiliselt muundatud materjali turult kõrvaldamist, muudeti komisjoni rakendusotsusega 2012/69/EL (5) kõiki neid kolme otsust, et pikendada kõnealust üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2016. Arvestades seda, et saabunud teadete kohaselt tuvastati geneetiliselt muundatud materjali jälgi väga vähesel määral, vähendati kõnealuse otsusega kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali lubatud sisaldus toidus ja söödas 0,1 massiprotsendini. |
| --- | --- |

(3)

Kogemuste põhjal, mis saadi pärast geneetiliselt muundatud materjali turult kõrvaldamist, muudeti komisjoni rakendusotsusega 2012/69/EL (5) kõiki neid kolme otsust, et pikendada kõnealust üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2016. Arvestades seda, et saabunud teadete kohaselt tuvastati geneetiliselt muundatud materjali jälgi väga vähesel määral, vähendati kõnealuse otsusega kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali lubatud sisaldus toidus ja söödas 0,1 massiprotsendini.

| (4) | Otsustes 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ on sätestatud ka rida meetmeid, mida ettevõtja Bayer CropScience AG pidi võtma selleks, et tagada kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali tõhus turult kõrvaldamine, ja samuti ettevõtja Bayer CropScience AG aruandluskohustused. |
| --- | --- |

(4)

Otsustes 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ on sätestatud ka rida meetmeid, mida ettevõtja Bayer CropScience AG pidi võtma selleks, et tagada kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali tõhus turult kõrvaldamine, ja samuti ettevõtja Bayer CropScience AG aruandluskohustused.

| (5) | Detsembris 2013 ja märtsis 2016 esitas ettevõtja Bayer CropScience AG aruande, milles ta teatas, et hoolimata meetmetest, mida ta kooskõlas otsustega 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ on võtnud kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise vältimiseks, on viimastel aastatel rapsist valmistatud kauba puhul geneetiliselt muundatud materjali jälgi ikkagi leitud. Nende jälgede esinemise püsimine on selgitatav rapsi bioloogilise eripäraga, mis seisneb selles, et teatav tunnus võib olla pikka aega soikunud, samuti aga põllumajandustavadega, mida seemnekogumisel kasutatakse ja mille tulemusena võisid seemned tahtmatult levida määral, mida otsuste 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ ning rakendusotsuse 2012/69/EL vastuvõtmise ajal oli raske prognoosida. Kõnealuste jälgede esinemine on jätkuvalt vähenenud. |
| --- | --- |

(5)

Detsembris 2013 ja märtsis 2016 esitas ettevõtja Bayer CropScience AG aruande, milles ta teatas, et hoolimata meetmetest, mida ta kooskõlas otsustega 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ on võtnud kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise vältimiseks, on viimastel aastatel rapsist valmistatud kauba puhul geneetiliselt muundatud materjali jälgi ikkagi leitud. Nende jälgede esinemise püsimine on selgitatav rapsi bioloogilise eripäraga, mis seisneb selles, et teatav tunnus võib olla pikka aega soikunud, samuti aga põllumajandustavadega, mida seemnekogumisel kasutatakse ja mille tulemusena võisid seemned tahtmatult levida määral, mida otsuste 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ ning rakendusotsuse 2012/69/EL vastuvõtmise ajal oli raske prognoosida. Kõnealuste jälgede esinemine on jätkuvalt vähenenud.

| (6) | Seda silmas pidades on asjakohane pikendada üleminekuperioodi veel kolme aasta võrra (31. detsembrini 2019), et rapside Ms1×Rf1, Ms1×Rf2 ja Topas 19/2 siiani esinevad jäljed toidu- ja söödaahelas saaks lõplikult kõrvaldada. |
| --- | --- |

(6)

Seda silmas pidades on asjakohane pikendada üleminekuperioodi veel kolme aasta võrra (31. detsembrini 2019), et rapside Ms1×Rf1, Ms1×Rf2 ja Topas 19/2 siiani esinevad jäljed toidu- ja söödaahelas saaks lõplikult kõrvaldada.

| (7) | Selleks et kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali kõrvaldamine oleks veelgi tõhusam, on samuti asjakohane, et ettevõtja Bayer CropScience AG rakendaks jätkuvalt otsuste 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ kohaselt nõutud ettevõttesiseseid programme ja koguks nagu varemgi vabatahtlikult andmeid kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali esinemise kohta rapsist valmistatud kaubas, mis on liitu imporditud Kanadast, ainsast riigist, kus asjaomaseid rapsisorte ärilistel eesmärkidel kasvatatakse. Ettevõtja Bayer CropScience AG peaks esitama komisjonile mõlema punkti kohta aruande 1. jaanuariks 2019. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali kõrvaldamine oleks veelgi tõhusam, on samuti asjakohane, et ettevõtja Bayer CropScience AG rakendaks jätkuvalt otsuste 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ kohaselt nõutud ettevõttesiseseid programme ja koguks nagu varemgi vabatahtlikult andmeid kõnealuse geneetiliselt muundatud materjali esinemise kohta rapsist valmistatud kaubas, mis on liitu imporditud Kanadast, ainsast riigist, kus asjaomaseid rapsisorte ärilistel eesmärkidel kasvatatakse. Ettevõtja Bayer CropScience AG peaks esitama komisjonile mõlema punkti kohta aruande 1. jaanuariks 2019.

| (8) | Ettevõtja Bayer CropScience AG peaks jätkuvalt tagama sertifitseeritud etalonaine kättesaadavuse, et kontroll-laborid saaksid selle üleminekuperioodi jooksul analüüse teha. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtja Bayer CropScience AG peaks jätkuvalt tagama sertifitseeritud etalonaine kättesaadavuse, et kontroll-laborid saaksid selle üleminekuperioodi jooksul analüüse teha.

| (9) | Seepärast tuleks otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2007/305/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Adressaat rakendab ettevõttesisest programmi, millega tagatakse sordiaretuses ja seemnete tootmisel rapsi ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ1-4 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 tõhus turult kõrvaldamine, ning kogub andmeid kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.
  Adressaat esitab komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 aruande selle programmi rakendamise ning kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Adressaat rakendab ettevõttesisest programmi, millega tagatakse sordiaretuses ja seemnete tootmisel rapsi ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ1-4 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 tõhus turult kõrvaldamine, ning kogub andmeid kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.

Adressaat esitab komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 aruande selle programmi rakendamise ning kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.“

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2

  1.   Rapsi ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ1-4 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud materjali esinemine toidus ja söödas, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 1 punktile a ja artikli 20 lõikele 1, on lubatud kuni 31. detsembrini 2019 juhul, kui






  a) | selline esinemine on juhuslikku laadi või tehniliselt vältimatu ning |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   Rapsi ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ1-4 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud materjali esinemine toidus ja söödas, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 1 punktile a ja artikli 20 lõikele 1, on lubatud kuni 31. detsembrini 2019 juhul, kui

a)

selline esinemine on juhuslikku laadi või tehniliselt vältimatu ning

| b) | esinemise määr ei ületa 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

b)

esinemise määr ei ületa 0,1 massiprotsenti.

2.   Adressaat tagab, et rapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4 sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav American Oil Chemists Society veebilehe kaudu: https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms)“.

| 3) | Lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Otsust 2007/306/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Adressaat rakendab ettevõttesisest programmi, millega tagatakse sordiaretuses ja seemnete tootmisel rapside ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ2-5 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 tõhus turult kõrvaldamine, ning kogub andmeid kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.
  Adressaat esitab komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 aruande selle programmi rakendamise ning kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Adressaat rakendab ettevõttesisest programmi, millega tagatakse sordiaretuses ja seemnete tootmisel rapside ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ2-5 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 tõhus turult kõrvaldamine, ning kogub andmeid kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.

Adressaat esitab komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 aruande selle programmi rakendamise ning kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.“

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2

  1.   Rapsi ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ2-5 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud materjali esinemine toidus ja söödas, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 1 punktile a ja artikli 20 lõikele 1, on lubatud kuni 31. detsembrini 2019 juhul, kui






  a) | selline esinemine on juhuslikku laadi või tehniliselt vältimatu ning |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   Rapsi ACS-BNØØ4-7 ja ACS-BNØØ2-5 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud materjali esinemine toidus ja söödas, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 1 punktile a ja artikli 20 lõikele 1, on lubatud kuni 31. detsembrini 2019 juhul, kui

a)

selline esinemine on juhuslikku laadi või tehniliselt vältimatu ning

| b) | esinemise määr ei ületa 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

b)

esinemise määr ei ületa 0,1 massiprotsenti.

2.   Adressaat tagab, et rapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav American Oil Chemists Society veebilehe kaudu: https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms)“.

| 3) | Lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Otsuse 2007/307/EÜ artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Adressaat rakendab ettevõttesisest programmi, millega tagatakse sordiaretuses ja seemnete tootmisel rapsi ACS-BNØØ7-1 tõhus turult kõrvaldamine, ning kogub andmeid kõnealuse geneetiliselt muundatud organismi esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.

Adressaat esitab komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2019 aruande selle programmi rakendamise ning kõnealuste geneetiliselt muundatud organismide esinemise kohta Kanadast liitu lähetatud rapsisaadetistes.

2.   Rapsi ACS-BNØØ7-1 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud materjali esinemine toidus ja söödas, millest on teatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 8 lõike 1 punktile a ja artikli 20 lõikele 1, on lubatud kuni 31. detsembrini 2019 juhul, kui

| a) | selline esinemine on juhuslikku laadi või tehniliselt vältimatu ning |
| --- | --- |

a)

selline esinemine on juhuslikku laadi või tehniliselt vältimatu ning

| b) | esinemise määr ei ületa 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

b)

esinemise määr ei ületa 0,1 massiprotsenti.

3.   Adressaat tagab, et rapsi ACS-BNØØ7-1 sertifitseeritud etalonaine on kättesaadav American Oil Chemists Society veebilehe kaudu: https://www.aocs.org/attain-lab-services/certified-reference-materials-(crms)“.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 28 sätestatud ühenduse geneetiliselt muundatud toidu ja sööda registris olevaid kandeid rapsi ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ1-4 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4, rapsi ACS-BNØØ4-7, ACS-BNØØ2-5 ja hübriidrapsi ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5 ja rapsi ACS-BNØØ7-1 kohta muudetakse, et võtta arvesse käesolevat otsust.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Bayer CropScience AG (Alfred-Nobel-Str. 50, 40789 Monheim am Rhein, Saksamaa).

Brüssel, 14. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsus 2007/305/EÜ hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4) ja sellest tuletatud toodete turult kõrvaldamise kohta (ELT L 117, 5.5.2007, lk 17).

2

(3)  Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsus 2007/306/EÜ hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja sellest tuletatud toodete turult kõrvaldamise kohta (ELT L 117, 5.5.2007, lk 20).

3

(4)  Komisjoni 25. aprilli 2007. aasta otsus 2007/307/EÜ rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ja sellest tuletatud toodete turult kõrvaldamise kohta (ELT L 117, 5.5.2007, lk 23).

4

(5)  Komisjoni 3. veebruari 2012. aasta rakendusotsus 2012/69/EL, millega muudetakse otsuseid 2007/305/EÜ, 2007/306/EÜ ja 2007/307/EÜ hübriidrapsi Ms1×Rf1 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ1-4), hübriidrapsi Ms1×Rf2 (ACS-BNØØ4-7×ACS-BNØØ2-5) ja rapsi Topas 19/2 (ACS-BNØØ7-1) ning nendest tuletatud toodete jälgede sisalduse üleminekuperioodi osas (ELT L 34, 7.2.2012, lk 12).

5

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2269,

15. detsember 2016,

keskseid vastaspooli käsitleva India õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas India õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas India õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | 1. septembril 2013 sai komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) Indias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda käsitleva tehnilise nõuande. Tehnilises nõuandes märgitakse, et jurisdiktsiooni tasandil kohaldatava õigus- ja järelvalvekorraga tagatakse, et Indias tegevusloa saanud kesksed vastaspooled, mis on vastu võtnud sisepoliitika ja menetlused seoses eri valdkondadega, millega kaasnevad õiguslikult siduvad nõuded, vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

1. septembril 2013 sai komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) Indias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda käsitleva tehnilise nõuande. Tehnilises nõuandes märgitakse, et jurisdiktsiooni tasandil kohaldatava õigus- ja järelvalvekorraga tagatakse, et Indias tegevusloa saanud kesksed vastaspooled, mis on vastu võtnud sisepoliitika ja menetlused seoses eri valdkondadega, millega kaasnevad õiguslikult siduvad nõuded, vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (4) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (5) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(5)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (6) | India õiguslikult siduvad nõuded seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega, mis kliirivad äriühingu väärtpabereid ja tuletisinstrumente ning mis on India väärtpaberite ja börsi nõukogu (SEBI) kontrolli ja järelevalve all (SEBI kord), koosnevad 1956. aasta väärtpaberilepingute seadusest (määrus) ja 2012. aasta väärtpaberilepingute määrustest (börs ja kliirivad äriühingud), mille võttis SEBI vastu 2012. aasta juunis, kasutades SCRA ja India väärtpaberite ja börsi nõukogu seadusega (SEBI seadus) antud volitusi. 4. septembril 2013 andis SEBI välja ringkirja, millega ta võttis vastu finantsturutaristute põhimõtted, mille andsid 2012. aasta aprillis välja Makse- ja Arveldussüsteemide Komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, ning nõudis, et finantsturgude infrastruktuurid, sealhulgas kliirimisäriühingud, neid järgiksid. |
| --- | --- |

(6)

India õiguslikult siduvad nõuded seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega, mis kliirivad äriühingu väärtpabereid ja tuletisinstrumente ning mis on India väärtpaberite ja börsi nõukogu (SEBI) kontrolli ja järelevalve all (SEBI kord), koosnevad 1956. aasta väärtpaberilepingute seadusest (määrus) ja 2012. aasta väärtpaberilepingute määrustest (börs ja kliirivad äriühingud), mille võttis SEBI vastu 2012. aasta juunis, kasutades SCRA ja India väärtpaberite ja börsi nõukogu seadusega (SEBI seadus) antud volitusi. 4. septembril 2013 andis SEBI välja ringkirja, millega ta võttis vastu finantsturutaristute põhimõtted, mille andsid 2012. aasta aprillis välja Makse- ja Arveldussüsteemide Komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, ning nõudis, et finantsturgude infrastruktuurid, sealhulgas kliirimisäriühingud, neid järgiksid.

| (7) | Väärtpaberilepingute seaduse ja määrustega on sätestatud tegevuslubade andmise kord kliirimissüsteemidele, mida keskvalitsus ja SEBI tunnustavad kliirimisäriühingutena. Tegevusluba taotlev kliirimissüsteem peab vastama erinõuetele, mille eesmärk on tagada õiglane kliirimissüsteemi toimimine ja investorite kaitse. Keskvalitsus või SEBI võivad samuti kehtestada tingimusi tunnustatud kliirimisäriühingutele. Tunnustatud kliirimisäriühingud peavad vastu võtma sise-eeskirjad ja menetlused, mida enne tunnustatud kliirimisäriühingutele loa andmist hindavad keskvalitsus ja SEBI ning mis peavad olema kooskõlas igale tunnustatud kliirimisäriühingule kehtestatud tingimustega. Tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirju ja menetlusi ei saa muuta ilma SEBI eelneva heakskiiduta. Lisaks sellele võib SEBI vastu võtta tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirju seoses konkreetsete küsimustega ning vastavalt vajadusele või otstarbekusele muuta tunnustatud kliirimisäriühingute kehtivaid sise-eeskirju. Lisaks sellele võib SEBI määrata karistusi tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirjade ja menetluste või SEBI juhiste rikkumise eest. |
| --- | --- |

(7)

Väärtpaberilepingute seaduse ja määrustega on sätestatud tegevuslubade andmise kord kliirimissüsteemidele, mida keskvalitsus ja SEBI tunnustavad kliirimisäriühingutena. Tegevusluba taotlev kliirimissüsteem peab vastama erinõuetele, mille eesmärk on tagada õiglane kliirimissüsteemi toimimine ja investorite kaitse. Keskvalitsus või SEBI võivad samuti kehtestada tingimusi tunnustatud kliirimisäriühingutele. Tunnustatud kliirimisäriühingud peavad vastu võtma sise-eeskirjad ja menetlused, mida enne tunnustatud kliirimisäriühingutele loa andmist hindavad keskvalitsus ja SEBI ning mis peavad olema kooskõlas igale tunnustatud kliirimisäriühingule kehtestatud tingimustega. Tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirju ja menetlusi ei saa muuta ilma SEBI eelneva heakskiiduta. Lisaks sellele võib SEBI vastu võtta tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirju seoses konkreetsete küsimustega ning vastavalt vajadusele või otstarbekusele muuta tunnustatud kliirimisäriühingute kehtivaid sise-eeskirju. Lisaks sellele võib SEBI määrata karistusi tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirjade ja menetluste või SEBI juhiste rikkumise eest.

| (8) | Indias tegevusloa saanud selliste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded, kes kliirivad valitsuse väärtpabereid, rahaturuinstrumente ja vabavahetusturgude instrumente ning kes kuuluvad India Reservpanga (RBI) järelevalve alla (RBI kord), koosnevad 2007. aasta makse- ja arveldussüsteemide seadusest ja 2008. aasta makse ja arveldussüsteemide määrusest. RBI annab üksustele loa kliiringukoja tegevuseks, kui nad vastavad nõutavatele tingimustele („tegevusloa saanud kliiringukojad“). Lisaks sellele võib RBI kehtestada eritingimused loa saamiseks, mis kehtib seni, kuni eritingimused on täidetud. Makse- ja arveldussüsteemide seaduse kohaselt võtavad kliiringukojad vastu sise-eeskirjad ja menetlused ning nad on kohustatud tegutsema nendega kooskõlas. |
| --- | --- |

(8)

Indias tegevusloa saanud selliste kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded, kes kliirivad valitsuse väärtpabereid, rahaturuinstrumente ja vabavahetusturgude instrumente ning kes kuuluvad India Reservpanga (RBI) järelevalve alla (RBI kord), koosnevad 2007. aasta makse- ja arveldussüsteemide seadusest ja 2008. aasta makse ja arveldussüsteemide määrusest. RBI annab üksustele loa kliiringukoja tegevuseks, kui nad vastavad nõutavatele tingimustele („tegevusloa saanud kliiringukojad“). Lisaks sellele võib RBI kehtestada eritingimused loa saamiseks, mis kehtib seni, kuni eritingimused on täidetud. Makse- ja arveldussüsteemide seaduse kohaselt võtavad kliiringukojad vastu sise-eeskirjad ja menetlused ning nad on kohustatud tegutsema nendega kooskõlas.

| (9) | Lisaks sellele on makse- ja arveldussüsteemide seaduse kohaselt RBI-l õigus välja anda üldiseid suuniseid ja juhiseid, mis on adresseeritud konkreetsetele tegevusloa saanud kliiringukodadele. Mõlemat tüüpi suuniseid peavad tegevusloa saanud kliiringukojad järgima. RBI avaldas 26. juulil 2013„Finantsturutaristute reguleerimise ja järelevalve poliitikadokumendi“, mille kohaselt on kõik kliiringukojad kohustatud järgima finantsturutaristute põhimõtteid. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks sellele on makse- ja arveldussüsteemide seaduse kohaselt RBI-l õigus välja anda üldiseid suuniseid ja juhiseid, mis on adresseeritud konkreetsetele tegevusloa saanud kliiringukodadele. Mõlemat tüüpi suuniseid peavad tegevusloa saanud kliiringukojad järgima. RBI avaldas 26. juulil 2013„Finantsturutaristute reguleerimise ja järelevalve poliitikadokumendi“, mille kohaselt on kõik kliiringukojad kohustatud järgima finantsturutaristute põhimõtteid.

| (10) | See otsus käsitleb ainult tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsust, mitte aga õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes osutavad kliirimisteenuseid kaubaturul ning mida reguleerib ja mis on forvardturgude komisjoni järelvalve all. |
| --- | --- |

(10)

See otsus käsitleb ainult tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsust, mitte aga õigus- ja järelevalvekorda, mida kohaldatakse selliste kesksete vastaspoolte suhtes, kes osutavad kliirimisteenuseid kaubaturul ning mida reguleerib ja mis on forvardturgude komisjoni järelvalve all.

| (11) | Seega on Indias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Tunnustatud kliirimisäriühingud ja tegevusloa saanud kliiringukojad peavad vastama järgmistele aluspõhimõtetele, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Indias (edaspidi „esmased normid“): a) vastavalt SEBI korrale on tunnustatud kliirimisäriühingute aluspõhimõtted sätestatud väärtpaberilepingute seaduses ja määrustes, mida täiendab 4. septembri 2013. aasta ringkiri, millega nähakse ette vastavus finantsturutaristute põhimõtetele, ning b) vastavalt RBI korrale nähakse makse- ja arveldussüsteemide seaduse ning makse- ja arveldussüsteemide määrusega koos finantsturutaristute reguleerimise ja järelevalve poliitikadokumendiga ette vastavus finantsturgude infrastruktuuri põhimõtetele. Need esmased normid moodustavad India õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad tunnustatud kliiringuäriühendused esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused SEBI-le heakskiitmiseks. Vastavalt RBI korrale peavad tegevusloa saanud kliiringukojad oma tegevuses järgima oma sise-eeskirju ja menetlusi. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad India õiguslikult siduvate nõuete teise taseme; neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil vastavad tunnustatud kliirimisäriühingud ja tegevusloa saadud kliiringukojad nendele standarditele. Lisaks sellele sisaldavad tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade sise-eeskirjad ja menetlused lisasätteid, mis täiendavad esmaste nõuete teatavaid aspekte. Tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, on tunnustatud kliirimisäriühingutele ja tegevusloa saanud kliiringukodadele õiguslikult siduvad. |
| --- | --- |

(11)

Seega on Indias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Tunnustatud kliirimisäriühingud ja tegevusloa saanud kliiringukojad peavad vastama järgmistele aluspõhimõtetele, et saada luba kliirimisteenuste osutamiseks Indias (edaspidi „esmased normid“): a) vastavalt SEBI korrale on tunnustatud kliirimisäriühingute aluspõhimõtted sätestatud väärtpaberilepingute seaduses ja määrustes, mida täiendab 4. septembri 2013. aasta ringkiri, millega nähakse ette vastavus finantsturutaristute põhimõtetele, ning b) vastavalt RBI korrale nähakse makse- ja arveldussüsteemide seaduse ning makse- ja arveldussüsteemide määrusega koos finantsturutaristute reguleerimise ja järelevalve poliitikadokumendiga ette vastavus finantsturgude infrastruktuuri põhimõtetele. Need esmased normid moodustavad India õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad tunnustatud kliiringuäriühendused esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused SEBI-le heakskiitmiseks. Vastavalt RBI korrale peavad tegevusloa saanud kliiringukojad oma tegevuses järgima oma sise-eeskirju ja menetlusi. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad India õiguslikult siduvate nõuete teise taseme; neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil vastavad tunnustatud kliirimisäriühingud ja tegevusloa saadud kliiringukojad nendele standarditele. Lisaks sellele sisaldavad tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade sise-eeskirjad ja menetlused lisasätteid, mis täiendavad esmaste nõuete teatavaid aspekte. Tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, on tunnustatud kliirimisäriühingutele ja tegevusloa saanud kliiringukodadele õiguslikult siduvad.

| (12) | Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(12)

Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (13) | Finantsturg, kus Indias tunnustatud kliirimisäriühingud ja seal tegevusloa saanud kliiringukojad teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Indias kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Indias asutatud tunnustatud kliirimisäriühingutes ja seal tegevusloa saanud kliiringukodades endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(13)

Finantsturg, kus Indias tunnustatud kliirimisäriühingud ja seal tegevusloa saanud kliiringukojad teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Indias kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Indias asutatud tunnustatud kliirimisäriühingutes ja seal tegevusloa saanud kliiringukodades endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (14) | Indias asutatud tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega nõutakse finantsturtaristute põhimõtete järgimist, maandavad Indias olevat madalamat riski ning nendega saadakse riskimaandamisel tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(14)

Indias asutatud tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega nõutakse finantsturtaristute põhimõtete järgimist, maandavad Indias olevat madalamat riski ning nendega saadakse riskimaandamisel tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (15) | Seepärast võib järeldada, et India õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et Indias tunnustatud kliirimisäriühingud ja seal tegevusloa saanud kliiringukojad vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast võib järeldada, et India õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et Indias tunnustatud kliirimisäriühingud ja seal tegevusloa saanud kliiringukojad vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (16) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab India õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab India õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (17) | Tunnustatud kliirimisäriühingute järelvalvet teostab SEBI. SEBI võib vastu võtta tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirju seoses konkreetsete küsimustega või muuta tunnustatud kliirimisäriühingute kehtivaid sise-eeskirju, millel on sama mõju, nagu oleks kõnealused tunnustatud kliirimisäriühingud need vastu võtnud või neid muutnud. Lisaks sellele võib SEBI välja anda suuniseid tunnustatud kliirimisäriühingule vastavalt avalikkuse, kaubanduse, investorite või väärtpaberituru huvidele. SEBI kontrollib, uurib ja auditeerib tunnustatud kliirimisäriühinguid ning nad peavad esitama SEBI-le teavet oma äritegevuse kohta. Väärtpaberilepingute seadusega on ette nähtud karistused tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirjade ja menetluste või SEBI suuniste rikkumise eest. Keskvalitsus või SEBI võivad tunnustatud kliirimisäriühingute tegevusloa tühistada, kui see on avalikkuse või kaubanduse huvides. |
| --- | --- |

(17)

Tunnustatud kliirimisäriühingute järelvalvet teostab SEBI. SEBI võib vastu võtta tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirju seoses konkreetsete küsimustega või muuta tunnustatud kliirimisäriühingute kehtivaid sise-eeskirju, millel on sama mõju, nagu oleks kõnealused tunnustatud kliirimisäriühingud need vastu võtnud või neid muutnud. Lisaks sellele võib SEBI välja anda suuniseid tunnustatud kliirimisäriühingule vastavalt avalikkuse, kaubanduse, investorite või väärtpaberituru huvidele. SEBI kontrollib, uurib ja auditeerib tunnustatud kliirimisäriühinguid ning nad peavad esitama SEBI-le teavet oma äritegevuse kohta. Väärtpaberilepingute seadusega on ette nähtud karistused tunnustatud kliirimisäriühingute sise-eeskirjade ja menetluste või SEBI suuniste rikkumise eest. Keskvalitsus või SEBI võivad tunnustatud kliirimisäriühingute tegevusloa tühistada, kui see on avalikkuse või kaubanduse huvides.

| (18) | Tegevusloa saanud kliiringukodade üle teeb järelevalvet RBI. RBI võib paluda teavet tegevusloa saanud kliiringukodadelt ning tal on õigus kontrollida tegevusloa saanud kliiringukodade ruume ja teha auditeid. RBI võib konkreetsetel juhtudel välja anda suuniseid tegevusloa saanud kliiringukodadele, lõpetada nende tegevuse ja läbi viia toiminguid, mida on olukorra parandamiseks vaja. RBI määrab karistusi makse- ja arveldussüsteemide seadusest tulenevate sätete, regulatsioonide, korralduste või suuniste rikkumise eest. RBI võib tühistada tegevusloa saanud kliiringukodade tegevusloa juhul, kui tegevusloa saanud kliiringukoda ei järgi makse- ja arveldussüsteemide seadusest ja makse ja arveldussüsteemide määrustest tulenevaid sätteid, RBI korraldusi või juhiseid, või juhul kui rikutakse tegevusloa saamise tingimusi. |
| --- | --- |

(18)

Tegevusloa saanud kliiringukodade üle teeb järelevalvet RBI. RBI võib paluda teavet tegevusloa saanud kliiringukodadelt ning tal on õigus kontrollida tegevusloa saanud kliiringukodade ruume ja teha auditeid. RBI võib konkreetsetel juhtudel välja anda suuniseid tegevusloa saanud kliiringukodadele, lõpetada nende tegevuse ja läbi viia toiminguid, mida on olukorra parandamiseks vaja. RBI määrab karistusi makse- ja arveldussüsteemide seadusest tulenevate sätete, regulatsioonide, korralduste või suuniste rikkumise eest. RBI võib tühistada tegevusloa saanud kliiringukodade tegevusloa juhul, kui tegevusloa saanud kliiringukoda ei järgi makse- ja arveldussüsteemide seadusest ja makse ja arveldussüsteemide määrustest tulenevaid sätteid, RBI korraldusi või juhiseid, või juhul kui rikutakse tegevusloa saamise tingimusi.

| (19) | Seega tuleks järeldada, et Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatakse pidevat tõhusat järelevalvet ja nõuete täitmist. |
| --- | --- |

(19)

Seega tuleks järeldada, et Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes kohaldatakse pidevat tõhusat järelevalvet ja nõuete täitmist.

| (20) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab India õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab India õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (21) | Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad vastavalt RBI korrale taotleda „tegevusloa saanud kliiringukojana“ tegutsemise luba, mis võimaldab kolmanda riigi kesksetel vastaspooltel osutada Indias asutatud kesksete vastaspooltega samu kliiringuteenuseid. Kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes ei kohaldata teatud nõuded, mida kohaldatakse Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, tingimusel et nad vastavad finantsturutaristute põhimõtetele ning RBI ja kolmanda riigi järelevalveasutuse vahel on sõlmitud koostöölepe. Tegevusloa taotluse hindamine võib põhineda kolmanda riigi järelevalveasutuselt saadud teabel. |
| --- | --- |

(21)

Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad vastavalt RBI korrale taotleda „tegevusloa saanud kliiringukojana“ tegutsemise luba, mis võimaldab kolmanda riigi kesksetel vastaspooltel osutada Indias asutatud kesksete vastaspooltega samu kliiringuteenuseid. Kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes ei kohaldata teatud nõuded, mida kohaldatakse Indias tunnustatud kliirimisäriühingute ja seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, tingimusel et nad vastavad finantsturutaristute põhimõtetele ning RBI ja kolmanda riigi järelevalveasutuse vahel on sõlmitud koostöölepe. Tegevusloa taotluse hindamine võib põhineda kolmanda riigi järelevalveasutuselt saadud teabel.

| (22) | Seepärast tuleks India õigus- ja järelevalvekorda käsitleda tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Seepärast tuleks India õigus- ja järelevalvekorda käsitleda tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (23) | Käesolev otsus põhineb Indias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad tunnustatud kliirimisäriühinguid ja tegevusloa saanud kliiringukodasid. Komisjon peaks koostöös ESMAga korrapäraselt jätkama tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade õigus- ja järelevalveraamistiku arengu jälgimist ning käesoleva otsuse aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(23)

Käesolev otsus põhineb Indias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad tunnustatud kliirimisäriühinguid ja tegevusloa saanud kliiringukodasid. Komisjon peaks koostöös ESMAga korrapäraselt jätkama tunnustatud kliirimisäriühingute ja tegevusloa saanud kliiringukodade õigus- ja järelevalveraamistiku arengu jälgimist ning käesoleva otsuse aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (24) | Indias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse tühistamiseni. |
| --- | --- |

(24)

Indias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse tühistamiseni.

| (25) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse India õigus- ja järelevalveraamistikku, mis sisaldab 1956. aasta väärtpaberilepingute seadust (määrus), 2012. aasta väärtpaberilepingute määruseid (börs ja kliirivad äriühingud) ja 4. septembri 2013. aasta ringkirja ning mida kohaldatakse seal tegevusloa saanud tunnustatud kliirivate äriühenduste suhtes, samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

2.   Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse India õigus- ja järelevalveraamistikku, mis sisaldab 2007. aasta makse- ja arveldussüsteemide seadust ning 2008. aasta makse- ja arveldussüsteemide määrust, mida on täiendatud finantsturutaristute reguleerimise ja järelevalve poliitikadokumendiga ning mida kohaldatakse seal tegevusloa saanud kliiringukodade suhtes, samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja Arveldussüsteemide Komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 Makse- ja Turuinfrastruktuuri Komiteeks.

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2270,

15. detsember 2016,

Singapuri heakskiidetud börside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 2a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (3) | Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Singapuri heakskiidetud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga heakskiidetud börsid peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Singapuri heakskiidetud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga heakskiidetud börsid peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses.

| (4) | Heakskiidetud börse käsitlev Singapuri õigusraamistik koosneb väärtpaberite ja futuuride seadusest, väärtpaberite ja futuuride (turud) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (heakskiidetud börside, heakskiidetud kliiringukodade ja heakskiidetud valdusettevõtjate ühingujuhtimine) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (investeerimistoodete pakkumised) (aktsiad ja võlaväärtpaberid) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (tegevusload ja äritegevus) 2004. aasta määrusest ja Singapuri rahandusameti väärtpaberite ja futuuride seaduse paragrahvi 321 kohaselt välja antud suunistest, sealhulgas suunised nr SFA 02-G01 turgude reguleerimise kohta ning suunised nr FSG-G01 sobivuse ja nõuetekohasuse kriteeriumide kohta. Suunistes turgude reguleerimise kohta on sätestatud heakskiidetud börside sellised kohustused nagu kohustus tegutseda õiglase, korrakohase ja läbipaistva turuna. Väärtpaberite ja futuuride seaduse paragrahvi 321 lõikes 5 on sätestatud, et igasugusele suunistele mittevastavusele võib nii tsiviil- kui ka kriminaalmenetluses tugineda iga menetlusosaline, kes soovib tuvastada või eitada mistahes vastutust. Lisaks sellele on paragrahvi 334 lõikega 1 ja paragrahviga 335 antud Singapuri rahandusametile õigus määrata heakskiidetud börsile trahv, kui amet leiab, et see börs on vastutav mõne suunise rikkumise eest. Lisaks kirjeldatakse iga heakskiidetud börsi reeglistikus mõningaid tegevus- ja noteerimiseeskirju, millega täpsustatakse väärtpaberi- ja futuuriseaduse nõudeid. Tegevus- ja noteerimiseeskirjad, samuti kõik nende eeskirjade muudatused tuleb enne rakendamist esitada Singapuri rahandusametile. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on ette nähtud sanktsioonid juhul, kui tegevus- ja noteerimiseeskirjad ei vasta Singapuri rahandusameti nõuetele. Väärtpaberi- ja futuuriseadusest tulenevalt loetakse tegevuseeskirju heakskiidetud börsi ja selle liikmete jaoks siduvaks lepinguks ning seega tuleb neid järjepidevalt järgida ja täita. |
| --- | --- |

(4)

Heakskiidetud börse käsitlev Singapuri õigusraamistik koosneb väärtpaberite ja futuuride seadusest, väärtpaberite ja futuuride (turud) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (heakskiidetud börside, heakskiidetud kliiringukodade ja heakskiidetud valdusettevõtjate ühingujuhtimine) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (investeerimistoodete pakkumised) (aktsiad ja võlaväärtpaberid) 2005. aasta määrustest, väärtpaberite ja futuuride (tegevusload ja äritegevus) 2004. aasta määrusest ja Singapuri rahandusameti väärtpaberite ja futuuride seaduse paragrahvi 321 kohaselt välja antud suunistest, sealhulgas suunised nr SFA 02-G01 turgude reguleerimise kohta ning suunised nr FSG-G01 sobivuse ja nõuetekohasuse kriteeriumide kohta. Suunistes turgude reguleerimise kohta on sätestatud heakskiidetud börside sellised kohustused nagu kohustus tegutseda õiglase, korrakohase ja läbipaistva turuna. Väärtpaberite ja futuuride seaduse paragrahvi 321 lõikes 5 on sätestatud, et igasugusele suunistele mittevastavusele võib nii tsiviil- kui ka kriminaalmenetluses tugineda iga menetlusosaline, kes soovib tuvastada või eitada mistahes vastutust. Lisaks sellele on paragrahvi 334 lõikega 1 ja paragrahviga 335 antud Singapuri rahandusametile õigus määrata heakskiidetud börsile trahv, kui amet leiab, et see börs on vastutav mõne suunise rikkumise eest. Lisaks kirjeldatakse iga heakskiidetud börsi reeglistikus mõningaid tegevus- ja noteerimiseeskirju, millega täpsustatakse väärtpaberi- ja futuuriseaduse nõudeid. Tegevus- ja noteerimiseeskirjad, samuti kõik nende eeskirjade muudatused tuleb enne rakendamist esitada Singapuri rahandusametile. Väärtpaberi- ja futuuriseadusega on ette nähtud sanktsioonid juhul, kui tegevus- ja noteerimiseeskirjad ei vasta Singapuri rahandusameti nõuetele. Väärtpaberi- ja futuuriseadusest tulenevalt loetakse tegevuseeskirju heakskiidetud börsi ja selle liikmete jaoks siduvaks lepinguks ning seega tuleb neid järjepidevalt järgida ja täita.

| (5) | Singapuri heakskiidetud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs heakskiidetud börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, heakskiidetud börsil kehtivate nõuete järgimise kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele. |
| --- | --- |

(5)

Singapuri heakskiidetud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs heakskiidetud börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, heakskiidetud börsil kehtivate nõuete järgimise kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele.

| (6) | Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Singapuri heakskiidetud börsidel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Singapuri heakskiidetud börsidel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust.

| (7) | Seepärast tuleks järeldada, et Singapuri heakskiidetud börsidele kehtivad õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks järeldada, et Singapuri heakskiidetud börsidele kehtivad õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega.

| (8) | Singapuri heakskiidetud börside üle teeb järelevalvet Singapuri rahandusamet, mis on Singapuri rahandusameti seaduse paragrahvi 3 alusel loodud avalik-õiguslik asutus. Singapuri rahandusamet on peamine kapitaliturgude tegevust reguleeriv asutus Singapuris. Väärtpaberi- ja futuuriseaduse paragrahviga 46 volitatakse Singapuri rahandusametit andma heakskiidetud börsile suuniseid seoses väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohaste konkreetsete küsimustega, et tagada investorite kaitse, turgude õiglane, korrakohane ja läbipaistev tegutsemine, kapitaliturgude terviklikkus ja stabiilsus ning kinnipidamine kõigist Singapuri rahandusameti kehtestatud tingimustest või piirangutest. Singapuri rahandusametil on seadusjärgsed volitused anda välja õiguslikult siduvaid teatisi, suuniseid, juhendeid, ettevõttepoliitilisi avaldusi ja praktilisi märkusi. Singapuri rahandusamet võib määrata trahve ja teha noomitusi seoses väärtpaberi- ja futuuriseaduse või selle teiseste õigusaktide, sealhulgas teatiste ja korralduste rikkumisega. Samuti võib Singapuri rahandusamet ametist vabastada võtmepositsioonidel olevaid ametnikke, kui ta leiab, et see on avalikes huvides. Lisaks sellele teeb Singapuri rahandusamet kohapealsete ja väliskontrollide kaudu järelevalvet heakskiidetud börside riskijuhtimise tavade ja kontrollimeetmete üle. |
| --- | --- |

(8)

Singapuri heakskiidetud börside üle teeb järelevalvet Singapuri rahandusamet, mis on Singapuri rahandusameti seaduse paragrahvi 3 alusel loodud avalik-õiguslik asutus. Singapuri rahandusamet on peamine kapitaliturgude tegevust reguleeriv asutus Singapuris. Väärtpaberi- ja futuuriseaduse paragrahviga 46 volitatakse Singapuri rahandusametit andma heakskiidetud börsile suuniseid seoses väärtpaberi- ja futuuriseaduse kohaste konkreetsete küsimustega, et tagada investorite kaitse, turgude õiglane, korrakohane ja läbipaistev tegutsemine, kapitaliturgude terviklikkus ja stabiilsus ning kinnipidamine kõigist Singapuri rahandusameti kehtestatud tingimustest või piirangutest. Singapuri rahandusametil on seadusjärgsed volitused anda välja õiguslikult siduvaid teatisi, suuniseid, juhendeid, ettevõttepoliitilisi avaldusi ja praktilisi märkusi. Singapuri rahandusamet võib määrata trahve ja teha noomitusi seoses väärtpaberi- ja futuuriseaduse või selle teiseste õigusaktide, sealhulgas teatiste ja korralduste rikkumisega. Samuti võib Singapuri rahandusamet ametist vabastada võtmepositsioonidel olevaid ametnikke, kui ta leiab, et see on avalikes huvides. Lisaks sellele teeb Singapuri rahandusamet kohapealsete ja väliskontrollide kaudu järelevalvet heakskiidetud börside riskijuhtimise tavade ja kontrollimeetmete üle.

| (9) | Niisiis tuleks järeldada, et heakskiidetud börside suhtes kohaldatakse Singapuris pidevalt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(9)

Niisiis tuleks järeldada, et heakskiidetud börside suhtes kohaldatakse Singapuris pidevalt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (10) | Seepärast tuleks Singapuri heakskiidetud börside puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks Singapuri heakskiidetud börside puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna.

| (11) | Käesolev otsus põhineb Singapuris käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad heakskiidetud börse. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima heakskiidetud börside õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus põhineb Singapuris käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad heakskiidetud börse. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima heakskiidetud börside õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist.

| (12) | Singapuri heakskiidetud börside suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(12)

Singapuri heakskiidetud börside suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 7 kohaldamisel käsitatakse Singapuri heakskiidetud börse samaväärsetena direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turgudega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

---

LISA

Artiklis 1 osutatud Singapuri heakskiidetud börsid:

| a) | Singapore Exchange Derivatives Trading Limited |
| --- | --- |

a)

Singapore Exchange Derivatives Trading Limited

| b) | Singapore Exchange Securities Trading Limited |
| --- | --- |

b)

Singapore Exchange Securities Trading Limited

| c) | ICE Futures Singapore. |
| --- | --- |

c)

ICE Futures Singapore.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2271,

15. detsember 2016,

Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artiklit 2a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (3) | Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga finantsinstrumentide börside ja kaubabörside tegevusluba omavad turud peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga finantsinstrumentide börside ja kaubabörside tegevusluba omavad turud peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses.

| (4) | Finantsinstrumentide börse ja kaubabörse käsitlev Jaapani õigusraamistik koosneb finantsinstrumente ja börsi käsitlevast 2006. aasta seadusest (finantsinstrumentide ja börsi seadus), millega on kehtestatud finantsinstrumentide börside õiguslik raamistik, ja kaubatuletisinstrumente käsitlevast 2009. aasta seadusest (kaubatuletisinstrumentide seadus), millega on kehtestatud kaubabörside õiguslik ja järelevalveraamistik. Tuletislepingud, mille alusvara on kaup, noteeritakse kaubabörsil, finantsinstrumentidest alusvaraga tuletislepingud noteeritakse finantsinstrumentide börsidel. Finantsinstrumentide börsidele kehtivaid eeskirju käsitletakse põhjalikumalt korralduses finantsinstrumentide ja börsi seaduse täitmise kohta ja riigikantselei määruses finantsinstrumentide börside kohta, kaubabörsidele kehtivaid eeskirju kirjeldatakse üksikasjalikumalt korralduses kaubatuletisinstrumentide seaduse täitmise kohta ja määruses kaubatuletisinstrumentide seaduse täitmise kohta. Lisaks sellele on nii kaubabörsidel kui ka finantsinstrumentide börsidel teatavate nõuete osas suhteliselt ulatuslik isereguleerimise õigus. Finantsinstrumentide börside isereguleerimise õigus hõlmab ennekõike tegevuseeskirju finantsinstrumentide börsil noteerimise alustamise ja lõpetamise kohta, kauplemiskorda ja liikmesusega seotud nõudeid. Tegevuseeskirjad tuleb esitada heakskiitmiseks Jaapani peaministrile (finantsinstrumentide ja börsi seaduse artikkel 81). Kaubabörsi isereguleerimise õigust teostavad kas selle iseregulatsioonikomitee või iseregulatsioonitalitus. Kaubabörsi turueeskirjadega sätestatakse kauplemiseeskirjad ja liikmesusega seotud nõuded, mis tuleb alati kinnitamiseks esitada Põllu- ja Metsamajandusministeeriumile ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeeriumile. Iseregulatsiooni eeskirjad on börsidele õiguslikult siduvad. |
| --- | --- |

(4)

Finantsinstrumentide börse ja kaubabörse käsitlev Jaapani õigusraamistik koosneb finantsinstrumente ja börsi käsitlevast 2006. aasta seadusest (finantsinstrumentide ja börsi seadus), millega on kehtestatud finantsinstrumentide börside õiguslik raamistik, ja kaubatuletisinstrumente käsitlevast 2009. aasta seadusest (kaubatuletisinstrumentide seadus), millega on kehtestatud kaubabörside õiguslik ja järelevalveraamistik. Tuletislepingud, mille alusvara on kaup, noteeritakse kaubabörsil, finantsinstrumentidest alusvaraga tuletislepingud noteeritakse finantsinstrumentide börsidel. Finantsinstrumentide börsidele kehtivaid eeskirju käsitletakse põhjalikumalt korralduses finantsinstrumentide ja börsi seaduse täitmise kohta ja riigikantselei määruses finantsinstrumentide börside kohta, kaubabörsidele kehtivaid eeskirju kirjeldatakse üksikasjalikumalt korralduses kaubatuletisinstrumentide seaduse täitmise kohta ja määruses kaubatuletisinstrumentide seaduse täitmise kohta. Lisaks sellele on nii kaubabörsidel kui ka finantsinstrumentide börsidel teatavate nõuete osas suhteliselt ulatuslik isereguleerimise õigus. Finantsinstrumentide börside isereguleerimise õigus hõlmab ennekõike tegevuseeskirju finantsinstrumentide börsil noteerimise alustamise ja lõpetamise kohta, kauplemiskorda ja liikmesusega seotud nõudeid. Tegevuseeskirjad tuleb esitada heakskiitmiseks Jaapani peaministrile (finantsinstrumentide ja börsi seaduse artikkel 81). Kaubabörsi isereguleerimise õigust teostavad kas selle iseregulatsioonikomitee või iseregulatsioonitalitus. Kaubabörsi turueeskirjadega sätestatakse kauplemiseeskirjad ja liikmesusega seotud nõuded, mis tuleb alati kinnitamiseks esitada Põllu- ja Metsamajandusministeeriumile ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeeriumile. Iseregulatsiooni eeskirjad on börsidele õiguslikult siduvad.

| (5) | Jaapanis tegevusluba omavate börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, nõuete järgimise kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele. |
| --- | --- |

(5)

Jaapanis tegevusluba omavate börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, nõuete järgimise kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele.

| (6) | Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Jaapani finantsinstrumentide börsidel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Jaapani finantsinstrumentide börsidel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust.

| (7) | Seepärast tuleks järeldada, et Jaapani finantsinstrumentide börsidele ja kaubabörsidele õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks järeldada, et Jaapani finantsinstrumentide börsidele ja kaubabörsidele õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega.

| (8) | Kaubabörside tegevuse üle teevad järelevalvet Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium. Kaubatuletisinstrumentide seadus moodustab Põllu- ja Metsamajandusministeeriumi ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi järelevalvevolituste raamistiku. Ennekõike kiidavad Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium heaks turueeskirjad, maaklerilepingute eeskirjad, vaidluste lahendamise eeskirjad või kaubabörsi turutehingute järelevalvekomitee eeskirjad, samuti kõik nimetatud eeskirjade muudatused. Lisaks sellele võivad Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium ausa kauplemise ja investorite kaitse tagamiseks nõuda, et kaubabörs muudaks oma põhikirja, muid eeskirju või ärimeetodeid või võtaks äritoimingute parandamiseks vajalikke meetmeid. Kui kaubabörs ei suuda oma isereguleerimise õigust kohasel viisil teostada ega võta vajalikke meetmeid ausa kauplemise ja investorite kaitse tagamiseks, võivad Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium börsi tegevusloa tühistada või tema tegevuse osaliselt või täielikult peatada.. Finantsinstrumentide börside üle teeb järelevalvet Jaapani peaminister, kelle volitused on delegeeritud Jaapani Finantsteenuste Ameti volinikule. Finantsinstrumentide ja börsi seaduse 5. jao peatükiga V on sätestatud Finantsteenuste Ameti voliniku käsituses olevad järelevalvemeetmed. Ennekõike võib Finantsteenuste Ameti volinik juhul, kui finantsinstrumentide börs rikub seadusi ja eeskirju, börsi tegevusloa tühistada või tema tegevuse osaliselt või täielikult peatada. Lisaks sellele võib Finantsteenuste Ameti volinik nõuda, et finantsinstrumentide börs muudaks oma põhikirja, tegevuseeskirju, maaklerilepingute eeskirju või muid eeskirju või ärimeetodeid või võtaks muid järelevalve seisukohast vajalikke meetmeid. Finantsinstrumentide börsi põhikirjas peavad olema sätestatud sanktsioonid tema liikmetele börsi ärieeskirjade rikkumise eest. Kui finantsinstrumentide börs ei ole võimeline tõhusalt turujärelevalvet tegema, võib Finantsteenuste Ameti volinik võtta jõustamismeetmed, sealhulgas börsi tegevusloa tühistada või tegevuse peatada. |
| --- | --- |

(8)

Kaubabörside tegevuse üle teevad järelevalvet Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium. Kaubatuletisinstrumentide seadus moodustab Põllu- ja Metsamajandusministeeriumi ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi järelevalvevolituste raamistiku. Ennekõike kiidavad Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium heaks turueeskirjad, maaklerilepingute eeskirjad, vaidluste lahendamise eeskirjad või kaubabörsi turutehingute järelevalvekomitee eeskirjad, samuti kõik nimetatud eeskirjade muudatused. Lisaks sellele võivad Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium ausa kauplemise ja investorite kaitse tagamiseks nõuda, et kaubabörs muudaks oma põhikirja, muid eeskirju või ärimeetodeid või võtaks äritoimingute parandamiseks vajalikke meetmeid. Kui kaubabörs ei suuda oma isereguleerimise õigust kohasel viisil teostada ega võta vajalikke meetmeid ausa kauplemise ja investorite kaitse tagamiseks, võivad Põllu- ja Metsamajandusministeerium ning Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeerium börsi tegevusloa tühistada või tema tegevuse osaliselt või täielikult peatada.. Finantsinstrumentide börside üle teeb järelevalvet Jaapani peaminister, kelle volitused on delegeeritud Jaapani Finantsteenuste Ameti volinikule. Finantsinstrumentide ja börsi seaduse 5. jao peatükiga V on sätestatud Finantsteenuste Ameti voliniku käsituses olevad järelevalvemeetmed. Ennekõike võib Finantsteenuste Ameti volinik juhul, kui finantsinstrumentide börs rikub seadusi ja eeskirju, börsi tegevusloa tühistada või tema tegevuse osaliselt või täielikult peatada. Lisaks sellele võib Finantsteenuste Ameti volinik nõuda, et finantsinstrumentide börs muudaks oma põhikirja, tegevuseeskirju, maaklerilepingute eeskirju või muid eeskirju või ärimeetodeid või võtaks muid järelevalve seisukohast vajalikke meetmeid. Finantsinstrumentide börsi põhikirjas peavad olema sätestatud sanktsioonid tema liikmetele börsi ärieeskirjade rikkumise eest. Kui finantsinstrumentide börs ei ole võimeline tõhusalt turujärelevalvet tegema, võib Finantsteenuste Ameti volinik võtta jõustamismeetmed, sealhulgas börsi tegevusloa tühistada või tegevuse peatada.

| (9) | Seega tuleks järeldada, et Jaapanis tegevusloa saanud finantsinstrumentide börside ja kaubabörside üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(9)

Seega tuleks järeldada, et Jaapanis tegevusloa saanud finantsinstrumentide börside ja kaubabörside üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi.

| (10) | Seepärast tuleks Jaapanis tegevusluba omavate finantsinstrumentide börside ja kaubabörside puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks Jaapanis tegevusluba omavate finantsinstrumentide börside ja kaubabörside puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna.

| (11) | Käesolev otsus põhineb Jaapanis käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad finantsinstrumentide börse ja kaubabörse. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima nende turgude õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus põhineb Jaapanis käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad finantsinstrumentide börse ja kaubabörse. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima nende turgude õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist.

| (12) | Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(12)

Jaapani finantsinstrumentide börside ja kaubabörside suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 7 kohaldamisel käsitatakse Jaapanis tegevusluba omavaid ja lisas esitatud finantsinstrumentide börse ja kaubabörse samaväärsetena direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turgudega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

---

LISA

Artiklis 1 osutatud Jaapani finantsinstrumentide börsid ja kaubabörsid:

| a) | Tokyo Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

a)

Tokyo Stock Exchange, Inc.

| b) | Osaka Exchange, Inc. |
| --- | --- |

b)

Osaka Exchange, Inc.

| c) | Nagoya Stock Exchange, Inc. |
| --- | --- |

c)

Nagoya Stock Exchange, Inc.

| d) | Fukuoka Stock Exchange |
| --- | --- |

d)

Fukuoka Stock Exchange

| e) | Sapporo Securities Exchange |
| --- | --- |

e)

Sapporo Securities Exchange

| f) | Tokyo Financial Exchange Inc. |
| --- | --- |

f)

Tokyo Financial Exchange Inc.

| g) | Osaka Dojima Commodity Exchange |
| --- | --- |

g)

Osaka Dojima Commodity Exchange

| h) | Tokyo Commodity Exchange, Inc. |
| --- | --- |

h)

Tokyo Commodity Exchange, Inc.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/48

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2272,

15. detsember 2016,

Austraalia finantsturgude Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 2a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (3) | Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Austraalia finantsturgude suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga Austraalias finantsturgude tegevusluba omavad turud peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Austraalia finantsturgude suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga Austraalias finantsturgude tegevusluba omavad turud peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses.

| (4) | 2001. aasta äriseadustik (äriseadustik) on esmane õigusakt, millega kehtestatakse Austraalia turulitsentsimise korra ja turu terviklikkuse eeskirjade alusel finantsturgude õiguslikult jõustatavad reeglistikud. Austraalias on finantsturu korraldamiseks vaja tegevusluba. Äriseadustikuga on ette nähtud raamistik eeskirjade kehtestamiseks, mis võimaldab Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjonil (ASIC) võtta vastu turukorraldajatele, turuosalistele, muudele asjaomastele üksustele ja finantsturgudel kaubeldavatele finantstoodetele kehtivaid turu terviklikkuse eeskirju. Täiendavad nõuded on sätestatud äriseadustiku alusel vastuvõetud teisestes või delegeeritud õigusaktides, seahulgas 2001. aasta äriseadustiku määrustes (äriseadustiku määrused). Lisaks koostab ASIC õiguslikke suuniseid, millega antakse tegevusloa omanikele täiendavaid selgitusi seoses äriseadustiku asjaomaste sätete täitmisega, sealhulgas seoses kohustusega säilitada asjakohane kord turu korraldamiseks ning tagada õiglane, korrakohane ja läbipaistev turg, ja esitab muid nõudeid, mis kuuluvad hinnatavate kriteeriumide hulka. Õiguslike suuniste eiramise korral rakendab ASIC jõustamismeetmeid. |
| --- | --- |

(4)

2001. aasta äriseadustik (äriseadustik) on esmane õigusakt, millega kehtestatakse Austraalia turulitsentsimise korra ja turu terviklikkuse eeskirjade alusel finantsturgude õiguslikult jõustatavad reeglistikud. Austraalias on finantsturu korraldamiseks vaja tegevusluba. Äriseadustikuga on ette nähtud raamistik eeskirjade kehtestamiseks, mis võimaldab Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjonil (ASIC) võtta vastu turukorraldajatele, turuosalistele, muudele asjaomastele üksustele ja finantsturgudel kaubeldavatele finantstoodetele kehtivaid turu terviklikkuse eeskirju. Täiendavad nõuded on sätestatud äriseadustiku alusel vastuvõetud teisestes või delegeeritud õigusaktides, seahulgas 2001. aasta äriseadustiku määrustes (äriseadustiku määrused). Lisaks koostab ASIC õiguslikke suuniseid, millega antakse tegevusloa omanikele täiendavaid selgitusi seoses äriseadustiku asjaomaste sätete täitmisega, sealhulgas seoses kohustusega säilitada asjakohane kord turu korraldamiseks ning tagada õiglane, korrakohane ja läbipaistev turg, ja esitab muid nõudeid, mis kuuluvad hinnatavate kriteeriumide hulka. Õiguslike suuniste eiramise korral rakendab ASIC jõustamismeetmeid.

| (5) | Õigusaktides sätestatud õiguslikult siduvad nõuded, turu terviklikkuse eeskirjad ja regulatiivsed suunised Austraalias tegevusluba omavatele finantsturgudele annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs tunnustatud börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, finantsturul kehtivatele nõuetele vastavuse kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele. |
| --- | --- |

(5)

Õigusaktides sätestatud õiguslikult siduvad nõuded, turu terviklikkuse eeskirjad ja regulatiivsed suunised Austraalias tegevusluba omavatele finantsturgudele annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs tunnustatud börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, finantsturul kehtivatele nõuetele vastavuse kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele.

| (6) | Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Austraalia finantsturgudel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Austraalia finantsturgudel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust.

| (7) | Seepärast tuleks järeldada, et Austraalias asuvatele finantsturgudele kehtivad õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks järeldada, et Austraalias asuvatele finantsturgudele kehtivad õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega.

| (8) | ASIC on avalik-õiguslik asutus, mis loodi Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni 2001. aasta seadusega (ASICi seadus) ning mis vastutab Austraalia finantsturge käsitlevate õigusaktide haldamise ja jõustamise eest. ASICil on regulatiivsed ja jõustamisvolitused muu hulgas kahtlustatavate õiguserikkumiste uurimiseks, rikkumisteatiste väljastamiseks, kohtutelt tsiviilõiguslike sanktsioonide rakendamise taotlemiseks ja süüdistuse esitamise algatamiseks. Lisaks sellele on ASICil õigus ette teatamata kontrollida finantsturgusid, sealhulgas registreid, salvestisi ja dokumente. Lisaks sellele võib finantsteenuste minister anda finantsturu korraldajale kirjaliku korralduse konkreetsete meetmete kohta, mis tal tuleb võtta finantsturu tegevusloa omamisest tulenevate kohustuste täitmiseks juhul, kui minister leiab, et need kohustused ei ole täidetud (äriseadustiku paragrahv 794A). Kui finantsturg korraldust ei täida, võib ASIC pöörduda kohtusse, et taotleda kohtult korralduse täitmise ettekirjutuse tegemist (äriseadustiku paragrahv 794A). Samuti on ASICil õigus anda suuniseid üksustele (sealhulgas turukorraldajatele ja tegevusluba omavate turgude osalistele), kui ta leiab, et on vajalik või avalikes huvides kaitsta finantstoodete või finantstoodete klassidega kauplevaid isikuid (äriseadustiku paragrahv 798J). Lisaks sellele võib ASIC oma regulatiiv- ja uurimismeetmete jõustamiseks pöörduda kohtu poole taotlusega ettekirjutuse tegemiseks ja süüdistuse esitamiseks. ASIC võib pöörduda kohtusse, et taotleda ettekirjutust järgida ASICi meetmeid, mille ta oma regulatiiv- ja uurimisvolituste raames on võtnud (ASICi seaduse paragrahv 70). Juhul kui üksus äriseadustiku kohaselt antud korraldust ei täida, võib ASIC samuti pöörduda kohtusse, et taotleda korralduse täitmise ettekirjutuse tegemist. ASIC on sõlminud koostöö- ja teabevahetusprotokollid kõigi asjaomaste turukorraldajatega, et hõlbustada turu ja selle osaliste järelevalvet vastavalt turu terviklikkuse eeskirjadele. |
| --- | --- |

(8)

ASIC on avalik-õiguslik asutus, mis loodi Austraalia väärtpaberite ja investeeringute komisjoni 2001. aasta seadusega (ASICi seadus) ning mis vastutab Austraalia finantsturge käsitlevate õigusaktide haldamise ja jõustamise eest. ASICil on regulatiivsed ja jõustamisvolitused muu hulgas kahtlustatavate õiguserikkumiste uurimiseks, rikkumisteatiste väljastamiseks, kohtutelt tsiviilõiguslike sanktsioonide rakendamise taotlemiseks ja süüdistuse esitamise algatamiseks. Lisaks sellele on ASICil õigus ette teatamata kontrollida finantsturgusid, sealhulgas registreid, salvestisi ja dokumente. Lisaks sellele võib finantsteenuste minister anda finantsturu korraldajale kirjaliku korralduse konkreetsete meetmete kohta, mis tal tuleb võtta finantsturu tegevusloa omamisest tulenevate kohustuste täitmiseks juhul, kui minister leiab, et need kohustused ei ole täidetud (äriseadustiku paragrahv 794A). Kui finantsturg korraldust ei täida, võib ASIC pöörduda kohtusse, et taotleda kohtult korralduse täitmise ettekirjutuse tegemist (äriseadustiku paragrahv 794A). Samuti on ASICil õigus anda suuniseid üksustele (sealhulgas turukorraldajatele ja tegevusluba omavate turgude osalistele), kui ta leiab, et on vajalik või avalikes huvides kaitsta finantstoodete või finantstoodete klassidega kauplevaid isikuid (äriseadustiku paragrahv 798J). Lisaks sellele võib ASIC oma regulatiiv- ja uurimismeetmete jõustamiseks pöörduda kohtu poole taotlusega ettekirjutuse tegemiseks ja süüdistuse esitamiseks. ASIC võib pöörduda kohtusse, et taotleda ettekirjutust järgida ASICi meetmeid, mille ta oma regulatiiv- ja uurimisvolituste raames on võtnud (ASICi seaduse paragrahv 70). Juhul kui üksus äriseadustiku kohaselt antud korraldust ei täida, võib ASIC samuti pöörduda kohtusse, et taotleda korralduse täitmise ettekirjutuse tegemist. ASIC on sõlminud koostöö- ja teabevahetusprotokollid kõigi asjaomaste turukorraldajatega, et hõlbustada turu ja selle osaliste järelevalvet vastavalt turu terviklikkuse eeskirjadele.

| (9) | Seepärast tuleks järeldada, et finantsturgude suhtes kohaldatakse Austraalias pidevalt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks järeldada, et finantsturgude suhtes kohaldatakse Austraalias pidevalt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (10) | Seepärast tuleks Austraalias tegevusluba omavate finantsturgude puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks Austraalias tegevusluba omavate finantsturgude puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna.

| (11) | Käesolev otsus põhineb Austraalias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad finantsturge. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima finantsturgude õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus põhineb Austraalias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad finantsturge. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima finantsturgude õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist.

| (12) | Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(12)

Austraalias finantsturgude suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 7 kohaldamisel käsitatakse Austraalias tegevusluba omavaid ja lisas esitatud finantsturge samaväärsetena direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turgudega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

---

LISA

Artiklis 1 osutatud Austraalia finantsturud:

| a) | ASX |
| --- | --- |

a)

ASX

| b) | ASX24 |
| --- | --- |

b)

ASX24

| c) | Chi-X |
| --- | --- |

c)

Chi-X

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/51 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/51

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2273,

15. detsember 2016,

Kanadas tunnustatud börside Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 kohase samaväärsuse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 2a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 648/2012 on börsivälistele tuletislepingutele kehtestatud kliirimise ja kahepoolse riskijuhtimisega seotud nõuded ning selliste lepingutega seotud aruandluskohustus. Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 7 on börsiväline tuletisinstrument määratletud kui tuletisleping, millega ei tehta tehinguid reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses ega kolmanda riigi turul, mis on tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a. Seepärast liigitatakse määruse (EL) nr 648/2012 kohaldamisel börsivälisteks tuletisinstrumentideks kõik tuletislepingud, mille korraldused täidetakse kolmanda riigi turul, mida ei ole tunnistatud samaväärseks reguleeritud turuga.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 2a käsitatakse kolmanda riigi turgu samaväärsena reguleeritud turuga, kui see vastab õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega, ning kui selle suhtes kohaldatakse asjaomases kolmandas riigis tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (3) | Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Kanadas tunnustatud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga tunnustatud börsi tegevusluba omavad turud peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmanda riigi turgu käsitataks samaväärsena reguleeritud turuga direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses, peaks kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete ning järelevalve- ja riikliku sunni korra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Kanadas tunnustatud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded on samaväärsed direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega ning kas kõnealuste turgude suhtes kohaldatakse tõhusat ja pidevat järelevalvet ja riiklikku sundi. Käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga tunnustatud börsi tegevusluba omavad turud peaksid seega olema määratletud turgudena, mida käsitatakse samaväärsetena reguleeritud turgudega direktiivi 2004/39/EÜ tähenduses.

| (4) | Kanadas tegevusloa saanud tunnustatud börside õiguslikult siduvate nõuete struktuur on kolmetasemeline. Esimene tase koosneb provintsi ja territooriumi tasandi seadusandlusest, millega nähakse ette üldnõuded, mida kauplemiskohtade korraldajad peavad täitma, kui nad soovivad provintsis või territooriumil tegutseda. Tunnustatud börside suhtes kohaldatavad konkreetsemad ja üksikasjalikumad nõuded on kehtestatud riiklike õigusaktidega, mis moodustavad teise taseme. Riiklikke õigusakte võtavad vastu üksikute provintside ja territooriumide väärtpaberite reguleerimisasutused ning need hõlmavad selliseid valdkondi nagu õiglane juurdepääs ja läbipaistvus, kliirimine ja arveldamine, aruandlus- ja avalikustamiskohustused. Kolmanda taseme moodustavad tunnustamiskorraldused. Neid väljastab igale tunnustatud börsile tema pädev väärtpaberite reguleerimisasutus ning nendes on sätestatud iga tunnustatud börsi tegevusele kehtestatud nõuded. Kõigil väärtpaberite reguleerimisasutuste välja antud tunnustamiskorraldustel on seadusjõud ning neis sätestatud nõuete mittetäitmine kujutab endast väärtpabereid või kaubafutuure käsitlevate õigusaktide rikkumist. |
| --- | --- |

(4)

Kanadas tegevusloa saanud tunnustatud börside õiguslikult siduvate nõuete struktuur on kolmetasemeline. Esimene tase koosneb provintsi ja territooriumi tasandi seadusandlusest, millega nähakse ette üldnõuded, mida kauplemiskohtade korraldajad peavad täitma, kui nad soovivad provintsis või territooriumil tegutseda. Tunnustatud börside suhtes kohaldatavad konkreetsemad ja üksikasjalikumad nõuded on kehtestatud riiklike õigusaktidega, mis moodustavad teise taseme. Riiklikke õigusakte võtavad vastu üksikute provintside ja territooriumide väärtpaberite reguleerimisasutused ning need hõlmavad selliseid valdkondi nagu õiglane juurdepääs ja läbipaistvus, kliirimine ja arveldamine, aruandlus- ja avalikustamiskohustused. Kolmanda taseme moodustavad tunnustamiskorraldused. Neid väljastab igale tunnustatud börsile tema pädev väärtpaberite reguleerimisasutus ning nendes on sätestatud iga tunnustatud börsi tegevusele kehtestatud nõuded. Kõigil väärtpaberite reguleerimisasutuste välja antud tunnustamiskorraldustel on seadusjõud ning neis sätestatud nõuete mittetäitmine kujutab endast väärtpabereid või kaubafutuure käsitlevate õigusaktide rikkumist.

| (5) | Kanadas tunnustatud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs tunnustatud börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, tunnustatud börsil kehtivate nõuete järgimise kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele. |
| --- | --- |

(5)

Kanadas tunnustatud börside suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded annavad olulisi tulemusi, mis on direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuetega samaväärsed järgmistes valdkondades: tegevusloa andmine, määratletusnõuded, juurdepääs tunnustatud börsile, organisatsioonilised nõuded, nõuded kõrgemale juhtkonnale, finantsinstrumentide kauplemisele lubamine, instrumentidega kauplemise peatamine ja nende kauplemiselt kõrvaldamine, tunnustatud börsil kehtivate nõuete järgimise kontrollimine ning juurdepääs kliirimis- ja arveldussüsteemidele.

| (6) | Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Kanadas tegevusluba omavatel tunnustatud börsidel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2004/39/EÜ alusel kohaldatakse kauplemiseelse ja -järgse läbipaistvuse nõudeid üksnes aktsiate suhtes, mis on lubatud kauplemisele reguleeritud turgudel. Ehkki aktsiad võidakse kauplemisele lubada Kanadas tegevusluba omavatel tunnustatud börsidel, leiab komisjon, et nimetatud nõuete hindamine ei ole käesoleva otsuse kohaldamisel asjakohane, kuna selle eesmärk on kontrollida neil turgudel täidetavate tuletislepingute puhul kolmandate riikide turgude suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete samaväärsust.

| (7) | Seepärast tuleks järeldada, et Kanadas tegevusloa saanud tunnustatud börsidele kehtivad õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks järeldada, et Kanadas tegevusloa saanud tunnustatud börsidele kehtivad õiguslikult siduvad nõuded annavad samaväärseid tulemusi direktiivi 2004/39/EÜ III jaotises sätestatud nõuete tulemustega.

| (8) | Väärtpaberite reguleerimisasutused vastutavad selliste tunnustatud börside reguleerimise ja järelevalve eest, kellele on antud nende jurisdiktsioonis tegevusluba. Muu hulgas kuulub nende järelevalvevolituste hulka õigus teha otsuseid seoses kauplemise ja sellega, kuidas toimub tunnustatud börsi äritegevus. Lisaks sellele on tunnustatud börsidel oma tunnustamiskorralduse tingimuste kohaselt kohustus teavitada väärtpaberite reguleerimisasutusi juhul, kui nad kahtlustavad oma osalisi ja nende kliente väärtpabereid käsitlevate õigusnormide rikkumises, samuti hoida väärtpaberite reguleerimisasutusi pidevalt kursis oma uurimistegevuse ja distsiplinaarmenetluste seisuga. Tunnustatud börsidel on oma järelevalvekohustuste täitmiseks spetsiaalselt uurimise ja kontrolliga tegelevad töötajad, kes jälgivad pidevalt kauplemist ja viivad turuosaliste kauplemisüksustes läbi kohapealset kontrolli. Samuti on väärtpaberite reguleerimisasutustel volitused kehtestada tunnustatud börsidele sanktsioone väärtpabereid käsitlevate õigusnormide (seadusandlikud aktid, riiklikud õigusaktid, eeskirjad ja tunnustamiskorraldustel) rikkumiste puhul. Sanktsioonide hulka kuuluvad trahvid, noomitused, tunnustamiskorralduse kehtetuks tunnistamine või tunnustuse peatamine, aga ka selliste uute tingimuste kehtestamine tunnustatud börsile, mida ta peab väärtpabereid käsitlevatele õigusnormidele vastamiseks täitma. |
| --- | --- |

(8)

Väärtpaberite reguleerimisasutused vastutavad selliste tunnustatud börside reguleerimise ja järelevalve eest, kellele on antud nende jurisdiktsioonis tegevusluba. Muu hulgas kuulub nende järelevalvevolituste hulka õigus teha otsuseid seoses kauplemise ja sellega, kuidas toimub tunnustatud börsi äritegevus. Lisaks sellele on tunnustatud börsidel oma tunnustamiskorralduse tingimuste kohaselt kohustus teavitada väärtpaberite reguleerimisasutusi juhul, kui nad kahtlustavad oma osalisi ja nende kliente väärtpabereid käsitlevate õigusnormide rikkumises, samuti hoida väärtpaberite reguleerimisasutusi pidevalt kursis oma uurimistegevuse ja distsiplinaarmenetluste seisuga. Tunnustatud börsidel on oma järelevalvekohustuste täitmiseks spetsiaalselt uurimise ja kontrolliga tegelevad töötajad, kes jälgivad pidevalt kauplemist ja viivad turuosaliste kauplemisüksustes läbi kohapealset kontrolli. Samuti on väärtpaberite reguleerimisasutustel volitused kehtestada tunnustatud börsidele sanktsioone väärtpabereid käsitlevate õigusnormide (seadusandlikud aktid, riiklikud õigusaktid, eeskirjad ja tunnustamiskorraldustel) rikkumiste puhul. Sanktsioonide hulka kuuluvad trahvid, noomitused, tunnustamiskorralduse kehtetuks tunnistamine või tunnustuse peatamine, aga ka selliste uute tingimuste kehtestamine tunnustatud börsile, mida ta peab väärtpabereid käsitlevatele õigusnormidele vastamiseks täitma.

| (9) | Seepärast tuleks järeldada, et selliste finantsturgude suhtes kohaldatakse Kanadas pidevalt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks järeldada, et selliste finantsturgude suhtes kohaldatakse Kanadas pidevalt tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi.

| (10) | Seepärast tuleks Kanadas tegevusluba omavate tunnustatud börside puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks Kanadas tegevusluba omavate tunnustatud börside puhul käsitada määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 2a sätestatud tingimusi täidetuna.

| (11) | Käesolev otsus põhineb Kanadas käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad tunnustatud börse. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima tunnustatud börside õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus põhineb Kanadas käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad tunnustatud börse. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima tunnustatud börside õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. Eelkõige peaks komisjon vaatama käesoleva otsuse läbi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (4) jõustumist.

| (12) | Kanadas tunnustatud börside suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(12)

Kanadas tunnustatud börside suhtes kohaldatavate õigus- ja järelevalvekordade korrapärane läbivaatamine ei piira komisjoni võimalust alustada ükskõik millal erakorralist läbivaatamist, kui asjakohased muutused sunnivad komisjoni käesoleva otsuse kohast samaväärsust uuesti hindama. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 7 kohaldamisel käsitatakse lisas esitatud Kanadas tunnustatud börse samaväärsetena direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turgudega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2012/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

---

LISA

Artiklis 1 osutatud Kanada tunnustatud börsid:

| a) | Bourse de Montréal Inc. |
| --- | --- |

a)

Bourse de Montréal Inc.

| b) | Canadian Securities Exchange |
| --- | --- |

b)

Canadian Securities Exchange

| c) | ICE Futures Canada, Inc. |
| --- | --- |

c)

ICE Futures Canada, Inc.

| d) | NGX Inc. |
| --- | --- |

d)

NGX Inc.

| e) | TSX Inc. |
| --- | --- |

e)

TSX Inc.

| f) | TSX Venture Inc. |
| --- | --- |

f)

TSX Venture Inc.

| g) | Alpha Exchange Inc. |
| --- | --- |

g)

Alpha Exchange Inc.

| h) | Aequitas Neo Exchange Inc. |
| --- | --- |

h)

Aequitas Neo Exchange Inc.

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/54

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2274,

14. detsember 2016,

keskseid vastaspooli käsitleva Uus-Meremaa õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (5) | Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad Uus-Meremaa Reservpanga 1989. aasta seaduse osast 5C (edaspidi „esmased normid“) ja korraldustest, millega keskseid vastaspooli tunnustatakse määratud arveldussüsteemidena (edaspidi „määramiskorraldused“). Esmastes normides ja määramiskorraldustes on sätestatud nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Uus-Meremaal kliirimisteenuste osutamiseks pidevalt täitma. Uus-Meremaal asutatud kesksetele vastaspooltele võib määratud arveldussüsteemina tegutsemiseks loa anda peakuberner (Governor-General) rahandusministri ja äriministri soovitusel ning kooskõlas Uus-Meremaa Panga ja finantsturgude ameti (üheskoos „ühiselt reguleerivad asutused“) ühissoovitusega. Selleks, et keskset vastaspoolt tunnustataks määratud arveldussüsteemina, võib kehtestada tingimusi. Määramiskorraldustega kiidetakse heaks määratud arveldussüsteemi konkreetsed sise-eeskirjad ja menetlused, mis sisaldavad määratud arveldussüsteemidele kohustuslikke nõudeid, mis vastavad ühiselt reguleerivate asutuste avaldatud kõrgetasemelistele põhimõtetele. Uus-Meremaa Reservpanga 1989. aasta seaduse kohaselt peavad määratud arveldussüsteemid järgima kliirimis- ja arveldussüsteeme käsitlevaid asjaomaseid rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas finantsturutaristute põhimõtteid, mille avaldasid 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. Ühiselt reguleerivad asutused avaldasid poliitikadokumendi „Määratud arveldussüsteemide määramine ja järelevalve“, kus on nõutud, et määratud arveldussüsteemid peavad järgima finantsturutaristuste põhimõtteid. |
| --- | --- |

(5)

Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad Uus-Meremaa Reservpanga 1989. aasta seaduse osast 5C (edaspidi „esmased normid“) ja korraldustest, millega keskseid vastaspooli tunnustatakse määratud arveldussüsteemidena (edaspidi „määramiskorraldused“). Esmastes normides ja määramiskorraldustes on sätestatud nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Uus-Meremaal kliirimisteenuste osutamiseks pidevalt täitma. Uus-Meremaal asutatud kesksetele vastaspooltele võib määratud arveldussüsteemina tegutsemiseks loa anda peakuberner (Governor-General) rahandusministri ja äriministri soovitusel ning kooskõlas Uus-Meremaa Panga ja finantsturgude ameti (üheskoos „ühiselt reguleerivad asutused“) ühissoovitusega. Selleks, et keskset vastaspoolt tunnustataks määratud arveldussüsteemina, võib kehtestada tingimusi. Määramiskorraldustega kiidetakse heaks määratud arveldussüsteemi konkreetsed sise-eeskirjad ja menetlused, mis sisaldavad määratud arveldussüsteemidele kohustuslikke nõudeid, mis vastavad ühiselt reguleerivate asutuste avaldatud kõrgetasemelistele põhimõtetele. Uus-Meremaa Reservpanga 1989. aasta seaduse kohaselt peavad määratud arveldussüsteemid järgima kliirimis- ja arveldussüsteeme käsitlevaid asjaomaseid rahvusvahelisi standardeid, sealhulgas finantsturutaristute põhimõtteid, mille avaldasid 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ning Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. Ühiselt reguleerivad asutused avaldasid poliitikadokumendi „Määratud arveldussüsteemide määramine ja järelevalve“, kus on nõutud, et määratud arveldussüsteemid peavad järgima finantsturutaristuste põhimõtteid.

| (6) | Seega on Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esmaste normide aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida määratud arveldussüsteemid peavad Uus-Meremaal kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need esmased normid moodustavad Uus-Meremaa õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad määratud arveldussüsteemid esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused ühiselt reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused koos neid heakskiitvate määramiskorraldustega moodustavad Uus-Meremaa õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil määratud arveldussüsteemid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele peavad vastama. Ühiselt reguleerivad asutused hindavad, kuidas määratud arveldussüsteemid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui süsteem on määratud arveldussüsteemina heaks kiidetud, on süsteem kohustatud sise-eeskirju ja menetlusi järgima ning neid ei saa muuta, kui ühiselt reguleerivad asutused muudatused vaidlustavad. |
| --- | --- |

(6)

Seega on Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Esmaste normide aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida määratud arveldussüsteemid peavad Uus-Meremaal kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need esmased normid moodustavad Uus-Meremaa õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad määratud arveldussüsteemid esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused ühiselt reguleerivatele asutustele heakskiitmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused koos neid heakskiitvate määramiskorraldustega moodustavad Uus-Meremaa õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil määratud arveldussüsteemid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele peavad vastama. Ühiselt reguleerivad asutused hindavad, kuidas määratud arveldussüsteemid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui süsteem on määratud arveldussüsteemina heaks kiidetud, on süsteem kohustatud sise-eeskirju ja menetlusi järgima ning neid ei saa muuta, kui ühiselt reguleerivad asutused muudatused vaidlustavad.

| (7) | Uus-Meremaal asutatud määratud arveldussüsteemide suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise ulatust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaanduse ulatus sõltub nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevusele omase riski tasemest, mis omakorda sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamisnõuded kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(7)

Uus-Meremaal asutatud määratud arveldussüsteemide suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise ulatust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaanduse ulatus sõltub nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevusele omase riski tasemest, mis omakorda sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamisnõuded kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (8) | Finantsturg, kus Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemid tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Uus-Meremaal kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Uus-Meremaal asutatud määratud arveldussüsteemides endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(8)

Finantsturg, kus Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemid tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Uus-Meremaal kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Uus-Meremaal asutatud määratud arveldussüsteemides endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (9) | Uus-Meremaal asutatud määratud arveldussüsteemide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemide suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, maandavad Uus-Meremaal olevat madalamat riski ja nendega on risk maandatud ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(9)

Uus-Meremaal asutatud määratud arveldussüsteemide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemide suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, maandavad Uus-Meremaal olevat madalamat riski ja nendega on risk maandatud ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (10) | Seepärast tuleks järeldada, et Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemid vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks järeldada, et Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemid vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (11) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi.

| (12) | Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemide üle teevad järelevalvet ühiselt reguleerivad asutused. Need võivad küsida määratud arveldussüsteemidelt ja nende liikmetelt teavet ning määrata vastamisest keeldumise korral karistusi. Ühiselt reguleerivad asutused võivad tagasi võtta määratud arveldussüsteemi tegevusloa. Ühiselt reguleerivad asutused kontrollivad, kuidas määratud arveldussüsteemid täidavad määratud arveldussüsteemina tegutsemiseks loa andmise tingimusi. Kõnealused tingimused võivad sisaldada nõuet teatada ühiselt reguleerivatele asutustele olulistest sündmustest (nt süsteemi riskijuhtimisraamistiku või finantsvahendeid käsitleva poliitika mittejärgimine või muutmine), esitada korrapäraselt aruandeid ühiselt reguleerivatele asutustele ja avaldada teavet, sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste standardite (finantsturutaristuste põhimõtted) kohaseid enesehinnanguid. Ühiselt reguleerivad asutused kohtuvad korrapäraselt määratud arveldussüsteemi kõrgema juhtkonnaga ning võivad läbi vaadata tegevusloa ja kehtestada lisatingimusi või tegevusloa tagasi võtta, kui kohaldatavaid nõudeid ei järgita. |
| --- | --- |

(12)

Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemide üle teevad järelevalvet ühiselt reguleerivad asutused. Need võivad küsida määratud arveldussüsteemidelt ja nende liikmetelt teavet ning määrata vastamisest keeldumise korral karistusi. Ühiselt reguleerivad asutused võivad tagasi võtta määratud arveldussüsteemi tegevusloa. Ühiselt reguleerivad asutused kontrollivad, kuidas määratud arveldussüsteemid täidavad määratud arveldussüsteemina tegutsemiseks loa andmise tingimusi. Kõnealused tingimused võivad sisaldada nõuet teatada ühiselt reguleerivatele asutustele olulistest sündmustest (nt süsteemi riskijuhtimisraamistiku või finantsvahendeid käsitleva poliitika mittejärgimine või muutmine), esitada korrapäraselt aruandeid ühiselt reguleerivatele asutustele ja avaldada teavet, sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste standardite (finantsturutaristuste põhimõtted) kohaseid enesehinnanguid. Ühiselt reguleerivad asutused kohtuvad korrapäraselt määratud arveldussüsteemi kõrgema juhtkonnaga ning võivad läbi vaadata tegevusloa ja kehtestada lisatingimusi või tegevusloa tagasi võtta, kui kohaldatavaid nõudeid ei järgita.

| (13) | Seega tuleks järeldada, et Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemide üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(13)

Seega tuleks järeldada, et Uus-Meremaal tegevusloa saanud määratud arveldussüsteemide üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (15) | Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad Uus-Meremaal tegutseda, kui nende ja nende liikmete suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord on õiguslikult selge. Peale selle tuleb kolmanda riigi kesksete vastaspoolte üle teha tõhusat järelevalvet, tagades vastavuse kohaldatavale õigus- ja järelevalvekorrale. Uus-Meremaa Panga ja keskse vastaspoole kolmanda riigi pädeva järelevalveasutuse vahel võib sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi. |
| --- | --- |

(15)

Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad Uus-Meremaal tegutseda, kui nende ja nende liikmete suhtes kohaldatav õigus- ja järelevalvekord on õiguslikult selge. Peale selle tuleb kolmanda riigi kesksete vastaspoolte üle teha tõhusat järelevalvet, tagades vastavuse kohaldatavale õigus- ja järelevalvekorrale. Uus-Meremaa Panga ja keskse vastaspoole kolmanda riigi pädeva järelevalveasutuse vahel võib sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi.

| (16) | Seepärast tuleks järeldada, et Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks järeldada, et Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem.

| (17) | Käesolev otsus põhineb Uus-Meremaal käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad määratud arveldussüsteeme. Komisjon peaks koostöös ESMAga Uus-Meremaal jätkuvalt pidevalt jälgima määratud arveldussüsteemide õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev otsus põhineb Uus-Meremaal käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad määratud arveldussüsteeme. Komisjon peaks koostöös ESMAga Uus-Meremaal jätkuvalt pidevalt jälgima määratud arveldussüsteemide õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (18) | Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(18)

Uus-Meremaal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (19) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse Uus-Meremaa õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb Uus-Meremaa Reservpanga 1989. aasta seaduse osast 5C, mida täiendab poliitikadokument „Määratud arveldussüsteemide määramine ja järelevalve“, kus on nõutud, et määratud arveldussüsteemid peavad järgima finantsturutaristuste põhimõtteid, samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 14. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turuinfrastruktuuri komiteeks.

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/57 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/57

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2275,

15. detsember 2016,

keskseid vastaspooli käsitleva Jaapani õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (5) | Jaapani õiguslikult siduvad nõuded seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega koosnevad finantsinstrumente ja börsi käsitlevast 2006. aasta seadusest, millega on kehtestatud väärtpabereid ja tuletisinstrumente kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistik, ja kaubatuletisinstrumente käsitlevast 2009. aasta seadusest, millega on kehtestatud kaubatuletisinstrumente kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistik. Käesolev otsus hõlmab üksnes kaubatuletisinstrumente käsitleva seadusega kehtestatud korda, mida kohaldatakse kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes. Kaubatuletisinstrumente käsitlevas seaduses on sätestatud nõuded, mida kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid peavad Jaapanis kliirimisteenuste osutamiseks pidevalt täitma. Kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonidele annab tegevusloa pädev minister. Pädev minister võib kehtestada kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonidele litsentsi andmise tingimused. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumi minister on pädev minister nende kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide puhul, kes osutavad kliirimisteenuseid ainult selle ministeeriumi haldusalasse kuuluvatel kaubaturgudel. Majandus-, kaubandus- ja tööstusministeeriumi minister on pädev minister nende kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide puhul, kes osutavad kliirimisteenuseid ainult selle ministeeriumi haldusalasse kuuluvatel kaubaturgudel. Muude kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonide puhul on pädevad ministrid nii põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumi minister kui ka majandus-, kaubandus- ja tööstusministeeriumi minister. |
| --- | --- |

(5)

Jaapani õiguslikult siduvad nõuded seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega koosnevad finantsinstrumente ja börsi käsitlevast 2006. aasta seadusest, millega on kehtestatud väärtpabereid ja tuletisinstrumente kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistik, ja kaubatuletisinstrumente käsitlevast 2009. aasta seadusest, millega on kehtestatud kaubatuletisinstrumente kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistik. Käesolev otsus hõlmab üksnes kaubatuletisinstrumente käsitleva seadusega kehtestatud korda, mida kohaldatakse kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes. Kaubatuletisinstrumente käsitlevas seaduses on sätestatud nõuded, mida kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid peavad Jaapanis kliirimisteenuste osutamiseks pidevalt täitma. Kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonidele annab tegevusloa pädev minister. Pädev minister võib kehtestada kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonidele litsentsi andmise tingimused. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumi minister on pädev minister nende kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide puhul, kes osutavad kliirimisteenuseid ainult selle ministeeriumi haldusalasse kuuluvatel kaubaturgudel. Majandus-, kaubandus- ja tööstusministeeriumi minister on pädev minister nende kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide puhul, kes osutavad kliirimisteenuseid ainult selle ministeeriumi haldusalasse kuuluvatel kaubaturgudel. Muude kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonide puhul on pädevad ministrid nii põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumi minister kui ka majandus-, kaubandus- ja tööstusministeeriumi minister.

| (6) | Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium avaldasid 2014. aasta novembris kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide järelevalve põhisuunised (edaspidi „suunised“), milles makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni 2012. aasta aprillis välja antud finantsturutaristute põhimõtteid arvestades selgitatakse üksikasjalikult kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistikku ja eelkõige seda, kuidas nad peavad kaubatuletisinstrumente käsitlevat seadust järgima. Suuniseid rakendatakse kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide sise-eeskirjade ja menetlustega. |
| --- | --- |

(6)

Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium avaldasid 2014. aasta novembris kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide järelevalve põhisuunised (edaspidi „suunised“), milles makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni 2012. aasta aprillis välja antud finantsturutaristute põhimõtteid arvestades selgitatakse üksikasjalikult kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide järelevalveraamistikku ja eelkõige seda, kuidas nad peavad kaubatuletisinstrumente käsitlevat seadust järgima. Suuniseid rakendatakse kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide sise-eeskirjade ja menetlustega.

| (7) | Esmaste normide kohaselt peavad kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid vastu võtma ettevõttesisesed ärieeskirjad, st kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide sise-eeskirjad ja menetlused, mis vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ja võimaldavad teha tuletisinstrumentidega tehinguid nõuetekohaselt ja turvaliselt. Ettevõttesiseste ärieeskirjadega on ka tagatud, et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide finantsseisund on piisav kaubatuletistehingute kliirimiseks, et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide äritegevuse prognoositavad tulud ja kulud on soodsad, et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide töötajatel on piisavad teadmised ja piisav kogemus kaubatuletistehingute nõuetekohaseks ja kindlaks kliirimiseks ning et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide struktuur ja ülesehitus on sellised, et arveldus saab toimuda asjakohaselt. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused peab heaks kiitma pädev minister ja neid ei saa muuta, kui pädev minister muudatused vaidlustab. |
| --- | --- |

(7)

Esmaste normide kohaselt peavad kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid vastu võtma ettevõttesisesed ärieeskirjad, st kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide sise-eeskirjad ja menetlused, mis vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ja võimaldavad teha tuletisinstrumentidega tehinguid nõuetekohaselt ja turvaliselt. Ettevõttesiseste ärieeskirjadega on ka tagatud, et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide finantsseisund on piisav kaubatuletistehingute kliirimiseks, et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide äritegevuse prognoositavad tulud ja kulud on soodsad, et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide töötajatel on piisavad teadmised ja piisav kogemus kaubatuletistehingute nõuetekohaseks ja kindlaks kliirimiseks ning et kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide struktuur ja ülesehitus on sellised, et arveldus saab toimuda asjakohaselt. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused peab heaks kiitma pädev minister ja neid ei saa muuta, kui pädev minister muudatused vaidlustab.

| (8) | Seega on Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide esmaste normide aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kõnealused organisatsioonid peavad Jaapanis kliirimisteenuste osutamise litsentsi saamiseks järgima (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad Jaapanis kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused pädevale ministrile heakskiitmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Jaapani õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid nendele nõuetele peavad vastama. Peale selle sisaldavad kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide sise-eeskirjad ja menetlused esmaseid norme täiendavaid lisasätteid. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium hindavad, kuidas kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui pädev minister on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonidele õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

(8)

Seega on Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide esmaste normide aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kõnealused organisatsioonid peavad Jaapanis kliirimisteenuste osutamise litsentsi saamiseks järgima (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad Jaapanis kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatavate õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused pädevale ministrile heakskiitmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Jaapani õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid nendele nõuetele peavad vastama. Peale selle sisaldavad kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide sise-eeskirjad ja menetlused esmaseid norme täiendavaid lisasätteid. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium hindavad, kuidas kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui pädev minister on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kaubatuletistehinguid kliirivatele organisatsioonidele õiguslikult siduvaks.

| (9) | Jaapanis asutatud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise ulatust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamismeetmed kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(9)

Jaapanis asutatud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise ulatust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamismeetmed kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (10) | Finantsturg, kus Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Jaapanis kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 2 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Jaapanis asutatud kaubatuletistehinguid kliirivates organisatsioonides endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(10)

Finantsturg, kus Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Jaapanis kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 2 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Jaapanis asutatud kaubatuletistehinguid kliirivates organisatsioonides endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (11) | Jaapanis asutatud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, maandavad Jaapanis olevat madalamat riski ja nendega on risk maandatud ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(11)

Jaapanis asutatud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, maandavad Jaapanis olevat madalamat riski ja nendega on risk maandatud ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (12) | Seepärast tuleks järeldada, et Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks järeldada, et Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (13) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Jaapani õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Jaapani õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi.

| (14) | Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide üle teevad vastavalt oma vastutusalale järelevalvet põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad nõuda, et kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid ja nende kliirivad liikmed esitaksid varade või tegevuse kohta aruandeid või materjale. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad samuti korraldada kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide ja nende kliirivate liikmete kontrolle, sealhulgas kontrollida nende raamatupidamist ja dokumente või mis tahes muid tegevusega seotud asjaolusid. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad nõuda, et kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid muudavad oma põhikirja, äri- või muid eeskirju või ärimeetodeid või võtavad äritoimingute või varade seisundi parandamiseks vajalikke meetmeid, kui nad peavad seda kliirimisteenuste nõuetekohase ja usaldusväärse osutamise seisukohast oluliseks. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes rakendada kohaldatavate sätete rikkumise eest ka distsiplinaarmeetmeid, nt määrata trahve. |
| --- | --- |

(14)

Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide üle teevad vastavalt oma vastutusalale järelevalvet põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad nõuda, et kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid ja nende kliirivad liikmed esitaksid varade või tegevuse kohta aruandeid või materjale. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad samuti korraldada kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide ja nende kliirivate liikmete kontrolle, sealhulgas kontrollida nende raamatupidamist ja dokumente või mis tahes muid tegevusega seotud asjaolusid. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad nõuda, et kaubatuletistehinguid kliirivad organisatsioonid muudavad oma põhikirja, äri- või muid eeskirju või ärimeetodeid või võtavad äritoimingute või varade seisundi parandamiseks vajalikke meetmeid, kui nad peavad seda kliirimisteenuste nõuetekohase ja usaldusväärse osutamise seisukohast oluliseks. Põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võivad kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes rakendada kohaldatavate sätete rikkumise eest ka distsiplinaarmeetmeid, nt määrata trahve.

| (15) | Seega tuleks järeldada, et Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(15)

Seega tuleks järeldada, et Jaapanis tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi.

| (16) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Jaapani õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Jaapani õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (17) | Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda kaubatuletistehinguid kliiriva organisatsioonina tegutsemise luba, et osutada Jaapanis samu teenuseid, kui neil on lubatud osutada kõnealuses kolmandas riigis. Jaapani finantsteenuste ametil on õigus kaubaturu valdkonna eest vastutava ministriga konsulteerides kindlaks määrata kaubad, millega võib kaubelda finantsinstrumentide turul vastavalt Jaapani finantsinstrumente ja börsi käsitlevale seadusele. Kui kolmanda riigi kesksed vastaspooled kliirivad finantsinstrumentide turul kauplemiseks määratud lepinguid, võib keskne vastaspool taotleda Jaapani finantsteenuste ametilt nn välismaise keskse vastaspoole litsentsi, millega lubatakse neil osutada Jaapanis samu teenuseid, kui neil on lubatud osutada kolmandas riigis. Litsentsi taotleva kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes kohaldatavad kriteeriumid on sarnased Jaapani kliirimisorganisatsioonide suhtes kohaldatavate kriteeriumidega, kuid kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele tehakse erand Jaapanis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatest teatavatest nõuetest, kui neile on andnud samaväärse litsentsi asjaomase kolmanda riigi asutus, kellega Jaapani finantsteenuste ametil on sõlmitud koostöölepe. Kolmanda riigi kesksed vastaspooled, kes kliirivad lepinguid, mis ei ole määratud kauplemiseks finantsinstrumentide turul, peavad Jaapani kaubatuletisinstrumentide seaduse alusel taotlema litsentsi põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumilt ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeeriumilt. Litsentsi taotlust analüüsides peaksid põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võtma arvesse kesksele vastaspoolele kolmandas riigis antud tegevusluba. |
| --- | --- |

(17)

Kolmanda riigi kesksed vastaspooled võivad taotleda kaubatuletistehinguid kliiriva organisatsioonina tegutsemise luba, et osutada Jaapanis samu teenuseid, kui neil on lubatud osutada kõnealuses kolmandas riigis. Jaapani finantsteenuste ametil on õigus kaubaturu valdkonna eest vastutava ministriga konsulteerides kindlaks määrata kaubad, millega võib kaubelda finantsinstrumentide turul vastavalt Jaapani finantsinstrumente ja börsi käsitlevale seadusele. Kui kolmanda riigi kesksed vastaspooled kliirivad finantsinstrumentide turul kauplemiseks määratud lepinguid, võib keskne vastaspool taotleda Jaapani finantsteenuste ametilt nn välismaise keskse vastaspoole litsentsi, millega lubatakse neil osutada Jaapanis samu teenuseid, kui neil on lubatud osutada kolmandas riigis. Litsentsi taotleva kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes kohaldatavad kriteeriumid on sarnased Jaapani kliirimisorganisatsioonide suhtes kohaldatavate kriteeriumidega, kuid kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele tehakse erand Jaapanis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatest teatavatest nõuetest, kui neile on andnud samaväärse litsentsi asjaomase kolmanda riigi asutus, kellega Jaapani finantsteenuste ametil on sõlmitud koostöölepe. Kolmanda riigi kesksed vastaspooled, kes kliirivad lepinguid, mis ei ole määratud kauplemiseks finantsinstrumentide turul, peavad Jaapani kaubatuletisinstrumentide seaduse alusel taotlema litsentsi põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeeriumilt ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeeriumilt. Litsentsi taotlust analüüsides peaksid põllumajandus-, metsandus- ja kalandusministeerium ning majandus-, kaubandus- ja tööstusministeerium võtma arvesse kesksele vastaspoolele kolmandas riigis antud tegevusluba.

| (18) | Seepärast tuleks järeldada, et Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks järeldada, et Jaapani õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem.

| (19) | Käesolev otsus põhineb Jaapanis käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad kaubatuletistehinguid kliirivaid organisatsioone. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Jaapani kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev otsus põhineb Jaapanis käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad kaubatuletistehinguid kliirivaid organisatsioone. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima Jaapani kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (20) | Jaapanis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teha koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(20)

Jaapanis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teha koostöös Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohaldamisel käsitatakse Jaapani õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb kaubatuletisinstrumente käsitlevast 2009. aasta seadusest, mida täiendavad kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide järelevalve põhisuunised, ning mida kohaldatakse seal tegevusloa saanud kaubatuletistehinguid kliirivate organisatsioonide suhtes, samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turuinfrastruktuuri komiteeks.

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/61

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2276,

15. detsember 2016,

keskseid vastaspooli käsitleva Brasiilia õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Brasiilia õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Brasiilia õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (5) | Brasiilias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad 27. märtsi 2001. aasta seadusest 10214 ja selle kohaselt vastu võetud riikliku rahanõukogu resolutsioonidest, Brasiilia Keskpanga (BKP) ringkirjadest ning Brasiilia väärtpaberi- ja börsikomisjoni juhistest. Kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate tegevust reguleeritakse eelkõige resolutsiooniga 2882 (muudetud resolutsiooniga 3081), milles on sätestatud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate tegevuse suhtes kohaldatavad põhimõtted, ja millega antakse BKP-le õigus kliiringukodasid ja kliirimisteenuste osutajaid reguleerida, anda neile tegevusluba ja teha nende üle järelevalvet. |
| --- | --- |

(5)

Brasiilias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad 27. märtsi 2001. aasta seadusest 10214 ja selle kohaselt vastu võetud riikliku rahanõukogu resolutsioonidest, Brasiilia Keskpanga (BKP) ringkirjadest ning Brasiilia väärtpaberi- ja börsikomisjoni juhistest. Kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate tegevust reguleeritakse eelkõige resolutsiooniga 2882 (muudetud resolutsiooniga 3081), milles on sätestatud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate tegevuse suhtes kohaldatavad põhimõtted, ja millega antakse BKP-le õigus kliiringukodasid ja kliirimisteenuste osutajaid reguleerida, anda neile tegevusluba ja teha nende üle järelevalvet.

| (6) | Brasiilias asutatud kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad peavad olema saanud BKP-lt kliirimisteenuste osutamiseks loa. Kliiringukojale või kliirimisteenuste osutajale tegevusloa andmist kaaludes peab BKP võtma arvesse Brasiilia maksesüsteemi usaldusväärsust, normaalset toimimist ja selle parandamist. Samuti võib BKP enne tegevusloa andmist või ka hiljem kindlaks määrata „sellised tingimused, mida ta peab asjakohaseks“, lähtudes finantssüsteemi stabiilsusest, kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate riskidest ja tõhususest. Kliiringukodade suhtes, mis haldavad BKP poolt kliirimissüsteemi mahu ja laadi alusel kindlaks määratud süsteemselt olulist süsteemi, mis võib ohustada Brasiilia finantssüsteemi tugevuse ja sujuva toimimise ohtu seada, võidakse kohaldada ülejäänud kliiringukodadest ja kliirimisteenuste osutajatest erinevaid eeskirju. |
| --- | --- |

(6)

Brasiilias asutatud kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad peavad olema saanud BKP-lt kliirimisteenuste osutamiseks loa. Kliiringukojale või kliirimisteenuste osutajale tegevusloa andmist kaaludes peab BKP võtma arvesse Brasiilia maksesüsteemi usaldusväärsust, normaalset toimimist ja selle parandamist. Samuti võib BKP enne tegevusloa andmist või ka hiljem kindlaks määrata „sellised tingimused, mida ta peab asjakohaseks“, lähtudes finantssüsteemi stabiilsusest, kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate riskidest ja tõhususest. Kliiringukodade suhtes, mis haldavad BKP poolt kliirimissüsteemi mahu ja laadi alusel kindlaks määratud süsteemselt olulist süsteemi, mis võib ohustada Brasiilia finantssüsteemi tugevuse ja sujuva toimimise ohtu seada, võidakse kohaldada ülejäänud kliiringukodadest ja kliirimisteenuste osutajatest erinevaid eeskirju.

| (7) | BKP on vastu võtnud eri meetmeid, et rakendada resolutsioon 2882 ja tagada, et kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad järgivad maksesüsteemi puhul kehtivaid tõekspidamisi, põhimõtteid ja eeskirju. Eelkõige ringkirjaga 3057 on üksikasjalikult reguleeritud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate toimimine ning selles on sätestatud mitmed neile kohustuslikud nõuded, sh kapitali-, läbipaistvus- ja tegevusnõuded ning riskikontrollimeetmed. BKP tegi poliitilise avalduse nr 25097 makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni 2012. aasta aprillis avaldatud finantsturutaristute põhimõtete kohta, millega BKP kohaldab finantsturutaristute põhimõtteid kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate järelevalves. |
| --- | --- |

(7)

BKP on vastu võtnud eri meetmeid, et rakendada resolutsioon 2882 ja tagada, et kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad järgivad maksesüsteemi puhul kehtivaid tõekspidamisi, põhimõtteid ja eeskirju. Eelkõige ringkirjaga 3057 on üksikasjalikult reguleeritud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate toimimine ning selles on sätestatud mitmed neile kohustuslikud nõuded, sh kapitali-, läbipaistvus- ja tegevusnõuded ning riskikontrollimeetmed. BKP tegi poliitilise avalduse nr 25097 makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni 2012. aasta aprillis avaldatud finantsturutaristute põhimõtete kohta, millega BKP kohaldab finantsturutaristute põhimõtteid kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate järelevalves.

| (8) | Ringkirja nr 3057 kohaselt peavad kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad võtma vastu sise-eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse kõigi oluliste nõuete järgimine ja mis käsitlevad nende tegevuse kõiki olulisi aspekte, sealhulgas kaitsemeetmeid krediidi-, likviidsus- ja operatsiooniriski juhtimiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused esitatakse BKP-le, kes neid esmalt hindab tegevusloa andmise käigus. Peale selle peab BKP sise-eeskirjade ja menetluste olulised muudatused samuti heaks kiitma. Muudest vähem olulistest sise-eeskirjade ja menetluste muudatustest tuleb BKP-le teatada 30 päeva jooksul pärast muudatuste tegemist ja BKP võib need vaidlustada. |
| --- | --- |

(8)

Ringkirja nr 3057 kohaselt peavad kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad võtma vastu sise-eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse kõigi oluliste nõuete järgimine ja mis käsitlevad nende tegevuse kõiki olulisi aspekte, sealhulgas kaitsemeetmeid krediidi-, likviidsus- ja operatsiooniriski juhtimiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused esitatakse BKP-le, kes neid esmalt hindab tegevusloa andmise käigus. Peale selle peab BKP sise-eeskirjade ja menetluste olulised muudatused samuti heaks kiitma. Muudest vähem olulistest sise-eeskirjade ja menetluste muudatustest tuleb BKP-le teatada 30 päeva jooksul pärast muudatuste tegemist ja BKP võib need vaidlustada.

| (9) | Seega on Brasiilias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Seaduse 10214 ning selle alusel vastu võetud resolutsioonide, ringkirjade ja juhiste aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad peavad Brasiilias kliirimisteenuste osutamiseks loa saamiseks järgima (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad Brasiilia õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused BKP-le heakskiitmiseks või teadmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Brasiilia õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad nendele nõuetele peavad vastama. BKP hindab, kuidas kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui BKP on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kliiringukodadele ja kliirimisteenuste osutajatele õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

(9)

Seega on Brasiilias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Seaduse 10214 ning selle alusel vastu võetud resolutsioonide, ringkirjade ja juhiste aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad peavad Brasiilias kliirimisteenuste osutamiseks loa saamiseks järgima (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad Brasiilia õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Esmaste normide järgimise tõendamiseks peavad kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused BKP-le heakskiitmiseks või teadmiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Brasiilia õiguslikult siduvate nõuete teise taseme ning neis tuleb üksikasjalikult ette näha, mil viisil kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad nendele nõuetele peavad vastama. BKP hindab, kuidas kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad nendele nõuetele ja finantsturutaristute põhimõtetele vastavad. Kui BKP on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kliiringukodadele ja kliirimisteenuste osutajatele õiguslikult siduvaks.

| (10) | Brasiilias kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaanduse ulatus sõltub nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevusele omase riski tasemest, mis omakorda sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamisnõuded kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(10)

Brasiilias kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaanduse ulatus sõltub nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevusele omase riski tasemest, mis omakorda sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamisnõuded kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (11) | Finantsturg, kus Brasiilias asutatud kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Brasiilias kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 3 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine kliiringukodades ja kliirimisteenuste osutajates endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(11)

Finantsturg, kus Brasiilias asutatud kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Brasiilias kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 3 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine kliiringukodades ja kliirimisteenuste osutajates endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (12) | Brasiilias asutatud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad nende sise-eeskirjad ja menetlused, millega nõutakse finantsturutaristute põhimõtete järgimist, maandavad Brasiilias olevat madalamat riski ning nendega maandatakse riski ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(12)

Brasiilias asutatud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatavad esmased normid, mida täiendavad nende sise-eeskirjad ja menetlused, millega nõutakse finantsturutaristute põhimõtete järgimist, maandavad Brasiilias olevat madalamat riski ning nendega maandatakse riski ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (13) | Seepärast tuleks järeldada, et Brasiilia õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks järeldada, et Brasiilia õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud kliiringukojad ja kliirimisteenuste osutajad vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Brasiilia õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Brasiilia õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi.

| (15) | BKP kontrollib jooksvalt kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate vastavust nende suhtes kohaldatavatele õiguslikult siduvatele nõuetele. BKP-l on lisaks eri võimalusi kõnealuse vastavuse tagamiseks. Eelkõige on BKP-l õigus nõuda kliiringukodadelt ja kliirimisteenuste osutajatelt teavet, teha neile hoiatusi ja nõuda neilt vajaduse korral eeskirjade muutmist. Lisaks võib BKP määrata ka trahve, kui kliiringukojad või kliirimisteenuste osutajad rikuvad nende suhtes kohaldatavaid õiguslikult siduvaid nõudeid, ja tal on õigus tühistada nende tegevusluba. |
| --- | --- |

(15)

BKP kontrollib jooksvalt kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate vastavust nende suhtes kohaldatavatele õiguslikult siduvatele nõuetele. BKP-l on lisaks eri võimalusi kõnealuse vastavuse tagamiseks. Eelkõige on BKP-l õigus nõuda kliiringukodadelt ja kliirimisteenuste osutajatelt teavet, teha neile hoiatusi ja nõuda neilt vajaduse korral eeskirjade muutmist. Lisaks võib BKP määrata ka trahve, kui kliiringukojad või kliirimisteenuste osutajad rikuvad nende suhtes kohaldatavaid õiguslikult siduvaid nõudeid, ja tal on õigus tühistada nende tegevusluba.

| (16) | Seega tuleks järeldada, et Brasiilias tegevusloa saanud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(16)

Seega tuleks järeldada, et Brasiilias tegevusloa saanud kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi.

| (17) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Brasiilia õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Brasiilia õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (18) | Brasiilias võivad teenuseid osutada kesksed vastaspooled, kes on tegevusloa saanud kolmandas riigis, kus õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse sarnane tulemus sellega, mis tagatakse Brasiilias kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga ja mis vastab finantsturutaristute põhimõtetele, kus kehtivad samaväärsed rahapesuvastased õigusaktid ja kus kesksete vastaspoolte üle tehakse tõhusat järelevalvet. BKP ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus peavad tunnustamise jaoks sõlmima ka koostööleppe. |
| --- | --- |

(18)

Brasiilias võivad teenuseid osutada kesksed vastaspooled, kes on tegevusloa saanud kolmandas riigis, kus õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse sarnane tulemus sellega, mis tagatakse Brasiilias kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga ja mis vastab finantsturutaristute põhimõtetele, kus kehtivad samaväärsed rahapesuvastased õigusaktid ja kus kesksete vastaspoolte üle tehakse tõhusat järelevalvet. BKP ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus peavad tunnustamise jaoks sõlmima ka koostööleppe.

| (19) | Seepärast tuleks järeldada, et Brasiilia õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks järeldada, et Brasiilia õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem.

| (20) | Käesolev otsus põhineb Brasiilias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad kliiringukodasid ja kliirimisteenuste osutajaid. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev otsus põhineb Brasiilias käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad kliiringukodasid ja kliirimisteenuste osutajaid. Komisjon peaks jätkuvalt pidevalt jälgima kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (21) | Brasiilias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(21)

Brasiilias tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (22) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse Brasiilia õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb kliiringukodade ja kliirimisteenuste osutajate suhtes kohaldatavast seadusest 10214 (täiendatud poliitilise avaldusega nr 25097 finantsturutaristute põhimõtete vastuvõtmise kohta seoses Brasiilia maksesüsteemis osalevate kesksete vastaspoolte tegevuse järelevalvega), ning selle alusel vastu võetud resolutsioonidest, ringkirjadest ja juhistest, samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turuinfrastruktuuri komiteeks.

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/65

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2277,

15. detsember 2016,

keskseid vastaspooli käsitleva Dubai rahvusvahelise finantskeskuse õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Nimetatud määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlev otsus aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Dubai Rahvusvahelise Finantskeskuse (edaspidi „DIFC“) õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Dubai Rahvusvahelise Finantskeskuse (edaspidi „DIFC“) õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seega liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt nimetatud määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (5) | DIFC õiguslikult siduvad nõuded seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega koosnevad 2004. aasta seadusest ja 2012. aasta turgude seadusest (DIFC regulatsioonid). Neid täiendab Dubai Finantsteenuste Asutuse (edaspidi „DFSA“) reeglistik, mis sisaldab moodulit tegevusloa saanud turuasutuste (edaspidi „AMI“) kohta. |
| --- | --- |

(5)

DIFC õiguslikult siduvad nõuded seoses seal tegevusloa saanud kesksete vastaspooltega koosnevad 2004. aasta seadusest ja 2012. aasta turgude seadusest (DIFC regulatsioonid). Neid täiendab Dubai Finantsteenuste Asutuse (edaspidi „DFSA“) reeglistik, mis sisaldab moodulit tegevusloa saanud turuasutuste (edaspidi „AMI“) kohta.

| (6) | DIFCs asutatud kesksetele vastaspooltele peab AMIna tegutsemiseks loa andma DFSA. Käesolev otsus on seotud üksnes korraga, mida kohaldatakse nende AMIde suhtes, kes osutavad heaks kiidetud finantsteenust ja tegutsevad DIFCs kliiringukojana. Selleks et saada kliirimise tegevusluba, peavad AMId täitma konkreetseid DFSA ja DFSA reeglistikus sätestatud nõudeid. AMId peavad kasutama kliirimissüsteeme turvaliselt ja tõhusalt ning nad peavad oma tegevuse ja toimingutega seonduvaid riske hoolikalt juhtima. Samuti peavad neil olema piisavad rahalised ja süsteemi ressursid ning personal. |
| --- | --- |

(6)

DIFCs asutatud kesksetele vastaspooltele peab AMIna tegutsemiseks loa andma DFSA. Käesolev otsus on seotud üksnes korraga, mida kohaldatakse nende AMIde suhtes, kes osutavad heaks kiidetud finantsteenust ja tegutsevad DIFCs kliiringukojana. Selleks et saada kliirimise tegevusluba, peavad AMId täitma konkreetseid DFSA ja DFSA reeglistikus sätestatud nõudeid. AMId peavad kasutama kliirimissüsteeme turvaliselt ja tõhusalt ning nad peavad oma tegevuse ja toimingutega seonduvaid riske hoolikalt juhtima. Samuti peavad neil olema piisavad rahalised ja süsteemi ressursid ning personal.

| (7) | DIFC regulatsioonidega rakendatakse täielikult rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes ning mille andsid välja 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. |
| --- | --- |

(7)

DIFC regulatsioonidega rakendatakse täielikult rahvusvahelisi standardeid, mis on sätestatud finantsturu infrastruktuuride põhimõtetes ning mille andsid välja 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon.

| (8) | DIFC regulatsioonide kohaselt peavad AMId vastu võtma sise-eeskirjad ja menetlused, mis tagavad vastavuse kõikidele asjakohastele nõuetele ning mis on vajalikud tema kliiring- ja arveldussüsteemide nõuetekohaseks reguleerimiseks. AMI eeskirja nr. 5.6 kohaselt peavad AMI sise-eeskirjad ja menetlused sisaldama teatavaid sätteid, sealhulgas miinimumeeskirju. Need sise-eeskirjad ja menetlused ning nende muudatused tuleb enne rakendamist esitada DFSA-le. DFSA võib kavandatud eeskirjad tagasi lükata või nõuda nende muutmist. DIFC regulatsioonide kohaselt on AMI sise-eeskirjad õiguslikult siduvad ja liikmesriikide ning teiste osalejate vastu täitmisele pööratavad. |
| --- | --- |

(8)

DIFC regulatsioonide kohaselt peavad AMId vastu võtma sise-eeskirjad ja menetlused, mis tagavad vastavuse kõikidele asjakohastele nõuetele ning mis on vajalikud tema kliiring- ja arveldussüsteemide nõuetekohaseks reguleerimiseks. AMI eeskirja nr. 5.6 kohaselt peavad AMI sise-eeskirjad ja menetlused sisaldama teatavaid sätteid, sealhulgas miinimumeeskirju. Need sise-eeskirjad ja menetlused ning nende muudatused tuleb enne rakendamist esitada DFSA-le. DFSA võib kavandatud eeskirjad tagasi lükata või nõuda nende muutmist. DIFC regulatsioonide kohaselt on AMI sise-eeskirjad õiguslikult siduvad ja liikmesriikide ning teiste osalejate vastu täitmisele pööratavad.

| (9) | Seega on DIFCs tegevusloa saanud AMIde õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. DFSA reeglistiku ja DIFC regulatsioonide aluspõhimõtetega on sätestatud ranged nõuded, millele peavad AMId vastama, et saada tegevusluba kliirimisteenuste osutamiseks DIFCs (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad DIFC õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Et tõendada esmaste normide järgimist, peavad AMId kooskõlas AMI eeskirjaga nr. 5.6 „Ärieeskirjad“ koostama ja esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused DFSA-le heakskiitmiseks enne nende rakendamist ning DFSA võib nende rakendamist takistada või selle ära keelata. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad DIFC õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. |
| --- | --- |

(9)

Seega on DIFCs tegevusloa saanud AMIde õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. DFSA reeglistiku ja DIFC regulatsioonide aluspõhimõtetega on sätestatud ranged nõuded, millele peavad AMId vastama, et saada tegevusluba kliirimisteenuste osutamiseks DIFCs (üheskoos „esmased normid“). Need esmased normid moodustavad DIFC õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Et tõendada esmaste normide järgimist, peavad AMId kooskõlas AMI eeskirjaga nr. 5.6 „Ärieeskirjad“ koostama ja esitama oma sise-eeskirjad ja menetlused DFSA-le heakskiitmiseks enne nende rakendamist ning DFSA võib nende rakendamist takistada või selle ära keelata. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad DIFC õiguslikult siduvate nõuete teise taseme.

| (10) | AMIde suhtes DIFCs kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomaste kesksete vastaspoolte kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksete vastaspoolte puhul, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(10)

AMIde suhtes DIFCs kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise tulemust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaandamise tulemus määratakse kindlaks nii asjaomaste kesksete vastaspoolte kliirimistegevustele omase riski taseme alusel, mis sõltub selle finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et saavutada sama riskimaandamise tulemus, on vaja rangemaid riskimaandamismeetmeid kesksete vastaspoolte puhul, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (11) | Finantsturg, kus DIFCs tegevusloa saanud AMId teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Alates 2011. aastast on kauplemine ja arveldamine tuletisinstrumentidega olnud minimaalne. Seega kujutab osalemine DIFCs tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(11)

Finantsturg, kus DIFCs tegevusloa saanud AMId teostavad oma kliirimistegevust, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Alates 2011. aastast on kauplemine ja arveldamine tuletisinstrumentidega olnud minimaalne. Seega kujutab osalemine DIFCs tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt madalamat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (12) | DIFCs tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, maandavad DIFCs olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(12)

DIFCs tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad esmased normid ning kõnealuste vastaspoolte sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturgude infrastruktuuri põhimõtteid, maandavad DIFCs olevat madalamat riski ja nendega saavutatakse riskimaandamise tulemus, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (13) | Seepärast võib järeldada, et DIFC õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud AMId täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast võib järeldada, et DIFC õigus- ja järelevalvekorraga on tagatud, et seal tegevusloa saanud AMId täidavad määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (14) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab DIFC õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab DIFC õigus- ja järelevalvekord seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte puhul tagama kõnealuste kesksete vastaspoolte suhtes pideva tõhusa järelevalve ja nõuete täitmise.

| (15) | DFSA kui AMIde järelvalveasutus kontrollib DIFCs AMIsid, et tagada kohaldatavate reeglite järgimine. DFSA-l on täielik õigus anda neile tegevuslubasid ja määrata neile karistusi, sealhulgas on tal õigus tühistada AMIde tegevusluba ning kehtestada neile sanktsioone. Igapäevast järelvalvet teeb DFSA. DFSA võtab vastu pideva riskijuhtimise tsükli, mis hõlmab riskide tuvastamist, hindamist, prioritiseerimist ja maandamist. 2004. aasta seadusega on antud DFSA-le õigus jõustada oma õigusakte ja eeskirju. DFSA-l on õigus läbi viia uurimisi, kui ta kahtlustab oma normide rikkumist, ning tal on õigus korraldada kontrolle, nõuda juurdepääsu raamatupidamis- ja muudele dokumentidele või nõuda üksikisikute osalemist intervjuudel vande all. DFSA võib muu hulgas määrata rahalisi karistusi, teha avaliku noomituse ja keelata isikutel DIFCs tegutseda. |
| --- | --- |

(15)

DFSA kui AMIde järelvalveasutus kontrollib DIFCs AMIsid, et tagada kohaldatavate reeglite järgimine. DFSA-l on täielik õigus anda neile tegevuslubasid ja määrata neile karistusi, sealhulgas on tal õigus tühistada AMIde tegevusluba ning kehtestada neile sanktsioone. Igapäevast järelvalvet teeb DFSA. DFSA võtab vastu pideva riskijuhtimise tsükli, mis hõlmab riskide tuvastamist, hindamist, prioritiseerimist ja maandamist. 2004. aasta seadusega on antud DFSA-le õigus jõustada oma õigusakte ja eeskirju. DFSA-l on õigus läbi viia uurimisi, kui ta kahtlustab oma normide rikkumist, ning tal on õigus korraldada kontrolle, nõuda juurdepääsu raamatupidamis- ja muudele dokumentidele või nõuda üksikisikute osalemist intervjuudel vande all. DFSA võib muu hulgas määrata rahalisi karistusi, teha avaliku noomituse ja keelata isikutel DIFCs tegutseda.

| (16) | Seega tuleks järeldada, et DIFCs tegevusloa saanud AMIde suhtes kohaldatakse pidevat tõhusat järelevalvet ja jõustamist. |
| --- | --- |

(16)

Seega tuleks järeldada, et DIFCs tegevusloa saanud AMIde suhtes kohaldatakse pidevat tõhusat järelevalvet ja jõustamist.

| (17) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab DIFC õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab DIFC õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (18) | Kolmandate riikide kesksed vastaspooled, kes soovivad kliirida tuletisinstrumente DIFCs, peavad taotlema DFSA heakskiitu. Tegevusloa saamise moodulis sätestatakse tegevusloa saamise kriteeriumid ja menetlus. |
| --- | --- |

(18)

Kolmandate riikide kesksed vastaspooled, kes soovivad kliirida tuletisinstrumente DIFCs, peavad taotlema DFSA heakskiitu. Tegevusloa saamise moodulis sätestatakse tegevusloa saamise kriteeriumid ja menetlus.

| (19) | Tegevusloa saamiseks peab jurisdiktsioonis, kus kesksed vastaspooled on asutatud, olema piisavalt kindel õiguskord, mis on samaväärne DIFCs kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga. Enne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte taotluse heakskiitmist peavad DIFC ja kolmanda riigi pädevad asutused sõlmima koostöölepingu. |
| --- | --- |

(19)

Tegevusloa saamiseks peab jurisdiktsioonis, kus kesksed vastaspooled on asutatud, olema piisavalt kindel õiguskord, mis on samaväärne DIFCs kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga. Enne kolmanda riigi kesksete vastaspoolte taotluse heakskiitmist peavad DIFC ja kolmanda riigi pädevad asutused sõlmima koostöölepingu.

| (20) | Seepärast tuleks DIFC õigus- ja järelevalvekorda käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast tuleks DIFC õigus- ja järelevalvekorda käsitada tõhusa samaväärse süsteemina kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamiseks.

| (21) | Käesolev otsus põhineb DIFCs käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad AMIsid. Komisjon peaks koostöös ESMAga korrapäraselt jätkuvalt jälgima, kuidas AMIde õigus- ja järelevalveraamistik areneb ning kas käesoleva otsuse aluseks olevaid tingimusi täidetakse. |
| --- | --- |

(21)

Käesolev otsus põhineb DIFCs käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel, mis käsitlevad AMIsid. Komisjon peaks koostöös ESMAga korrapäraselt jätkuvalt jälgima, kuidas AMIde õigus- ja järelevalveraamistik areneb ning kas käesoleva otsuse aluseks olevaid tingimusi täidetakse.

| (22) | DIFCs tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse tühistamiseni. |
| --- | --- |

(22)

DIFCs tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse tühistamiseni.

| (23) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisele loetakse DIFC õigus- ja järelevalvekorda, mis hõlmab DIFC regulatsioone ja DFSA eeskirju ning mida kohaldatakse seal tegevusloa saanud AMIde suhtes, samaväärseks määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 Makse- ja Turu Infrastruktuuri Komiteeks.

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2278,

15. detsember 2016,

keskseid vastaspooli käsitleva Araabia Ühendemiraatide õigusraamistiku samaväärsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 kohase kolmandas riigis asutatud kesksete vastaspoolte tunnustamise menetluse eesmärk on võimaldada sellistes kolmandates riikides asutatud ja tegevusloa saanud kesksetel vastaspooltel, mille regulatiivsed nõuded on samaväärsed kõnealuses määruses sätestatutega, osutada liidus asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele kliirimisteenuseid. Kõnealuse määrusega ette nähtud tunnustamismenetlus ja samaväärsust käsitlevad otsused aitavad seega saavutada määruse (EL) nr 648/2012 peamist eesmärki vähendada süsteemset riski, laiendades turvaliste ja nõuetekohaste kesksete vastaspoolte kasutamist börsiväliste tuletislepingute kliirimisele, sealhulgas juhul, kui kõnealused kesksed vastaspooled on asutatud ja saanud tegevusloa kolmandas riigis.

| (2) | Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et seoses kesksete vastaspooltega saaks kolmanda riigi õiguskorda käsitada samaväärsena liidu õiguskorraga, peaks kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra sisuline tulemus olema samaväärne liidu nõuetega saavutatavate eesmärkidega. Kõnealuse samaväärsuse hindamise eesmärk on seega kontrollida, kas Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal asutatud ja tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ei kujuta endast liidus asutatud kliirivatele liikmetele ja kauplemiskohtadele suuremat riski kui liidus tegevusloa saanud kesksed vastaspooled ega tekita seeläbi liidus vastuvõetamatul tasemel süsteemset riski. Seejuures tuleks eriti arvesse võtta liidu finantsturust väiksematel finantsturgudel sooritatud kliirimistegevusele omaseid oluliselt väiksemaid riske.

| (3) | Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda saaks käsitada samaväärsena määruses (EL) nr 648/2012 sätestatud korraga, peavad vastavalt kõnealuse määruse artikli 25 lõikele 6 olema täidetud kolm tingimust.

| (4) | Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Esimese tingimuse kohaselt peavad kolmandas riigis tegevusloa saanud kesksed vastaspooled täitma määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega samaväärseid õiguslikult siduvaid nõudeid.

| (5) | Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad Araabia Ühendemiraatide väärtpaberite ja kaubatuletisinstrumentide ameti (SCA) välja antud regulatsioonidest. Nendes on sätestatud nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Araabia Ühendemiraatides kliirimisteenuste osutamiseks pidevalt täitma. Regulatsioonid koosnevad 2005. aasta otsusest nr 157\R, milles on määratletud kliirimisagentuur, ja SCA nõukogu 2015. aasta otsusest nr 11, milles on sätestatud kesksete vastaspoolte nõuded. Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksed vastaspooled peavad olema saanud SCA-lt tegevusloa. |
| --- | --- |

(5)

Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad õiguslikult siduvad nõuded koosnevad Araabia Ühendemiraatide väärtpaberite ja kaubatuletisinstrumentide ameti (SCA) välja antud regulatsioonidest. Nendes on sätestatud nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Araabia Ühendemiraatides kliirimisteenuste osutamiseks pidevalt täitma. Regulatsioonid koosnevad 2005. aasta otsusest nr 157\R, milles on määratletud kliirimisagentuur, ja SCA nõukogu 2015. aasta otsusest nr 11, milles on sätestatud kesksete vastaspoolte nõuded. Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksed vastaspooled peavad olema saanud SCA-lt tegevusloa.

| (6) | SCA on avaldanud regulatsiooni (SCA nõukogu 2015. aasta otsus nr 11), millega on nõutud, et Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksed vastaspooled vastavad finantsturutaristute põhimõtetele, mille avaldasid 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon. |
| --- | --- |

(6)

SCA on avaldanud regulatsiooni (SCA nõukogu 2015. aasta otsus nr 11), millega on nõutud, et Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksed vastaspooled vastavad finantsturutaristute põhimõtetele, mille avaldasid 2012. aasta aprillis makse- ja arveldussüsteemide komitee (2) ja Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon.

| (7) | Regulatsioonide kohaselt peavad kesksed vastaspooled võtma vastu sise-eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse kõigi oluliste nõuete järgimine ja mis käsitlevad nende tegevuse kõiki olulisi aspekte, sealhulgas kaitsemeetmeid krediidi-, likviidsus- ja operatsiooniriski juhtimiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused peab heaks kiitma SCA. Peale selle ei saa kõnealuseid sise-eeskirju ja menetlusi muuta, kui SCA kavandatud muudatustega ei nõustu. Peale selle peab SCA heaks kiitma kesksete vastaspoolte kasutatavad stressitestid ja finantsvahendite arvutamise meetodid. |
| --- | --- |

(7)

Regulatsioonide kohaselt peavad kesksed vastaspooled võtma vastu sise-eeskirjad ja menetlused, millega tagatakse kõigi oluliste nõuete järgimine ja mis käsitlevad nende tegevuse kõiki olulisi aspekte, sealhulgas kaitsemeetmeid krediidi-, likviidsus- ja operatsiooniriski juhtimiseks. Kõnealused sise-eeskirjad ja menetlused peab heaks kiitma SCA. Peale selle ei saa kõnealuseid sise-eeskirju ja menetlusi muuta, kui SCA kavandatud muudatustega ei nõustu. Peale selle peab SCA heaks kiitma kesksete vastaspoolte kasutatavad stressitestid ja finantsvahendite arvutamise meetodid.

| (8) | Seega on Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Regulatsioonide (eelkõige SCA nõukogu 2015. aasta otsus nr 11) aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Araabia Ühendemiraatides kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need regulatsioonid moodustavad Araabia Ühendemiraatides õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Araabia Ühendemiraatides õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. SCA hindab, kuidas kesksed vastaspooled järgivad regulatsioone ja finantsturutaristute põhimõtteid. Kui SCA on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kesksetele vastaspooltele õiguslikult siduvaks. |
| --- | --- |

(8)

Seega on Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte õiguslikult siduvate nõuete struktuur kahetasemeline. Regulatsioonide (eelkõige SCA nõukogu 2015. aasta otsus nr 11) aluspõhimõtetega on kehtestatud ranged nõuded, mida kesksed vastaspooled peavad Araabia Ühendemiraatides kliirimisteenuste osutamise loa saamiseks järgima. Need regulatsioonid moodustavad Araabia Ühendemiraatides õiguslikult siduvate nõuete esimese taseme. Kesksete vastaspoolte sise-eeskirjad ja menetlused moodustavad Araabia Ühendemiraatides õiguslikult siduvate nõuete teise taseme. SCA hindab, kuidas kesksed vastaspooled järgivad regulatsioone ja finantsturutaristute põhimõtteid. Kui SCA on sise-eeskirjad ja menetlused heaks kiitnud, muutuvad need kesksetele vastaspooltele õiguslikult siduvaks.

| (9) | Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise ulatust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaanduse ulatus sõltub nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevusele omase riski tasemest, mis omakorda sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamisnõuded kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam. |
| --- | --- |

(9)

Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse hindamisel tuleks samuti arvesse võtta riskimaandamise ulatust, mille nad tagavad seoses selle riski tasemega, millele liidus asutatud kliirivad liikmed ja kauplemiskohad on kõnealustes üksustes osalemise tõttu avatud. Riskimaanduse ulatus sõltub nii asjaomase keskse vastaspoole kliirimistegevusele omase riski tasemest, mis omakorda sõltub finantsturu suurusest, kus ta tegutseb, kui ka kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalvekorra asjakohasusest riski sellise taseme maandamiseks. Selleks et riski maandataks samas ulatuses, on vaja rangemad riskimaandamisnõuded kehtestada kesksetele vastaspooltele, kes tegutsevad suurematel finantsturgudel ja kelle riskitase on kõrgem kui väiksematel finantsturgudel tegutsevatel kesksetel vastaspooltel, kelle riskitase on madalam.

| (10) | Finantsturg, kus Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksed vastaspooled tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Araabia Ühendemiraatides kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes. |
| --- | --- |

(10)

Finantsturg, kus Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksed vastaspooled tegelevad kliirimisega, on oluliselt väiksem kui see, kus tegutsevad liidus asutatud kesksed vastaspooled. Kolmel viimasel aastal moodustas Araabia Ühendemiraatides kliiritud tuletistehingute koguväärtus alla 1 % liidus kliiritud tuletistehingute koguväärtusest. Seega kujutab osalemine Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksetes vastaspooltes endast liidus asutatud kliirivate liikmete ja kauplemiskohtade jaoks oluliselt väiksemat riski kui osalemine liidus tegevusloa saanud kesksetes vastaspooltes.

| (11) | Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad regulatsioonid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, maandavad Araabia Ühendemiraatides olevat väiksemat riski ja nendega maandatakse riski ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga. |
| --- | --- |

(11)

Araabia Ühendemiraatides asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda võib seega pidada samaväärseks, kui see on piisav, et maandada kõnealust madalamat riskitaset. Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad regulatsioonid, mida täiendavad sise-eeskirjad ja menetlused, millega rakendatakse finantsturutaristute põhimõtteid, maandavad Araabia Ühendemiraatides olevat väiksemat riski ja nendega maandatakse riski ulatuses, mis on samaväärne määruse (EL) nr 648/2012 eesmärgiga.

| (12) | Seepärast tuleks järeldada, et Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks järeldada, et Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse, et seal tegevusloa saanud kesksed vastaspooled vastavad õiguslikult siduvatele nõuetele, mis on samaväärsed määruse (EL) nr 648/2012 IV jaotises sätestatud nõuetega.

| (13) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 teisele tingimusele peab Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekord tagama, et seal tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevalt tõhusat järelevalvet ja nende suhtes kohaldatakse riiklikku sundi.

| (14) | Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teeb järelevalvet SCA. SCA-l on õigus jooksvalt kontrollida, kas kesksed vastaspooled vastavad nende suhtes kohaldatavatele õiguslikult siduvatele nõuetele. Sellega seoses võib SCA nõuda kesksetelt vastaspooltelt teavet, teha kohapealseid kontrolle, avaldada juhiseid usaldatavusnõuete või selliste tavade rikkumiste või võimalike rikkumiste kõrvaldamiseks, mis on vastuolus finantsturgude hea toimimisega, ja käskida kesksetel vastaspooltel kehtestada sisekontrolli- ja riskikontrollimeetmed. Samuti võib SCA kõrvaldada ametist keskse vastaspoole juhtkonna, teatavate komiteede mõne liikme või muu töötaja. Peale selle on SCA-l õigus tagasi võtta keskse vastaspoole tegevusluba. SCA võib kohaldatavaid sätteid mittetäitvatele kesksele vastaspoolele kehtestada ka distsiplinaarmeetmeid, nt määrata trahve. |
| --- | --- |

(14)

Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle teeb järelevalvet SCA. SCA-l on õigus jooksvalt kontrollida, kas kesksed vastaspooled vastavad nende suhtes kohaldatavatele õiguslikult siduvatele nõuetele. Sellega seoses võib SCA nõuda kesksetelt vastaspooltelt teavet, teha kohapealseid kontrolle, avaldada juhiseid usaldatavusnõuete või selliste tavade rikkumiste või võimalike rikkumiste kõrvaldamiseks, mis on vastuolus finantsturgude hea toimimisega, ja käskida kesksetel vastaspooltel kehtestada sisekontrolli- ja riskikontrollimeetmed. Samuti võib SCA kõrvaldada ametist keskse vastaspoole juhtkonna, teatavate komiteede mõne liikme või muu töötaja. Peale selle on SCA-l õigus tagasi võtta keskse vastaspoole tegevusluba. SCA võib kohaldatavaid sätteid mittetäitvatele kesksele vastaspoolele kehtestada ka distsiplinaarmeetmeid, nt määrata trahve.

| (15) | Seega tuleks järeldada, et Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi. |
| --- | --- |

(15)

Seega tuleks järeldada, et Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte üle tehakse pidevat tõhusat järelevalvet ja kohaldatakse riiklikku sundi.

| (16) | Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kolmandale tingimusele peab Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekord hõlmama kolmanda riigi õiguskorra alusel tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte (edaspidi „kolmanda riigi kesksed vastaspooled“) tunnustamiseks samaväärset tõhusat süsteemi.

| (17) | SCA võib tunnustada keskseid vastaspooli, kes on tegevusloa saanud kolmandas riigis, kus õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse sarnane tulemus sellega, mis tagatakse Araabia Ühendemiraatides kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga. Peale selle tuleb kolmanda riigi kesksete vastaspoolte üle teha tõhusat järelevalvet, tagades vastavuse kohaldatavale õigus- ja järelevalvekorrale. Araabia Ühendemiraatide ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus peavad tunnustamise jaoks sõlmima ka koostöömemorandumi. |
| --- | --- |

(17)

SCA võib tunnustada keskseid vastaspooli, kes on tegevusloa saanud kolmandas riigis, kus õigus- ja järelevalvekorraga tagatakse sarnane tulemus sellega, mis tagatakse Araabia Ühendemiraatides kohaldatava õigus- ja järelevalvekorraga. Peale selle tuleb kolmanda riigi kesksete vastaspoolte üle teha tõhusat järelevalvet, tagades vastavuse kohaldatavale õigus- ja järelevalvekorrale. Araabia Ühendemiraatide ja taotluse esitanud keskse vastaspoole kolmanda riigi pädev asutus peavad tunnustamise jaoks sõlmima ka koostöömemorandumi.

| (18) | Seepärast tuleks järeldada, et Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem. |
| --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks järeldada, et Araabia Ühendemiraatide õigus- ja järelevalvekorraga on ette nähtud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise tõhus samaväärne süsteem.

| (19) | Käesolev otsus põhineb Araabia Ühendemiraatides käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks koostöös ESMAga Araabia Ühendemiraatides jätkuvalt pidevalt jälgima kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev otsus põhineb Araabia Ühendemiraatides käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavatel õiguslikult siduvatel nõuetel. Komisjon peaks koostöös ESMAga Araabia Ühendemiraatides jätkuvalt pidevalt jälgima kesksete vastaspoolte õigus- ja järelevalveraamistiku arengut ning käesoleva otsuse tegemise aluseks olevate tingimuste täitmist.

| (20) | Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni. |
| --- | --- |

(20)

Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatava õigus- ja järelevalveraamistiku korrapärane läbivaatamine ei tohiks piirata komisjoni võimalust teostada mis tahes ajal väljaspool üldist läbivaatamist spetsiifiline läbivaatamine, kui tal tuleb selles vallas toimunud arengu tõttu käesoleva otsuse kohaselt tunnustatud samaväärsust uuesti hinnata. Selline uuesti hindamine võib viia käesoleva otsuse kehtetuks tunnistamiseni.

| (21) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 648/2012 artikli 25 lõike 6 kohaldamisel käsitatakse Araabia Ühendemiraatides tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavat õigus- ja järelevalvekorda, mis koosneb Araabia Ühendemiraatide väärtpaberite ja kaubatuletisinstrumentide ameti avaldatud regulatsioonidest, mida täiendab finantsturutaristute põhimõtete kohaldamine (seadustatud SCA nõukogu 2015. aasta otsusega nr 11), samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Makse- ja arveldussüsteemide komitee nimi muudeti 1. septembril 2014 makse- ja turuinfrastruktuuri komiteeks.

2

---

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/2279,

15. detsember 2016,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2016/2122 (milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 8835 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2122 (3) võeti vastu pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Taanis, Saksamaal, Ungaris, Madalmaades, Austrias ja Rootsis (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) asuvates ettevõtetes ning kõnealuste liikmesriikide pädeva asutuse poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ (4). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/2122 (3) võeti vastu pärast alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Taanis, Saksamaal, Ungaris, Madalmaades, Austrias ja Rootsis (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“) asuvates ettevõtetes ning kõnealuste liikmesriikide pädeva asutuse poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ (4).

| (2) | Rakendusotsuses (EL) 2016/2122 on sätestatud, et asjaomaste liikmesriikide poolt kooskõlas direktiiviga 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- või järelevalvetsoonina loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuses (EL) 2016/2122 on sätestatud, et asjaomaste liikmesriikide poolt kooskõlas direktiiviga 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt kõnealuse rakendusotsuse lisas kaitse- või järelevalvetsoonina loetletud piirkondi.

| (3) | Pärast uusi, alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Saksamaal, Ungaris ja Madalmaades ning kõnealuse haiguse puhanguid Prantsusmaal ja Poolas muudeti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/2219 (5) rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisa, et muuta rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas loetletud piirkondi, et võtta arvesse uut epidemioloogilist olukorda liidus ning kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(3)

Pärast uusi, alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Saksamaal, Ungaris ja Madalmaades ning kõnealuse haiguse puhanguid Prantsusmaal ja Poolas muudeti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2016/2219 (5) rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisa, et muuta rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas loetletud piirkondi, et võtta arvesse uut epidemioloogilist olukorda liidus ning kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (4) | Pärast rakendusotsusega (EL) 2016/2219 rakendusotsuses (EL) 2016/2122 tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva teatas Saksamaa komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust tehistingimustes peetavate lindudega linnukasvatusettevõttes, mis asub väljaspool praegu rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas loetletud piirkondi, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning võttis direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sh kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid nende uute taudikollete ümber. |
| --- | --- |

(4)

Pärast rakendusotsusega (EL) 2016/2219 rakendusotsuses (EL) 2016/2122 tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva teatas Saksamaa komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangust tehistingimustes peetavate lindudega linnukasvatusettevõttes, mis asub väljaspool praegu rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas loetletud piirkondi, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde, ning võttis direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sh kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid nende uute taudikollete ümber.

| (5) | Pärast rakendusotsusega (EL) 2016/2219 rakendusotsuses (EL) 2016/2122 tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva teatas ka Prantsusmaa komisjonile uutest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest ettevõtetes, mis asuvad väljaspool praegu rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas loetletud piirkondi, kus kasvatatakse kodulinde, ning võttis direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sh kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid nende uute taudikollete ümber. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rakendusotsusega (EL) 2016/2219 rakendusotsuses (EL) 2016/2122 tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva teatas ka Prantsusmaa komisjonile uutest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest ettevõtetes, mis asuvad väljaspool praegu rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas loetletud piirkondi, kus kasvatatakse kodulinde, ning võttis direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sh kehtestas kaitse- ja järelevalvetsoonid nende uute taudikollete ümber.

| (6) | Pärast rakendusotsusega (EL) 2016/2219 rakendusotsuses (EL) 2016/2122 tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva teatas ka Ungari komisjonile uutest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest oma territooriumil. Võttes arvesse Ungari epidemioloogilist olukorda, on vaja laiendada neid piirkondi, mis kõnealune liikmesriik on praegu kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonidena kooskõlas direktiiviga 2005/94/EÜ. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsusega (EL) 2016/2219 rakendusotsuses (EL) 2016/2122 tehtud muudatuste kohaldamise kuupäeva teatas ka Ungari komisjonile uutest alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutest oma territooriumil. Võttes arvesse Ungari epidemioloogilist olukorda, on vaja laiendada neid piirkondi, mis kõnealune liikmesriik on praegu kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonidena kooskõlas direktiiviga 2005/94/EÜ.

| (7) | Kõikidel juhtudel on komisjon läbi vaadanud Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungari poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ võetud meetmed ning on leidnud, et asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel kõigist ettevõtetest, kus on kinnitust leidnud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi haiguspuhangu esinemine. |
| --- | --- |

(7)

Kõikidel juhtudel on komisjon läbi vaadanud Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungari poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ võetud meetmed ning on leidnud, et asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel kõigist ettevõtetest, kus on kinnitust leidnud alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi haiguspuhangu esinemine.

| (8) | Et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungariga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides kehtestatud direktiivi 2005/94/EÜ kohaseid uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. Seepärast tuleks kõnealuste liikmesriikide puhul muuta piirkondi, mis on praegu loetletud rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas. |
| --- | --- |

(8)

Et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungariga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides kehtestatud direktiivi 2005/94/EÜ kohaseid uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. Seepärast tuleks kõnealuste liikmesriikide puhul muuta piirkondi, mis on praegu loetletud rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisas.

| (9) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada uued kaitse- ja järelevalvetsoonid ning nendes kohaldatavate piirangute kestus. |
| --- | --- |

(9)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist ning lisada uued kaitse- ja järelevalvetsoonid ning nendes kohaldatavate piirangute kestus.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/2122 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2016/2122 vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Komisjoni 2. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2122, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega liikmesriikides (ELT L 329, 3.12.2016, lk 75).

3

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 10, 14.1.2006, lk 16).

4

(5)  Komisjoni 8. detsembri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/2219, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/2122, milles käsitletakse kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega liikmesriikides (ELT L 334, 9.12.2016, lk 52).

5

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2016/2122 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osas asendatakse kanded Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungari kohta järgmisega:


  „Liikmesriik: Saksamaa







  Piirkond: | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- | --- |
| In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile






  — | Neuhof |

1)

A osas asendatakse kanded Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungari kohta järgmisega:

„Liikmesriik: Saksamaa

Piirkond:

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

—

Neuhof

| — | Nevern |
| --- | --- |

—

Nevern

| — | Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße) |
| --- | --- |

—

Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße)

21.12.2016

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Perniek |
| --- | --- |

—

Perniek

| — | Pinnowhof |
| --- | --- |

—

Pinnowhof

21.12.2016

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Züsow |
| --- | --- |

—

Züsow

| — | Tollow |
| --- | --- |

—

Tollow

21.12.2016

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

19.12.2016

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

19.12.2016

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

19.12.2016

Stadt Ueckermünde

17.12.2016

Gemeinde Grambin

17.12.2016

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

17.12.2016

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

17.12.2016

Hochtaunuskreis

| — | Die Stadt Königstein |
| --- | --- |

—

Die Stadt Königstein

| — | In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

23.12.2016

Main-Taunus-Kreis

| — | In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus |
| --- | --- |

—

das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus

23.12.2016

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond: | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):
  ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC | 6.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS): GER et IBOS | 2.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS): MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS | 2.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Gers (Foyer MONLEZUN): MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN | 2.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):
  EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN | 2.1.2017 |

Piirkond:

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):

ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC

6.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS): GER et IBOS

2.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS): MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS

2.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Gers (Foyer MONLEZUN): MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN

2.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):

EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN

2.1.2017

Liikmesriik: Ungari

| Piirkond: | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167
  GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete | 23.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 5.1.2017 |
| Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe | 30.12.2016 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 16.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 31.12.2016 |
| Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 23.12.2016 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 24.12.2016 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 27.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 28.12.2016 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 27.12.2016 |
| Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 31.12.2016 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 2.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 2.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 5.1.2017“ |

Piirkond:

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167

GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete

23.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

5.1.2017

Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe

30.12.2016

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

16.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

31.12.2016

Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

23.12.2016

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

24.12.2016

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

27.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

28.12.2016

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

27.12.2016

Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

31.12.2016

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

2.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

2.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

5.1.2017“

| 2) | B osas asendatakse kanded Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungari kohta järgmisega:


  „Liikmesriik: Saksamaa







  Piirkond: | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- | --- |
| Die Gemeinde Kirch Mulsow gesamt | 30.12.2016 |
| In der Gemeinde Jürgenshagen die Ortsteile






  — | Klein Sein |

2)

B osas asendatakse kanded Saksamaa, Prantsusmaa ja Ungari kohta järgmisega:

„Liikmesriik: Saksamaa

Piirkond:

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Die Gemeinde Kirch Mulsow gesamt

30.12.2016

In der Gemeinde Jürgenshagen die Ortsteile

—

Klein Sein

| — | Moltenow |
| --- | --- |

—

Moltenow

| — | Klein Gnemern |
| --- | --- |

—

Klein Gnemern

| — | Ulrikenhof |
| --- | --- |

—

Ulrikenhof

30.12.2016

In der Gemeinde Bernitt die Ortsteile

| — | Glambeck |
| --- | --- |

—

Glambeck

| — | Jabelitz |
| --- | --- |

—

Jabelitz

| — | Göllin |
| --- | --- |

—

Göllin

| — | Käterhagen |
| --- | --- |

—

Käterhagen

| — | Neu Käterhagen |
| --- | --- |

—

Neu Käterhagen

| — | Hermannshagen |
| --- | --- |

—

Hermannshagen

30.12.2016

In der Gemeinde Cariner
  Land der Ortsteil

| — | Klein Mulsow |
| --- | --- |

—

Klein Mulsow

30.12.2016

In der Gemeinde Jesendorf die Ortsteile

| — | Büschow |
| --- | --- |

—

Büschow

| — | Neperstorf |
| --- | --- |

—

Neperstorf

30.12.2016

In der Gemeinde Warin die Ortsteile

| — | Allwardtshof |
| --- | --- |

—

Allwardtshof

| — | Mankmoos |
| --- | --- |

—

Mankmoos

| — | Neu Pennewitt |
| --- | --- |

—

Neu Pennewitt

| — | Pennewitt |
| --- | --- |

—

Pennewitt

30.12.2016

In der Gemeinde Benz die Ortsteile

| — | Benz |
| --- | --- |

—

Benz

| — | Gamehl |
| --- | --- |

—

Gamehl

| — | Goldebee |
| --- | --- |

—

Goldebee

| — | Kalsow |
| --- | --- |

—

Kalsow

| — | Warkstorf |
| --- | --- |

—

Warkstorf

30.12.2016

In der Gemeinde Lübow der Ortsteil

| — | Levetzow |
| --- | --- |

—

Levetzow

30.12.2016

In der Gemeinde Hornstorf die Ortsteile

| — | Hornstorf |
| --- | --- |

—

Hornstorf

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

| — | Rohlstorf |
| --- | --- |

—

Rohlstorf

| — | Rüggow |
| --- | --- |

—

Rüggow

30.12.2016

In der Gemeinde Neuburg die Ortsteile

| — | Hagebök |
| --- | --- |

—

Hagebök

| — | Ilow |
| --- | --- |

—

Ilow

| — | Kartlow |
| --- | --- |

—

Kartlow

| — | Lischow |
| --- | --- |

—

Lischow

| — | Madsow |
| --- | --- |

—

Madsow

| — | Nantrow |
| --- | --- |

—

Nantrow

| — | Neu Farpen |
| --- | --- |

—

Neu Farpen

| — | Neu Nantrow |
| --- | --- |

—

Neu Nantrow

| — | Neuburg |
| --- | --- |

—

Neuburg

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Steinhausen |
| --- | --- |

—

Steinhausen

| — | Tatow |
| --- | --- |

—

Tatow

| — | Vogelsang |
| --- | --- |

—

Vogelsang

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

30.12.2016

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

| — | Neukloster |
| --- | --- |

—

Neukloster

| — | Rügkamp |
| --- | --- |

—

Rügkamp

| — | Ravensruh |
| --- | --- |

—

Ravensruh

| — | Sellin |
| --- | --- |

—

Sellin

30.12.2016

In der Gemeinde Lübberstorf die Ortsteile

| — | Lübberstorf |
| --- | --- |

—

Lübberstorf

| — | Lüdersdorf |
| --- | --- |

—

Lüdersdorf

| — | Neumühle |
| --- | --- |

—

Neumühle

30.12.2016

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Babst |
| --- | --- |

—

Babst

| — | Glasin |
| --- | --- |

—

Glasin

| — | Groß Tessin |
| --- | --- |

—

Groß Tessin

| — | Poischendorf |
| --- | --- |

—

Poischendorf

| — | Strameuß |
| --- | --- |

—

Strameuß

| — | Warnkenhagen |
| --- | --- |

—

Warnkenhagen

30.12.2016

In der Gemeinde Passe die Ortsteile

| — | Alt Poorstorf |
| --- | --- |

—

Alt Poorstorf

| — | Goldberg |
| --- | --- |

—

Goldberg

| — | Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Höltingsdorf

| — | Neu Poorstorf |
| --- | --- |

—

Neu Poorstorf

| — | Passee |
| --- | --- |

—

Passee

| — | Tüzen |
| --- | --- |

—

Tüzen

30.12.2016

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Bäbelin |
| --- | --- |

—

Bäbelin

| — | Teplitz |
| --- | --- |

—

Teplitz

| — | Wakendorf |
| --- | --- |

—

Wakendorf

30.12.2016

In der Gemeinde Neukloster die Ortsteile

| — | Neuhof |
| --- | --- |

—

Neuhof

| — | Nevern |
| --- | --- |

—

Nevern

| — | Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße) |
| --- | --- |

—

Neukloster (davon nur betroffen die Straßen Feldstraße beginnend ab Einfahrt Blumenstraße Richtung Neuhof, Blumenstraße, Hopfenbachstraße, Wiesenweg, Hechtskuhl, Gänsekuhl, Pernieker Straße in Richtung Perniek ab Ausfahrt Hopfenbachstraße)

22.12.2016 kuni 30.12.2016

In der Gemeinde Glasin die Ortsteile

| — | Perniek |
| --- | --- |

—

Perniek

| — | Pinnowhof |
| --- | --- |

—

Pinnowhof

22.12.2016 kuni 30.12.2016

In der Gemeinde Züsow die Ortsteile

| — | Züsow |
| --- | --- |

—

Züsow

| — | Tollow |
| --- | --- |

—

Tollow

22.12.2016 kuni 30.12.2016

Gemeinde Ditfurt

28.12.2016

In der Stadt Quedlinburg die Ortsteile

| — | Gersdorfer Burg |
| --- | --- |

—

Gersdorfer Burg

| — | Morgenrot |
| --- | --- |

—

Morgenrot

| — | Münchenhof |
| --- | --- |

—

Münchenhof

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

28.12.2016

In der Stadt Ballenstedt die Ortsteile

| — | Asmusstedt |
| --- | --- |

—

Asmusstedt

| — | Badeborn |
| --- | --- |

—

Badeborn

| — | Opperode |
| --- | --- |

—

Opperode

| — | Radisleben |
| --- | --- |

—

Radisleben

| — | Rieder |
| --- | --- |

—

Rieder

28.12.2016

In der Stadt Harzgerode die Ortsteile

| — | Hänichen |
| --- | --- |

—

Hänichen

| — | Mägdesprung |
| --- | --- |

—

Mägdesprung

28.12.2016

In der Gemeinde Blankenburg die Orte und Ortsteile

| — | Timmenrode |
| --- | --- |

—

Timmenrode

| — | Wienrode |
| --- | --- |

—

Wienrode

28.12.2016

In der Stadt Thale die Ortsteile

| — | Friedrichsbrunn |
| --- | --- |

—

Friedrichsbrunn

| — | Neinstedt |
| --- | --- |

—

Neinstedt

| — | Warnstedt |
| --- | --- |

—

Warnstedt

| — | Weddersleben |
| --- | --- |

—

Weddersleben

| — | Westerhausen |
| --- | --- |

—

Westerhausen

28.12.2016

In der Stadt Torgelow der Ortsteil

| — | Torgelow-Holländerei |
| --- | --- |

—

Torgelow-Holländerei

26.12.2016

In der Stadt Eggesin mit dem Ortsteil

| — | Hoppenwalde |
| --- | --- |

—

Hoppenwalde

sowie den Wohnsiedlungen

| — | Eggesiner Teerofen |
| --- | --- |

—

Eggesiner Teerofen

| — | Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz) |
| --- | --- |

—

Gumnitz (Gumnitz Holl und Klein Gumnitz)

| — | Karpin |
| --- | --- |

—

Karpin

26.12.2016

In der Stadt Ueckermünde die Ortsteile

| — | Bellin |
| --- | --- |

—

Bellin

| — | Berndshof |
| --- | --- |

—

Berndshof

26.12.2016

Gemeinde Mönkebude

26.12.2016

Gemeinde Leopoldshagen

26.12.2016

Gemeinde Meiersberg

26.12.2016

In der Gemeinde Liepgarten die Ortsteile

| — | Jädkemühl |
| --- | --- |

—

Jädkemühl

| — | Starkenloch |
| --- | --- |

—

Starkenloch

26.12.2016

In der Gemeinde Luckow die Ortsteile

| — | Luckow |
| --- | --- |

—

Luckow

| — | Christiansberg |
| --- | --- |

—

Christiansberg

26.12.2016

Gemeinde Vogelsang-Warsin

26.12.2016

In der Gemeinde Lübs die Ortsteile

| — | Lübs |
| --- | --- |

—

Lübs

| — | Annenhof |
| --- | --- |

—

Annenhof

| — | Millnitz |
| --- | --- |

—

Millnitz

26.12.2016

In der Gemeinde Ferdinandshof die Ortsteile

| — | Blumenthal |
| --- | --- |

—

Blumenthal

| — | Louisenhof |
| --- | --- |

—

Louisenhof

| — | Sprengersfelde |
| --- | --- |

—

Sprengersfelde

26.12.2016

Die Stadt Wolgast und die Ortsteile

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

| — | Hohendorf |
| --- | --- |

—

Hohendorf

| — | Pritzier |
| --- | --- |

—

Pritzier

| — | Schlaense |
| --- | --- |

—

Schlaense

| — | Tannenkamp |
| --- | --- |

—

Tannenkamp

21.12.2016

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Fettenvorstadt |
| --- | --- |

—

Fettenvorstadt

| — | Fleischervorstadt |
| --- | --- |

—

Fleischervorstadt

| — | Industriegebiet |
| --- | --- |

—

Industriegebiet

| — | Innenstadt |
| --- | --- |

—

Innenstadt

| — | Nördliche Mühlenvorstadt |
| --- | --- |

—

Nördliche Mühlenvorstadt

| — | Obstbaumsiedlung |
| --- | --- |

—

Obstbaumsiedlung

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Schönwalde II |
| --- | --- |

—

Schönwalde II

| — | Stadtrandsiedlung |
| --- | --- |

—

Stadtrandsiedlung

| — | Steinbeckervorstadt |
| --- | --- |

—

Steinbeckervorstadt

| — | südliche Mühlenstadt |
| --- | --- |

—

südliche Mühlenstadt

21.12.2016

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Schönwalde I |
| --- | --- |

—

Schönwalde I

| — | Südstadt |
| --- | --- |

—

Südstadt

21.12.2016

In der Hansestadt Greifswald die Stadtteile

| — | Friedrichshagen |
| --- | --- |

—

Friedrichshagen

| — | Ladebow |
| --- | --- |

—

Ladebow

| — | Insel Koos |
| --- | --- |

—

Insel Koos

| — | Ostseeviertel |
| --- | --- |

—

Ostseeviertel

| — | Riems |
| --- | --- |

—

Riems

| — | Wieck |
| --- | --- |

—

Wieck

| — | Eldena |
| --- | --- |

—

Eldena

21.12.2016

In der Gemeinde Groß Kiesow die Ortsteile

| — | Kessin |
| --- | --- |

—

Kessin

| — | Krebsow |
| --- | --- |

—

Krebsow

| — | Schlagtow |
| --- | --- |

—

Schlagtow

| — | Schlagtow Meierei |
| --- | --- |

—

Schlagtow Meierei

21.12.2016

In der Gemeinde Karlsburg die Ortsteile

| — | Moeckow |
| --- | --- |

—

Moeckow

| — | Zarnekow |
| --- | --- |

—

Zarnekow

21.12.2016

In der Gemeinde Lühmannsdorf die Ortsteile

| — | Lühmannsdorf |
| --- | --- |

—

Lühmannsdorf

| — | Brüssow |
| --- | --- |

—

Brüssow

| — | Giesekenhagen |
| --- | --- |

—

Giesekenhagen

| — | Jagdkrug |
| --- | --- |

—

Jagdkrug

21.12.2016

In der Gemeinde Wrangelsburg die Ortsteile

| — | Wrangelsburg |
| --- | --- |

—

Wrangelsburg

| — | Gladrow |
| --- | --- |

—

Gladrow

21.12.2016

In der Gemeinde Züssow der Ortsteil

| — | Züssow |
| --- | --- |

—

Züssow

21.12.2016

In der Gemeinde Neuenkirchen die Ortsteile

| — | Neuenkirchen |
| --- | --- |

—

Neuenkirchen

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

| — | Wampen |
| --- | --- |

—

Wampen

21.12.2016

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Wackerow |
| --- | --- |

—

Wackerow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Groß Petershagen |
| --- | --- |

—

Groß Petershagen

| — | Immenhorst |
| --- | --- |

—

Immenhorst

| — | Jarmshagen |
| --- | --- |

—

Jarmshagen

| — | Klein Petershagen |
| --- | --- |

—

Klein Petershagen

| — | Steffenshagen |
| --- | --- |

—

Steffenshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Hinrichshagen die Ortsteile

| — | Hinrichshagen |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen

| — | Feldsiedlung |
| --- | --- |

—

Feldsiedlung

| — | Heimsiedlung |
| --- | --- |

—

Heimsiedlung

| — | Chausseesiedlung |
| --- | --- |

—

Chausseesiedlung

| — | Hinrichshagen Hof I und II |
| --- | --- |

—

Hinrichshagen Hof I und II

| — | Neu Ungnade |
| --- | --- |

—

Neu Ungnade

21.12.2016

In der Gemeinde Mesekenhagen der Ortsteil

| — | Broock |
| --- | --- |

—

Broock

21.12.2016

In der Gemeinde Levenhagen die Ortsteile

| — | Levenhagen |
| --- | --- |

—

Levenhagen

| — | Alt Ungnade |
| --- | --- |

—

Alt Ungnade

| — | Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Boltenhagen

| — | Heilgeisthof |
| --- | --- |

—

Heilgeisthof

21.12.2016

In der Gemeinde Diedrichshagen die Ortsteile

| — | Diedrichshagen |
| --- | --- |

—

Diedrichshagen

| — | Guest |
| --- | --- |

—

Guest

21.12.2016

In der Gemeinde Brünzow die Ortsteile

| — | Brünzow |
| --- | --- |

—

Brünzow

| — | Klein Ernsthof |
| --- | --- |

—

Klein Ernsthof

| — | Kräpelin |
| --- | --- |

—

Kräpelin

| — | Stielow |
| --- | --- |

—

Stielow

| — | Stielow Siedlung |
| --- | --- |

—

Stielow Siedlung

| — | Vierow |
| --- | --- |

—

Vierow

21.12.2016

In der Gemeinde Hanshagen der Ortsteil

| — | Hanshagen |
| --- | --- |

—

Hanshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Katzow die Ortsteile

| — | Katzow |
| --- | --- |

—

Katzow

| — | Netzeband |
| --- | --- |

—

Netzeband

21.12.2016

In der Gemeinde Kemnitz die Ortsteile

| — | Kemnitz |
| --- | --- |

—

Kemnitz

| — | Kemnitzerhagen |
| --- | --- |

—

Kemnitzerhagen

| — | Kemnitz Meierei |
| --- | --- |

—

Kemnitz Meierei

| — | Neuendorf |
| --- | --- |

—

Neuendorf

| — | Neuendorf Ausbau |
| --- | --- |

—

Neuendorf Ausbau

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

21.12.2016

In der Gemeinde Loissin die Ortsteile

| — | Gahlkow |
| --- | --- |

—

Gahlkow

| — | Ludwigsburg |
| --- | --- |

—

Ludwigsburg

21.12.2016

Gemeinde Lubmin gesamt

21.12.2016

In der Gemeinde Neu Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Loddmannshagen |
| --- | --- |

—

Loddmannshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Rubenow die Ortsteile

| — | Rubenow |
| --- | --- |

—

Rubenow

| — | Groß Ernsthof |
| --- | --- |

—

Groß Ernsthof

| — | Latzow |
| --- | --- |

—

Latzow

| — | Nieder Voddow |
| --- | --- |

—

Nieder Voddow

| — | Nonnendorf |
| --- | --- |

—

Nonnendorf

| — | Rubenow Siedlung |
| --- | --- |

—

Rubenow Siedlung

| — | Voddow |
| --- | --- |

—

Voddow

21.12.2016

In der Gemeinde Wusterhusen die Ortsteile

| — | Wusterhusen |
| --- | --- |

—

Wusterhusen

| — | Gustebin |
| --- | --- |

—

Gustebin

| — | Pritzwald |
| --- | --- |

—

Pritzwald

| — | Konerow |
| --- | --- |

—

Konerow

| — | Stevelin |
| --- | --- |

—

Stevelin

21.12.2016

Gemeinde Kenz-Küstrow ohne die im Sperrbezirk liegenden Ortsteile

20.12.2016

In der Gemeinde Löbnitz die Ortsteile

| — | Saatel |
| --- | --- |

—

Saatel

| — | Redebas |
| --- | --- |

—

Redebas

| — | Löbnitz |
| --- | --- |

—

Löbnitz

| — | Ausbau Löbnitz |
| --- | --- |

—

Ausbau Löbnitz

20.12.2016

In der Gemeinde Divitz-Spoldershagen die Ortsteile

| — | Divitz |
| --- | --- |

—

Divitz

| — | Frauendorf |
| --- | --- |

—

Frauendorf

| — | Wobbelkow |
| --- | --- |

—

Wobbelkow

| — | Spoldershagen |
| --- | --- |

—

Spoldershagen

20.12.2016

Stadt Barth: restliches Gebiet außerhalb des Sperrbezirks

20.12.2016

In der Gemeinde Fuhlendorf die Ortsteile

| — | Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Fuhlendorf

| — | Bodstedt |
| --- | --- |

—

Bodstedt

| — | Gut Glück |
| --- | --- |

—

Gut Glück

20.12.2016

Gemeinde Pruchten gesamt

20.12.2016

Gemeinde Ostseebad Zingst gesamt

20.12.2016

In der Hansestadt Stralsund die Stadtteile

| — | Voigdehagen |
| --- | --- |

—

Voigdehagen

| — | Andershof |
| --- | --- |

—

Andershof

| — | Devin |
| --- | --- |

—

Devin

22.12.2016

In der Gemeinde Wendorf die Ortsteile

| — | Zitterpenningshagen |
| --- | --- |

—

Zitterpenningshagen

| — | Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Teschenhagen

22.12.2016

Gemeinde Neu Bartelshagen gesamt

20.12.2016

Gemeinde Groß Kordshagen gesamt

20.12.2016

In der Gemeinde Kummerow der Ortsteil

| — | Kummerow-Heide |
| --- | --- |

—

Kummerow-Heide

20.12.2016

Gemeinde Groß Mohrdorf: Großes Holz westlich von Kinnbackenhagen ohne Ortslage Kinnbackenhagen

20.12.2016

In der Gemeinde Altenpleen die Ortsteile

| — | Nisdorf |
| --- | --- |

—

Nisdorf

| — | Günz |
| --- | --- |

—

Günz

| — | Neuenpleen |
| --- | --- |

—

Neuenpleen

20.12.2016

Gemeinde Velgast: Karniner Holz und Bussiner Holz nördlich der Bahnschiene sowie Ortsteil Manschenhagen

20.12.2016

Gemeinde Karnin gesamt

20.12.2016

In der Stadt Grimmen die Ortsteile

| — | Hohenwarth |
| --- | --- |

—

Hohenwarth

| — | Stoltenhagen |
| --- | --- |

—

Stoltenhagen

22.12.2016

In der Gemeinde Wittenhagen die Ortsteile

| — | Glashagen |
| --- | --- |

—

Glashagen

| — | Kakernehl |
| --- | --- |

—

Kakernehl

| — | Wittenhagen |
| --- | --- |

—

Wittenhagen

| — | Windebrak |
| --- | --- |

—

Windebrak

22.12.2016

In der Gemeinde Elmenhorst die Ortsteile

| — | Bookhagen |
| --- | --- |

—

Bookhagen

| — | Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Elmenhorst

| — | Neu Elmenhorst |
| --- | --- |

—

Neu Elmenhorst

22.12.2016

Gemeinde Zarrendorf gesamt

22.12.2016

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Griebenow |
| --- | --- |

—

Griebenow

| — | Dreizehnhausen |
| --- | --- |

—

Dreizehnhausen

| — | Kreutzmannshagen |
| --- | --- |

—

Kreutzmannshagen

21.12.2016

In der Gemeinde Süderholz die Ortsteile

| — | Willershusen |
| --- | --- |

—

Willershusen

| — | Wüst Eldena |
| --- | --- |

—

Wüst Eldena

| — | Willerswalde |
| --- | --- |

—

Willerswalde

| — | Bartmannshagen |
| --- | --- |

—

Bartmannshagen

22.12.2016

In der Gemeinde Sundhagen alle nicht im Sperrbezirk befindlichen Ortsteile

22.12.2016

Gemeinde Lietzow gesamt

22.12.2016

Stadt Sassnitz: Gemeindegebiet außerhalb des Sperrbezirkes

22.12.2016

Gemeinde Sagard gesamt

22.12.2016

In der Gemeinde Glowe die Ortsteile

| — | Polchow |
| --- | --- |

—

Polchow

| — | Bobbin |
| --- | --- |

—

Bobbin

| — | Spyker |
| --- | --- |

—

Spyker

| — | Baldereck |
| --- | --- |

—

Baldereck

22.12.2016

Gemeinde Seebad
  Lohme gesamt

22.12.2016

In der Gemeinde Garz/Rügen

| — | auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort |
| --- | --- |

—

auf der Halbinsel Zudar ein Uferstreifen von 500 m Breite östlich von Glewitz zwischen Fähranleger und Palmer Ort

21.12.2016

In der Gemeinde Garz/Rügen der Ortsteil

| — | Glewitz |
| --- | --- |

—

Glewitz

22.12.2016

In der Gemeinde Gustow die Ortsteile

| — | Prosnitz |
| --- | --- |

—

Prosnitz

| — | Sissow |
| --- | --- |

—

Sissow

22.12.2016

In der Gemeinde Poseritz der Ortsteil

| — | Venzvitz |
| --- | --- |

—

Venzvitz

22.12.2016

In der Gemeinde Ostseebad Binz der Ortsteil

| — | Prora |
| --- | --- |

—

Prora

22.12.2016

In der Gemeinde Gneven der Ortsteil

| — | Vorbeck |
| --- | --- |

—

Vorbeck

26.12.2016

In der Gemeinde Langen Brütz der Orsteil

| — | Kritzow |
| --- | --- |

—

Kritzow

26.12.2016

In der Gemeinde Barnin die Orte, Ortsteile und Ortslagen

| — | Barnin |
| --- | --- |

—

Barnin

| — | Hof Barnin |
| --- | --- |

—

Hof Barnin

26.12.2016

In der Gemeinde Bülow der Ort und Ortsteile

| — | Bülow |
| --- | --- |

—

Bülow

| — | Prestin |
| --- | --- |

—

Prestin

| — | Runow |
| --- | --- |

—

Runow

26.12.2016

In der Gemeinde Stadt Crivitz die Orte und Ortsteile

| — | Augustenhof |
| --- | --- |

—

Augustenhof

| — | Basthorst |
| --- | --- |

—

Basthorst

| — | Crivitz, Stadt |
| --- | --- |

—

Crivitz, Stadt

| — | Gädebehn |
| --- | --- |

—

Gädebehn

| — | Kladow |
| --- | --- |

—

Kladow

| — | Muchelwitz |
| --- | --- |

—

Muchelwitz

| — | Bahnstrecke |
| --- | --- |

—

Bahnstrecke

| — | Wessin |
| --- | --- |

—

Wessin

| — | Badegow |
| --- | --- |

—

Badegow

| — | Radepohl |
| --- | --- |

—

Radepohl

26.12.2016

In der Gemeinde Demen der Ortsteil

| — | Buerbeck |
| --- | --- |

—

Buerbeck

26.12.2016

In der Gemeinde Zapel der Ort und die Ortsteile

| — | Zapel |
| --- | --- |

—

Zapel

| — | Zapel-Hof |
| --- | --- |

—

Zapel-Hof

| — | Zapel-Ausbau |
| --- | --- |

—

Zapel-Ausbau

26.12.2016

In der Gemeinde Friedrichsruhe die Ortsteile

| — | Goldenbow |
| --- | --- |

—

Goldenbow

| — | Ruthenbeck |
| --- | --- |

—

Ruthenbeck

| — | Neu Ruthenbeck und Bahnhof |
| --- | --- |

—

Neu Ruthenbeck und Bahnhof

26.12.2016

In der Gemeinde Zölkow der Ort und die Ortsteile

| — | Kladrum |
| --- | --- |

—

Kladrum

| — | Zölkow |
| --- | --- |

—

Zölkow

| — | Groß Niendorf |
| --- | --- |

—

Groß Niendorf

26.12.2016

In der Gemeinde Dabel der Ort und die Ortsteile

| — | Dabel |
| --- | --- |

—

Dabel

| — | Turloff |
| --- | --- |

—

Turloff

| — | Dabel-Woland |
| --- | --- |

—

Dabel-Woland

26.12.2016

In der Gemeinde Kobrow der Ort und die Ortsteile

| — | Dessin |
| --- | --- |

—

Dessin

| — | Kobrow I |
| --- | --- |

—

Kobrow I

| — | Kobrow II |
| --- | --- |

—

Kobrow II

| — | Stieten |
| --- | --- |

—

Stieten

| — | Wamckow |
| --- | --- |

—

Wamckow

| — | Seehof |
| --- | --- |

—

Seehof

| — | Hof Schönfeld |
| --- | --- |

—

Hof Schönfeld

26.12.2016

In der Gemeinde Stadt Sternberg die Gebiete

| — | Obere Seen und Wendfeld |
| --- | --- |

—

Obere Seen und Wendfeld

| — | Peeschen |
| --- | --- |

—

Peeschen

26.12.2016

In der Gemeinde Stadt Brüel die Ortsteile

| — | Golchen |
| --- | --- |

—

Golchen

| — | Alt Necheln |
| --- | --- |

—

Alt Necheln

| — | Neu Necheln |
| --- | --- |

—

Neu Necheln

26.12.2016

In der Gemeinde Kuhlen-Wendorf der Ort und die Ortsteile

| — | Gustävel |
| --- | --- |

—

Gustävel

| — | Holzendorf |
| --- | --- |

—

Holzendorf

| — | Müsselmow |
| --- | --- |

—

Müsselmow

| — | Weberin |
| --- | --- |

—

Weberin

| — | Wendorf |
| --- | --- |

—

Wendorf

26.12.2016

In der Gemeinde Weitendorf die Orsteile

| — | Jülchendorf |
| --- | --- |

—

Jülchendorf

| — | Kaarz |
| --- | --- |

—

Kaarz

| — | Schönlage |
| --- | --- |

—

Schönlage

26.12.2016

Stadt Ueckermünde

18.12.2016 kuni 26.12.2016

Gemeinde Grambin

18.12.2016 kuni 26.12.2016

In der Gemeinde Liepgarten der Ortsteil

| — | Liepgarten |
| --- | --- |

—

Liepgarten

18.12.2016 kuni 26.12.2016

In der Gemeinde Mesekenhagen die Ortsteile

| — | Mesekenhagen |
| --- | --- |

—

Mesekenhagen

| — | Frätow |
| --- | --- |

—

Frätow

| — | Gristow |
| --- | --- |

—

Gristow

| — | Kalkvitz |
| --- | --- |

—

Kalkvitz

| — | Klein Karrendorf |
| --- | --- |

—

Klein Karrendorf

| — | Groß Karrendorf |
| --- | --- |

—

Groß Karrendorf

| — | Kowall |
| --- | --- |

—

Kowall

13.12.2016 kuni 21.12.2016

In der Gemeinde Wackerow die Ortsteile

| — | Groß Kieshof |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof

| — | Groß Kieshof Ausbau |
| --- | --- |

—

Groß Kieshof Ausbau

| — | Klein Kieshof |
| --- | --- |

—

Klein Kieshof

13.12.2016 kuni 21.12.2016

In der Gemeinde Neuenkirchen der Ortsteil

| — | Oldenhagen |
| --- | --- |

—

Oldenhagen

13.12.2016 kuni 21.12.2016

In der Gemeinde Neu
  Boltenhagen die Ortsteile

| — | Neu Boltenhagen |
| --- | --- |

—

Neu Boltenhagen

| — | Karbow |
| --- | --- |

—

Karbow

| — | Lodmannshagen |
| --- | --- |

—

Lodmannshagen

13.12.2016 kuni 21.12.2016

In der Gemeinde Kemnitz der Ortsteil

| — | Rappenhagen |
| --- | --- |

—

Rappenhagen

13.12.2016 kuni 21.12.2016

In der Gemeinde Katzow der Ortsteil

| — | Kühlenhagen |
| --- | --- |

—

Kühlenhagen

13.12.2016 kuni 21.12.2016

In der Gemeinde Kenz-Küstrow die Ortsteile

| — | Dabitz |
| --- | --- |

—

Dabitz

| — | Küstrow |
| --- | --- |

—

Küstrow

| — | Zipke |
| --- | --- |

—

Zipke

11.12.2016 kuni 20.12.2016

Stadt Barth einschließlich Ortsteile

| — | Tannenheim |
| --- | --- |

—

Tannenheim

| — | Glöwitz ohne Ortsteil Planitz |
| --- | --- |

—

Glöwitz ohne Ortsteil Planitz

11.12.2016 kuni 20.12.2016

In der Gemeinde Sundhagen der Ortsteil

| — | Jager |
| --- | --- |

—

Jager

13.12.2016 kuni 22.12.2016

In der Gemeinde Sundhagen die Ortsteile

| — | Mannhagen |
| --- | --- |

—

Mannhagen

| — | Wilmshagen |
| --- | --- |

—

Wilmshagen

| — | Hildebrandshagen |
| --- | --- |

—

Hildebrandshagen

| — | Altenhagen |
| --- | --- |

—

Altenhagen

| — | Klein Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Klein Behnkenhagen

| — | Behnkendorf |
| --- | --- |

—

Behnkendorf

| — | Groß Behnkenhagen |
| --- | --- |

—

Groß Behnkenhagen

| — | Engelswacht |
| --- | --- |

—

Engelswacht

| — | Miltzow |
| --- | --- |

—

Miltzow

| — | Klein Miltzow |
| --- | --- |

—

Klein Miltzow

| — | Reinkenhagen |
| --- | --- |

—

Reinkenhagen

| — | Hankenhagen |
| --- | --- |

—

Hankenhagen

11.12.2016 kuni 22.12.2016

In der Stadt Sassnitz die Ortsteile

| — | Sassnitz |
| --- | --- |

—

Sassnitz

| — | Dargast |
| --- | --- |

—

Dargast

| — | Werder |
| --- | --- |

—

Werder

| — | Buddenhagen |
| --- | --- |

—

Buddenhagen

11.12.2016 kuni 22.12.2016

In der Gemeinde Sagard: der See am Kreideabbaufeld nördlich von Dargast

11.12.2016 kuni 22.12.2016

In der Gemeinde Demen der Ort und die Ortsteile

| — | Demen |
| --- | --- |

—

Demen

| — | Kobande |
| --- | --- |

—

Kobande

| — | Venzkow |
| --- | --- |

—

Venzkow

18.12.2016 kuni 26.12.2016

In der Gemeinde Quedlinburg die Ortsteile

| — | Quarmbeck |
| --- | --- |

—

Quarmbeck

| — | Bad Suderode |
| --- | --- |

—

Bad Suderode

| — | Gernrode |
| --- | --- |

—

Gernrode

20.12.2016 kuni 29.12.2016

In der Gemeinde Ballenstedt der Ortsteil

| — | Ortsteil Rieder |
| --- | --- |

—

Ortsteil Rieder

20.12.2016 kuni 29.12.2016

In der Gemeinde Thale die Ortsteile

| — | Ortsteil Neinstedt |
| --- | --- |

—

Ortsteil Neinstedt

| — | Ortsteil Stecklenberg |
| --- | --- |

—

Ortsteil Stecklenberg

20.12.2016 kuni 29.12.2016

Landkreis Cloppenburg

Von der Kreuzung B 401/B 72 in nördlicher Richtung entlang der B 72 bis zur Kreisgrenze, von dort entlang der Kreisgrenze in östlicher und südöstlicher Richtung bis zur L 831 in Edewechterdamm, von dort entlang der L 831 (Altenoyther Straße) in südwestlicher Richtung bis zum Lahe-Ableiter, entlang diesem in nordwestlicher Richtung bis zum Buchweizendamm, entlang diesem weiter über Ringstraße, Zum Kellerdamm, Vitusstraße, An der Mehrenkamper Schule, Mehrenkamper Straße und Lindenweg bis zur K 297 (Schwaneburger Straße), entlang dieser in nordwestlicher Richtung bis zur B 401 und entlang dieser in westlicher Richtung bis zum Ausgangspunkt Kreuzung B 401/B 72

24.12.2016

Landkreis Ammerland

Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße, Edamer Straße, Hauptstraße, Auf der Loge, Zur Loge, Lienenweg, Zur Tonkuhle, Burgfelder Straße, Wischenweg, Querensteder Straße, Langer Damm, An den Feldkämpen, Pollerweg, Ocholter Straße, Westerstede Straße, Steegenweg, Rostruper Straße, Rüschendamm, Torsholter Hauptstraße, Südholter Straße, Westersteder Straße, Westerloyer Straße, Strohen, In der Loge, Buernstraße, Am Damm, Moorweg, Plackenweg, Ihausener Straße, Eibenstraße, Eichenstraße, Klauhörner Straße, Am Kanal, Aper Straße, Stahlwerkstraße, Ginsterweg, Am Uhlenmeer, Grüner Weg, Südgeorgsfehner Straße, Schmuggelpadd, Wasserzug Bitsche bzw. Kreisgrenze, Hauptstraße, entlang Kreisgrenze in südöstlicher Richtung bis zum Schnittpunkt Kreisgrenze/Edamer Straße

Das Beobachtungsgebiet umfasst alle an beiden Straßenseiten gelegenen Tierhaltungen

24.12.2016

Landkreis Leer

Gemeinde Detern

Anfang an der Kreisgrenze Cloppenburg-Leer auf der B72 Höhe Ubbehausen. In nördlicher Richtung Ecke „Borgsweg“/ „Lieneweg“ weiter in nördlicher Richtung auf den „Deelenweg“. Diesem wieder folgend auf den „Handwieserweg“. Diesem nordöstlich folgend auf die „Barger Straße“ und weiter nördlich auf die Straße „Am Barger Schöpfswerkstief“.

Dieser östlich folgend, dann nördlich auf die Straße „Fennen“ weiter und dieser nördlich folgend auf die Straße „Zur Wassermühle“.

Nördlich über die Jümme dem Aper Tief folgend in Höhe des „Französischer Weg“ auf die „Osterstraße“. Von dort Richtung Kreisgrenze zum Landkreis Ammerland und dieser weiter folgend zum Ausgangspunkt Höhe Ubbehausen

24.12.2016

Hochtaunuskreis

| — | Gemeinde Glashütten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Glashütten

| — | Stadt Kronberg mit Ausnahme der Gemarkungen Kronberg, Schönberg und dem nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

Stadt Kronberg mit Ausnahme der Gemarkungen Kronberg, Schönberg und dem nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

| — | Stadt Oberursel |
| --- | --- |

—

Stadt Oberursel

| — | Stadt Steinbach |
| --- | --- |

—

Stadt Steinbach

| — | Stadt Bad Homburg mit Ausnahme der Gemarkung Ober-Erlenbach |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Homburg mit Ausnahme der Gemarkung Ober-Erlenbach

| — | Stadt Schmitten mit Ausnahme der Gemarkungen Treisberg, Brombach und Hunoldstal |
| --- | --- |

—

Stadt Schmitten mit Ausnahme der Gemarkungen Treisberg, Brombach und Hunoldstal

| — | in der Stadt Neu Anspach die Gemarkung Anspach |
| --- | --- |

—

in der Stadt Neu Anspach die Gemarkung Anspach

| — | in der Gemeinde Wehrheim die Gemarkung Obernhain |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Wehrheim die Gemarkung Obernhain

1.1.2017

Hochtaunuskreis

| — | Die Stadt Königstein |
| --- | --- |

—

Die Stadt Königstein

| — | In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt |
| --- | --- |

—

In der Stadt Kronberg die Gemarkungen Kronberg, Schönberg und der nordwestlich der Bebauungsgrenze gelegene Teil der Gemarkung Oberhöchstadt

24.12.2016 kuni 1.1.2017

Main-Taunus-Kreis

| — | Stadt Bad Soden mit Ausnahme der Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

Stadt Bad Soden mit Ausnahme der Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | Stadt Eppstein |
| --- | --- |

—

Stadt Eppstein

| — | Stadt Eschborn |
| --- | --- |

—

Stadt Eschborn

| — | Stadt Kelkheim |
| --- | --- |

—

Stadt Kelkheim

| — | Gemeinde Liederbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Liederbach

| — | Stadt Schwalbach mit Ausnahme des Gebiets nordwestlich der Landesstraße 3015 |
| --- | --- |

—

Stadt Schwalbach mit Ausnahme des Gebiets nordwestlich der Landesstraße 3015

| — | Gemeinde Sulzbach |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sulzbach

| — | Gemeinde Kriftel |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kriftel

| — | Stadt Hofheim mit Ausnahme der Gemarkungen Marxheim, Diedenbergen und Wallau |
| --- | --- |

—

Stadt Hofheim mit Ausnahme der Gemarkungen Marxheim, Diedenbergen und Wallau

1.1.2017

Main-Taunus-Kreis

| — | In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain |
| --- | --- |

—

In der Stadt Bad Soden die Gemarkungen Altenhain und Neuenhain

| — | das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus |
| --- | --- |

—

das nordwestlich der Landesstraße 3015 gelegene Gebiet der Stadt Schwalbach am Taunus

24.12.2016 kuni 1.1.2017

Rheingau-Taunus-Kreis

| — | in der Gemeinde Waldems die Gemarkung Wüstems |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Waldems die Gemarkung Wüstems

| — | in der Stadt Idstein die Gemarkungen Heftrich, Kröftel und Nieder-Oberrod |
| --- | --- |

—

in der Stadt Idstein die Gemarkungen Heftrich, Kröftel und Nieder-Oberrod

| — | in der Gemeinde Niedernhausen die Gemarkung Oberjosbach |
| --- | --- |

—

in der Gemeinde Niedernhausen die Gemarkung Oberjosbach

1.1.2017

Stadt Frankfurt am Main

Die Stadtteile Höchst, Kalbach, Nied, Niederursel, Praunheim, Rödelheim, Sindlingen, Sossenheim, Unterliederbach und Zeilsheim

1.1.2017

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond: | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS):
  GER, IBOS, AAST, BARZUN, ESPOEY, LIVRON, PONSON-DESSUS, PONTACQ, SAUBOLE, AZEREIX, BORDERES-SUR-L'ECHEZ, GARDERES, GAYAN, JUILLAN, LAGARDE, LANNE, LOUEY, LUQUET, ODOS, OROIX, OSSUN, OURSBELILLE, PINTAC, SERON, TARASTEIX, TARBES | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS):
  MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS, ARMILLAC, BEAUGAS, BOURGOUGNAGUE, CANCON, CASSENEUIL, CASTILLONNES, COULX, DOUZAINS, LAPERCHE, LAUZUN, LAVERGNE, LOUGRATTE, MONCLAR, MONTASTRUC, MONTAURIOL, MONTIGNAC-DE-LAUZUN, MOULINET, PINEL-HAUTERIVE, SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN, SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL, SAINT-PASTOUR, SERIGNAC-PEBOUDOU, TOMBEBOEUF, TOURTRES, VILLEBRAMAR | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Gers et des Hautes Pyrénées (Foyer MONLEZUN):
  MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN, ARMENTIEUX, ARMOUS-ET-CAU, AUX-AUSSAT, BARS, BASSOUES, BEAUMARCHES, BECCAS, BETPLAN, BLOUSSON-SERIAN, CAZAUX-VILLECOMTAL, COURTIES, HAGET, JUILLAC, LAAS, LADEVEZE-RIVIERE, LAGUIAN-MAZOUS, LAVERAET, MALABAT, MARCIAC, MARSEILLAN, MASCARAS, MIELAN, MONCLAR-SUR-LOSSE, MONPARDIAC, POUYLEBON, SAINT-CHRISTAUD, SAINT-MAUR, SCIEURAC-ET-FLOURES, SEMBOUES, TILLAC, TOURDUN, TRONCENS, ANSOST, AURIEBAT, BARBACHEN, BUZON, LAFITOLE, MONFAUCON, SAUVETERRE | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):
  EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN, LARRESSINGLE, MONTREAL, VALENCE-SUR-BAISE, GONDRIN, MANCIET, RAMOUZENS, LAGARDERE, LARROQUE-SUR-L'OSSE, ESPAS, NOULENS, CASSAIGNE, LANNEPAX, MAIGNAUT-TAUZIA, BASCOUS, FOURCES, REANS, CONDOM, BERAUT, COURRENSAN, CAZENEUVE, ROQUES, BRETAGNE-D'ARMAGNAC, CASTELNAU-D'AUZAN, LAGRAULET-DU-GERS, DEMU, MANSENCOME | 9.1.2017 |
| Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):
  ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC, NAJAC, SAINT-ANDRE-DE-NAJAC, LAGUEPIE, VAREN, VERFEIL, AMARENS, BLAYE-LES-MINES, LES CABANNES, CAGNAC-LES-MINES, CASTANET, DONNAZAC, FRAUSSEILLES, LE GARRIC, ITZAC, JOUQUEVIEL, LABARTHE-BLEYS, LIVERS-CAZELLES, LOUBERS, MAILHOC, MARNAVES, MILHARS, MILHAVET, MIRANDOL-BOURGNOUNAC, MONTIRAT, MONTROSIER, MOULARES, NOAILLES, PAMPELONNE, LE RIOLS, ROSIERES, ROUSSAYROLLES, SAINT-CHRISTOPHE, SAINT-JEAN-DE-MARCEL, SOUEL, TAIX, TANUS, TONNAC, VALDERIES, VILLENEUVE-SUR-VERE, VINDRAC-ALAYRAC, SAINTE-CROIX | 13.1.2017 |

Piirkond:

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Les municipalités suivantes dans les départements des Pyrénées atlantiques et des Hautes Pyrénées (foyer IBOS):

GER, IBOS, AAST, BARZUN, ESPOEY, LIVRON, PONSON-DESSUS, PONTACQ, SAUBOLE, AZEREIX, BORDERES-SUR-L'ECHEZ, GARDERES, GAYAN, JUILLAN, LAGARDE, LANNE, LOUEY, LUQUET, ODOS, OROIX, OSSUN, OURSBELILLE, PINTAC, SERON, TARASTEIX, TARBES

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans le département du Lot-et-Garonne (foyer MONBAHUS):

MONBAHUS, MONVIEL, SEGALAS, ARMILLAC, BEAUGAS, BOURGOUGNAGUE, CANCON, CASSENEUIL, CASTILLONNES, COULX, DOUZAINS, LAPERCHE, LAUZUN, LAVERGNE, LOUGRATTE, MONCLAR, MONTASTRUC, MONTAURIOL, MONTIGNAC-DE-LAUZUN, MOULINET, PINEL-HAUTERIVE, SAINT-COLOMB-DE-LAUZUN, SAINT-MAURICE-DE-LESTAPEL, SAINT-PASTOUR, SERIGNAC-PEBOUDOU, TOMBEBOEUF, TOURTRES, VILLEBRAMAR

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements du Gers et des Hautes Pyrénées (Foyer MONLEZUN):

MONLEZUN, PALLANNE, RICOURT, SAINT-JUSTIN, ARMENTIEUX, ARMOUS-ET-CAU, AUX-AUSSAT, BARS, BASSOUES, BEAUMARCHES, BECCAS, BETPLAN, BLOUSSON-SERIAN, CAZAUX-VILLECOMTAL, COURTIES, HAGET, JUILLAC, LAAS, LADEVEZE-RIVIERE, LAGUIAN-MAZOUS, LAVERAET, MALABAT, MARCIAC, MARSEILLAN, MASCARAS, MIELAN, MONCLAR-SUR-LOSSE, MONPARDIAC, POUYLEBON, SAINT-CHRISTAUD, SAINT-MAUR, SCIEURAC-ET-FLOURES, SEMBOUES, TILLAC, TOURDUN, TRONCENS, ANSOST, AURIEBAT, BARBACHEN, BUZON, LAFITOLE, MONFAUCON, SAUVETERRE

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements du Gers (foyer EAUZE BEAUMONT):

EAUZE, LAURAET, BEAUMONT, MOUCHAN, LARRESSINGLE, MONTREAL, VALENCE-SUR-BAISE, GONDRIN, MANCIET, RAMOUZENS, LAGARDERE, LARROQUE-SUR-L'OSSE, ESPAS, NOULENS, CASSAIGNE, LANNEPAX, MAIGNAUT-TAUZIA, BASCOUS, FOURCES, REANS, CONDOM, BERAUT, COURRENSAN, CAZENEUVE, ROQUES, BRETAGNE-D'ARMAGNAC, CASTELNAU-D'AUZAN, LAGRAULET-DU-GERS, DEMU, MANSENCOME

9.1.2017

Les municipalités suivantes dans les départements du Tarn, du Tarn et Garonne et de l'Aveyron (foyers ALMAYRAC et LACAPELLE):

ALMAYRAC, BOURNAZEL, CARMAUX, COMBEFA, CORDES-SUR-CIEL, LABASTIDE-GABAUSSE, LACAPELLE-SEGALAR, LAPARROUQUIAL, MONESTIES, MOUZIEYS-PANENS, SAINT-BENOIT-DE-CARMAUX, SAINTE-GEMME, SAINT MARCEL CAMPES, SAINT MARTIN LAGUEPIE, SALLES, LE SEGUR, TREVIEN, VIRAC, NAJAC, SAINT-ANDRE-DE-NAJAC, LAGUEPIE, VAREN, VERFEIL, AMARENS, BLAYE-LES-MINES, LES CABANNES, CAGNAC-LES-MINES, CASTANET, DONNAZAC, FRAUSSEILLES, LE GARRIC, ITZAC, JOUQUEVIEL, LABARTHE-BLEYS, LIVERS-CAZELLES, LOUBERS, MAILHOC, MARNAVES, MILHARS, MILHAVET, MIRANDOL-BOURGNOUNAC, MONTIRAT, MONTROSIER, MOULARES, NOAILLES, PAMPELONNE, LE RIOLS, ROSIERES, ROUSSAYROLLES, SAINT-CHRISTOPHE, SAINT-JEAN-DE-MARCEL, SOUEL, TAIX, TANUS, TONNAC, VALDERIES, VILLENEUVE-SUR-VERE, VINDRAC-ALAYRAC, SAINTE-CROIX

13.1.2017

Liikmesriik: Ungari

| Piirkond: | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833 és az E19.67718611, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület | 12.1.2017 |
| Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km
  Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km
  Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km
  Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.
  Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.
  Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km
  Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km
  Déli irányba haladva a megyehatárig
  A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig
  A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km
  A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km
  A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km
  Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km
  Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig
  Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig
  Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az
  N46,469738 és az E19,8422, és az
  N46,474649 és az E19,866126, és az
  N46,406722 és az E19,864139, és az
  N46,411634 és az E19,883893, és az
  N46,630573 és az E19,536706, és az
  N46,628228 és az E19,548682, és az
  N46,63177 és az E19,603322, és az
  N46,626579 és az E19,652752, és az
  N46,568135 és az E19,629595, és az
  N46,593654 és az E19,64934, és az
  N46,567552 és az E19,679839, és az
  N46,569787 és az E19,692051, és az
  N46,544216 és az E19,717363, és az
  N46,516493 és az E19,760571, és az
  N46,555731 és az E19,786764, és az
  N46,5381 és az E19,8205, és az
  N46,5411 és az E19,8313, és az
  N 46,584928 és az E19,675551, és az
  N46,533851 és az E 19,811515, és az
  N46,47774167 és az E19,86573056, és az
  N46,484255 és az E19,792816, és az
  N46,615774 és az E19,51889, és az
  N46,56963889 és az E19,62801111, és az
  N46.55130833,469738 és az E19.67718611,8422, és az
  N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az
  N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 3.1.2017 kuni 12.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete | 1.1.2017 kuni 9.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete | 15.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete | 6.1.2017 kuni 15.1.2017 |
| Csongrád megye Mórahalom, Kistelek és Szeged járásainak, és Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint a következők által határolt terület: Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a Magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre | 9.1.2017 |
| Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe | 31.12.2016 kuni 9.1.2017 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának, valamint Békés megye Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Öcsöd település teljes közigazgatási területe | 26.12.2016 |
| Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 17.12.2016 kuni 26.12.2016 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 24.12.2016 kuni 2.1.2017 |
| Békés megye Sarkadi járásának, valamint Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalui járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 2.1.2017 |
| Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 24.12.2016 kuni 2.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei | 3.1.2017 |
| Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 25.12.2016 kuni 3.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út | 6.1.2017 |
| Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete | 28.12.2016 kuni 6.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kiskunmajsai, valamint Csongrád megye Kisteleki, Csongrádi és Szegedi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe | 6.1.2017 |
| Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 29.12.2016 kuni 6.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint délen a 43-as út által határolt terület Deszkig, Deszk teljes belterülete, illetve az alábbiak által határolt terület: M43-as út – 5-ös út – Balástya közigazgatási határa – Ópusztaszer közigazgatási határa – 4519-es út – 4519-es úton 6 km-re Ópusztaszer határától kiindulva keletre az Atkai holtágig – Sándorfalva közigazgatási határa | 6.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 28.12.2016 kuni 6.1.2017 |
| Békés megye Gyomaendrődi és Szeghalmi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Mezőtúri járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Gyomaendrőd 443-as és 46-os uatktól keletre eső belterülete | 10.1.2017 |
| Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 1.1.2017 kuni 10.1.2017 |
| Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa | 12.1.2017 |
| Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete | 3.1.2017 kuni 12.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei,.valamint Tiszasas település teljes közigazgatási terület,, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület | 12.1.2017 |
| Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 3.1.2017 kuni 12.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része | 12.1.2017 |
| Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei | 6.1.2017 kuni 15.1.2017“ |

Piirkond:

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Az alábbi utak által behatárolt terület: Az 52-es út az M5-52-es kecskeméti csomópontjától nyugat felé az 52-es út az 5301-es becsatlakozásáig. Innen délnyugat felé 5301-es az 5309-es út becsatlakozásáig. Innen dél felé Kiskunhalasig. Kiskunhalastól kelet felé az 5408-as úton Bács-Kiskun és Csongrád megye határáig. Innen a megyehatárt követve északkeletre majd északra a 44-es útig. A 44-es úton nyugatra az 52-M5 csatlakozási kiindulás pontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, valamint a N46,540227, és az E19,816115, és az valamint az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833 és az E19.67718611, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az 53-as, az 5408-as és a Bács-Kiskun-Csongrád megye határa által határolt terület

12.1.2017

Északon a Bugacot Móricgáttal összekötő 54105-ös úton haladva az 54102 és 54105 elágazástól 3km

Délnyugat felé haladva a Tázlárt Kiskunmajsával összekötő 5405-ös út felé, az 5405-ös úton Tázlártól 9 km-re a Kiskörösi/Kiskunmajsai Járások határától 0,8 km

Kelet felé haladva Szank belterület határától 0,5 km

Dél felé haladva a Szankot felől az 5405-ös út felé tartó út és az 5405-ös út elágazási pontja.

Dél felé haladva az 5402-es út felé Kiskunmajsa belterület határától 3,5 km az 5402-es út mentén távolodva Kiskunmajsától.

Délkeleti irányban az 5409-es út Kiskunmajsa belterület határától 5 km

Dél-Délkelet felé haladva az 5405-ös út felé az 5405-ös és az 5442-es út elágazásától nyugat felé 0,5 km

Déli irányba haladva a megyehatárig

A megyehatár mentén haladva délkelet, majd 3 km után észak felé az 54 11-es útig

A megyehatár 5411-es úttól 6 km -re lévő töréspontjától déli irányban 1,5 km

A megyehatár következő töréspontja előtt 0,4 km

A megyehatáron haladva északnyugat felé haladva 4km-t majd északkelet felé haladva az M5 autópályától 3 km

Nyugat felé haladva az 5405-ös úton Jászszentlászló belterület határától 1km

Dél felé haladva 1km, majd északnyugat felé haladva 1 km, majd észak felé haladva az 5405-ös útig

Az 5405-ös úton Móricgát felé haladva a következő töréspontig

Északkelet felé haladva 2 km, majd északnyugat felé haladva a kiindulópontig, valamint Csongrád megye Mórahalom és Kistelek járásainak az N46,458679 és az E19,873816; és az N46,415988 és az E19,868078; és az N46,4734 és az E20,1634, és az N46,540227, E19,816115 és az

N46,469738 és az E19,8422, és az

N46,474649 és az E19,866126, és az

N46,406722 és az E19,864139, és az

N46,411634 és az E19,883893, és az

N46,630573 és az E19,536706, és az

N46,628228 és az E19,548682, és az

N46,63177 és az E19,603322, és az

N46,626579 és az E19,652752, és az

N46,568135 és az E19,629595, és az

N46,593654 és az E19,64934, és az

N46,567552 és az E19,679839, és az

N46,569787 és az E19,692051, és az

N46,544216 és az E19,717363, és az

N46,516493 és az E19,760571, és az

N46,555731 és az E19,786764, és az

N46,5381 és az E19,8205, és az

N46,5411 és az E19,8313, és az

N 46,584928 és az E19,675551, és az

N46,533851 és az E 19,811515, és az

N46,47774167 és az E19,86573056, és az

N46,484255 és az E19,792816, és az

N46,615774 és az E19,51889, és az

N46,56963889 és az E19,62801111, és az

N46.55130833,469738 és az E19.67718611,8422, és az

N46.580685 és az E19.591378, és az N46.580685 és az E19.591378, és az N46.674795 és az E19.501413, és az N46.672415 és az E19.497671, és az N46.52703 és az E19.75514, és az N46.623383 és az E19.435333, és az N46.55115 és az E19.67295, és az N46.533444 és az E19.868219, és az N46.523853 és az E19.885318, és az N46.535252 és az E19.808912, és az N46.59707 és az E19.45574, és az N46.65772 és az E19.525666, és az N46.593111 és az E19.492923, és az N46.639516 és az E19.542554, és az N46.594811 és az E19.803715, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.57636389 és az E19.58059444 és az N46.676398 és az E19.505054, és az N46.38947 és az E19.858711, és az N46.58072 és az E19.74044, és az N46.6109778 és az E19.88599722, és az N46.674375, és az E19.496807, és ez N46.675336, és az E19.498997 és az N46.665379 és az E19.489808 és az N46.496419 és az E19.911004, és az N46.620021 és az E19.552464, és az N46.3869556, és az E19.77618056, és az N46.5460333 és az E19.77916944, és az N46.551986 és az E19.79999 és az N46.46118056 és az E19.71168333, és az N46.48898611 és az E19.88049444, és az N46.53697222, és az E19.68341111, és az N46.591604, és az E19.49531, és az N46.5171417 és az E19.67016111, és az N46.5158, és az E19.67768889, és az N46.52391944 és az E19.68843889 és az N46.53138889 és az E19.62005556, és az N46.4061972 és az E19.73322778, és az N46.52827778 és az E19.64308333, és az N46.533121 és az E19.518341, és az N46.574084 és az E19.740144, és az N46.553554 és az E19.75765, és az N46.657184 és az E19.531355, és az N46.5618333 és az E19.76470278, és az N46.516606 és az E19.886638, és az N46.551673 és az E19.491094, és az N46.551723 és az N19.779836, és az N46.603375, és az E19.90755278, és az N46.547736, és az E19.535668, és az N46.544789 és az E19.516968, és az N46.550743 és az E19.496889, és az N46.382844 és az E19.86408, és az N46.57903611 és az E19.72372222, és az N46.590227, É19.710753, és az N46.521458 és az E19.642231, és az N46.579435 és E19.464347, és az N46.616864 és az E19.548472, és az N46.50325556 és az E19.64926389, és az N46.518133 és az E19.6784, és az

N46.557763 és az E19.901849 és az N46.484193 és az E19.69385, és az N46.52626111 és az E19.64352778 és az N46.500159 és az E19.655886 és az N46,5957889 és az E 19,87722778 és az N46.589767 és az E19.753633 és az N46,5886056 és az E19,88189167 GPS koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

3.1.2017 kuni 12.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi, Kecskeméti és Kiskunmajsai járásának az N46.682422 és az E19.638406, az N46.685278 és az E19.64, valamint az N46.689837 és az E19.674396 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Móricgát-Erdőszéplak település teljes belterülete

1.1.2017 kuni 9.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi és Jánoshalmai járásainak, valamint Csongrád megye Mórahalmi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Balotaszállás település teljes belterülete

15.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunhalasi járásának az N46.268418 és az E19.573609, az N46.229847 és az E19.619350, az N46.241335 és az E19.555281, valamint az N46.244069 és az E19.555064 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Kelebia-Újfalu település teljes belterülete

6.1.2017 kuni 15.1.2017

Csongrád megye Mórahalom, Kistelek és Szeged járásainak, és Bács-Kiskun megye Kiskunmajsa járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint a következők által határolt terület: Bács-Kiskun és Csongrád megye nyugati határától délre az 5-ös út, majd Kistelek és Balástya közigazgatási határa az 5-ös útig, majd délre az 5-ös úton az E68-as útig, majd nyugatra az E68-as az E57-es útig, majd az E75-ös a délre a Magyar-szerb határig, majd követve a határt nyugatra, majd a Bács-Kiskun-Csongrád megyehatárt északketre

9.1.2017

Csongrád megye Mórahalom járásának az N46.342763 és az E19.886990, és az N46,3632 és az E19,8754, és az N46.362391 és az E19.889445, vaalmint az N46.342783 és az E19.802446 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Forráskút, Üllés és Bordány települések teljes beépített területe

31.12.2016 kuni 9.1.2017

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának, valamint Békés megye Szarvasi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Öcsöd település teljes közigazgatási területe

26.12.2016

Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni és Mezőtúri járásának az N46.8926211 és az E20.367360, valamint az N46.896193 és az E20.388287 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

17.12.2016 kuni 26.12.2016

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kecskeméti járásának az N46.665317 és az E19.805388, az N46.794889 és az E19.817377, az N46.774805 és az E19.795087, valamint az N46.762825 és az E19.857375 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

24.12.2016 kuni 2.1.2017

Békés megye Sarkadi járásának, valamint Hajdú-Bihar megye Berettyóújfalui járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

2.1.2017

Békés megye Sarkadi járásának az N46.951822 és az E21.603480 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

24.12.2016 kuni 2.1.2017

Csongrád megye Szentesi, Csongrádi és Hódmezővásárhelyi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Kunszentmártoni járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei

3.1.2017

Csongrád megye Szentesi járásának az N46.682909 és az E20.33426, valamint az N46.619294 és az E20.390083 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

25.12.2016 kuni 3.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi, Békéscsabai, Békési és Gyulai járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint az alábbiak által határolt terület: 44-es út- 445-ös út-4432-es út- 4434-es út-4428-as út—Munkácsy sor- 4418-as út – Békés-Csongrád megye határa – 4642-es út

6.1.2017

Békés megye Orosházi, Mezőkovácsházi és Békécsabai járásának az N46.599129 és az E21.02752, az N46.595641 és az E21.028533, az N46.54682222 és az E20.8927, valamint az N46.654794 és az E20.948188 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Szabadkígyós és Medgyesbodzás-Gábortelep települések teljes belterülete

28.12.2016 kuni 6.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi és Kiskunmajsai, valamint Csongrád megye Kisteleki, Csongrádi és Szegedi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, továbbá Tömörkény és Baks települések teljes közigazgatási területe, valamint Csanytelek település közigazgatási külterületének az Alsó-főcsatorna vonalától délre eső teljes területe

6.1.2017

Bács-Kiskun megye Kiskunfélegyházi járásának, valamint Csongrád megye Kisteleki járásának az N46.544052 és az E19.968252, valamint az N46.485451 és az E20.027345 GPS-koordináták által meghatározott pontok körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

29.12.2016 kuni 6.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint délen a 43-as út által határolt terület Deszkig, Deszk teljes belterülete, illetve az alábbiak által határolt terület: M43-as út – 5-ös út – Balástya közigazgatási határa – Ópusztaszer közigazgatási határa – 4519-es út – 4519-es úton 6 km-re Ópusztaszer határától kiindulva keletre az Atkai holtágig – Sándorfalva közigazgatási határa

6.1.2017

Csongrád megye Szegedi, Hódmezővásárhelyi és Makói járásának az N46.306591 és az E20.268039 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

28.12.2016 kuni 6.1.2017

Békés megye Gyomaendrődi és Szeghalmi járásának, valamint Jász-Nagykun-Szolnok megye Mezőtúri járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, valamint Gyomaendrőd 443-as és 46-os uatktól keletre eső belterülete

10.1.2017

Békés megye Gyomaendrődi járásának az N46.992986 és az E20.888836 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

1.1.2017 kuni 10.1.2017

Békés megye Orosházi és Békéscsabai járásának, valamint Csongrád megye Szentesi és Hódmezővásárhelyi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Nagyszénás település belterülete, valamint az alábbiak által határolt terület: Csongrád-Békés megye határa – 4418-as út – 4419-es út – 47-es út – 4405-ös út – Szentesi-Hódmezővásárhelyi járás határa

12.1.2017

Békés megye Orosházi járásának az N46.5953 és az E20.62686 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei, valamint Orosháza-Szentetornya település belterülete, valamint Orosháza-Rákóczitelep és Orosháza-Gyopárosfürdő települések belterületének a 4406-os és a 47-es utaktól északra és nyugatra eső belterülete

3.1.2017 kuni 12.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának, Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának, valamint Csongrád megye Csongrádi és Szentesi járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső területei,.valamint Tiszasas település teljes közigazgatási terület,, valamint a 44-es út, a 4622-es út, a 4623-as út, a 4625-ös út és a Bács-Kiskun-Jász-Nagykun-Szolnok megyehatár által határolt terület

12.1.2017

Jász-Nagykun Szolnok megye Kunszentmártoni járásának és Bács-Kiskun megye Tiszakécskei járásának az N46.853433 és az E20.139858 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

3.1.2017 kuni 12.1.2017

Csongrád megye Szegedi és Makói járásának a védőkörzet vonatkozásában meghatározott részén kívüli, az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 10 km sugarú körön belül eső részei, Deszk, Ferencszállás, Klárafalva, Újszentiván, Tiszasziget települések teljes közigazgatási területe, Szeged település közigazgatási területének a Tisza folyó – Herke utca – 43-as főút – Újszőreg – Szőreg által határolt része, valamint Kiszombor település belterületének a Rokkant köz – Pollner Kálmán utca – Farkas utca – Kiss Menyhért utca – Dózsa György u. – Délvidéki utca – Kör utca – Óbébai utca északi része – a 884/1 és 05398 hrsz. telkek – 05397 hrsz. út – 05402 hrsz. csatorna északi része által határolt része

12.1.2017

Csongrád megye Szegedi járásának az N46.151747 és az E20.290045 GPS-koordináták által meghatározott pont körüli 3 km sugarú körön belül eső részei

6.1.2017 kuni 15.1.2017“

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 16.12.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 342/100 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 342/100

---

ELi JA KOSOVO
   (*1)
  STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2016,

25. november 2016,

millega võetakse vastu oma töökord [2016/2280]

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo (*1) vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut („leping“), eriti selle artikleid 126, 127, 129 ja 131,

ning arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. aprillil 2016,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesistuja

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Istungid

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid toimuvad kord aastas vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogude suhtes välja kujunenud praktikale, sealhulgas seoses esindatuse astme ja asukohaga. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu erakorralisi istungeid võidakse poolte kokkuleppel korraldada ükskõik kumma poole taotlusel. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungi kutsuvad kokkuleppel eesistujaga ühiselt kokku stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga istungit teavitatakse eesistujat mõlema poole delegatsiooni kavandatud koosseisust. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel, mille päevakorras on Euroopa Investeerimispanka (EIP) käsitlevad küsimused, osaleb vaatlejana EIP esindaja. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib kutsuda oma istungitele teatavates küsimustes teabe saamiseks ka muid isikuid.

Artikkel 4

Sekretariaat

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretäridena tegutsevad ühiselt üks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnik ja üks ametnik Kosovo esindusest Belgias.

Artikkel 5

Kirjavahetus

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistuja nimele Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressile.

Mõlema sekretäri ülesanne on kirjade edastamine stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja vajaduse korral nende levitamine teiste stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liikmete seas. Levitamiseks mõeldud kirjad adresseeritakse komisjoni peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo esindusele Belgias.

Mõlemad sekretärid saadavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistuja kirjad adressaatidele ja vajaduse korral teistele stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmetele, nagu on osutatud teises lõigus.

Artikkel 6

Avalikustamine

Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid avalikud.

Artikkel 7

Istungite päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid saadavad esialgse päevakorra artiklis 5 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise taotlus on laekunud eesistujale hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kinnitab päevakorra iga istungi algul. Mõlema poole kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.

2.   Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 8

Istungi protokoll

Mõlemad sekretärid koostavad iga istungi protokolli kavandi. Üldjuhul märgitakse protokollis iga päevakorrapunkti kohta:

| — | stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid;

| — | avaldused, mille stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda; |
| --- | --- |

—

avaldused, mille stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda;

| — | vastuvõetud otsused ja esitatud soovitused, kokkulepitud avaldused ja tehtud järeldused. |
| --- | --- |

—

vastuvõetud otsused ja esitatud soovitused, kokkulepitud avaldused ja tehtud järeldused.

Protokolli kavand esitatakse kinnitamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid protokollile alla. Protokolle säilitatakse assotsiatsioonidokumentide hoiulevõtjaks oleva Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis. Kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli kinnitatud ärakiri.

Artikkel 9

Otsused ja soovitused

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused võetakse vastu poolte kokkuleppel, ilma et see piiraks lepingu artiklite 2 ja 5 kohaldamist. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib vastu võtta otsuseid või esitada soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui pooled selles kokku lepivad.

2.   Lepingu artikli 128 tähenduses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus vastu võetud otsuste või esitatud soovituste pealkirjas on sõna „otsus“ või „soovitus“ ning sellele järgneb vastavalt seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused allkirjastab eesistuja ning nende ehtsust kinnitavad mõlemad sekretärid. Otsused ja soovitused edastatakse kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele. Kumbki pool võib otsustada, kas avaldada stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 10

Keeled

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu ametlikeks keelteks on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu autentsed keeled. Kui ei otsustata teisiti, toimuvad arutelud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus neis keeltes koostatud dokumentide alusel.

Artikkel 11

Kulud

Euroopa Liit ja Kosovo kannavad ise oma stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Istungitega seotud suulise ja kirjaliku tõlke ning paljundamise ning muud istungite korraldamisega seotud kulud kannab istungit korraldav pool.

Artikkel 12

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu abistamiseks tema ülesannete täitmisel moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee („komitee“). Komitee koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Kosovo esindajatest, kelleks on üldjuhul kõrgemad riigiteenistujad.

2.   Komitee valmistab ette stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungeid ja arutelusid, rakendab vajaduse korral stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuseid ning tagab üldiselt assotsieerimissuhte järjepidevuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Komitee tegeleb kõigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogult talle suunatud küsimuste ja mis tahes muude küsimustega, mis võivad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täitmise käigus jooksvalt üles kerkida. Komitee esitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule vastuvõtmiseks ettepanekuid või otsuste/soovituste eelnõusid.

3.   Kui lepingus viidatakse konsulteerimise kohustusele või võimalusele, võivad asjaomased konsultatsioonid toimuda komitees. Mõlema poole kokkuleppel võivad konsultatsioonid jätkuda stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus.

4.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee töökord on lisatud käesolevale otsusele.

Brüssel, 25. november 2016

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

---

LISA

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee töökord

Artikkel 1

Eesistuja

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Istungid

Komitee tuleb poolte kokkuleppel kokku vastavalt vajadusele. Kõik komitee istungid toimuvad poolte kokkulepitud ajal ja kohas. Komitee istungid kutsub kokku komitee eesistuja.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga istungit teavitatakse eesistujat mõlema poole delegatsiooni kavandatud koosseisust.

Artikkel 4

Sekretariaat

Komitee sekretäridena tegutsevad ühiselt üks Euroopa Komisjoni ning üks Kosovo ametnik. Kogu käesolevas otsuses sätestatud komitee eesistuja kirjavahetus edastatakse komitee sekretäridele ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja sekretäridele.

Artikkel 5

Avalikustamine

Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole komitee istungid avalikud.

Artikkel 6

Istungite päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Komitee sekretärid saadavad esialgse päevakorra artiklis 4 nimetatud adressaatidele hiljemalt 30 tööpäeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise taotlus on laekunud eesistujale hiljemalt 35 tööpäeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Konkreetsete küsimuste kohta teabe saamiseks võib komitee paluda oma istungitele osalema eksperte. Komitee kinnitab oma päevakorra iga istungi algul. Mõlema poole kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.

2.   Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 7

Istungi protokoll

Kõik istungid protokollitakse. Protokoll tugineb eesistuja kokkuvõttele komitee tehtud järeldustest. Kui komitee on protokolli heaks kiitnud, kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid sellele alla ja protokoll edastatakse mõlemale poolele arhiveerimiseks. Kõigile artiklis 4 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli koopia.

Artikkel 8

Otsused ja soovitused

Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu volitab komiteed vastavalt lepingu artiklile 128 teataval kindlal juhul otsuseid vastu võtma või soovitusi esitama, tehakse seda vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu töökorra artiklile 9.

Artikkel 9

Kulud

Euroopa Liit ja Kosovo kannavad ise oma komitee istungitel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Istungitega seotud suulise ja kirjaliku tõlke ning paljundamise ning muud istungite korraldamisega seotud kulud kannab istungit korraldav pool.

Artikkel 10

Alamkomiteed ja töörühmad

Komitee võib moodustada alamkomiteesid ja töörühmi, kes annavad iga istungi järel komiteele aru. Komitee võib oma otsusega iga sellise alamkomitee või töörühma laiali saata, kindlaks määrata nende töökorra või seda muuta või moodustada uusi alamkomiteesid või töörühmi, kes teda tema ülesannete täitmisel abistavad. Nimetatud alamkomiteedel ja töörühmadel puudub otsustusõigus.

---