# Euroopan unionin L 27/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 27 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta1. helmikuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 27

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta1. helmikuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/160, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/161, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 139/2014 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta (
  1
  ) | 99 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/162, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä sekä vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 muuttamisesta | 101 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/163, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 113 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi (EU) 2017/164, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen neljännen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY nojalla ja komission direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 115 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2017/165, annettu 27 päivänä tammikuuta 2017, alueiden komitean yhden jäsenen ja kahdentoista varajäsenen, joita Ranskan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä | 121 |
| | * | Komission päätös (EU) 2017/166, annettu 27 päivänä marraskuuta 2015, valtiontuesta SA.38831 (2014/C) (ex 2014/N), jonka Portugali aikoo myöntää Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8232)

   (
  1
  ) | 123 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/167, annettu 30 päivänä tammikuuta 2017, tilapäisen luvan antamisesta Belgialle, Espanjalle, Ranskalle ja Tšekille sertifioida tiettyjen neuvoston direktiivin 2008/90/EY liitteessä I tarkoitettujen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 60) | 143 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/168, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien Internet Engineering Task Force -ryhmän teknisten eritelmien yksilöimisestä (
  1
  ) | 151 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Maatalouden sekakomitean päätös nro 1/2015, annettu 19 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 olevien lisäysten 1, 2 ja 4 muuttamisesta [2017/169] | 155 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2017/160, annettu 20 päivänä tammikuuta 2017, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 muuttamisesta

1

*

Komission asetus (EU) 2017/161, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 139/2014 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta (
  1
  )

1

99

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/162, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä sekä vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 muuttamisesta

101

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/163, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

113

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi (EU) 2017/164, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen neljännen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY nojalla ja komission direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

115

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2017/165, annettu 27 päivänä tammikuuta 2017, alueiden komitean yhden jäsenen ja kahdentoista varajäsenen, joita Ranskan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

121

*

Komission päätös (EU) 2017/166, annettu 27 päivänä marraskuuta 2015, valtiontuesta SA.38831 (2014/C) (ex 2014/N), jonka Portugali aikoo myöntää Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8232)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8232)

1

123

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/167, annettu 30 päivänä tammikuuta 2017, tilapäisen luvan antamisesta Belgialle, Espanjalle, Ranskalle ja Tšekille sertifioida tiettyjen neuvoston direktiivin 2008/90/EY liitteessä I tarkoitettujen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2017) 60)

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 60)

143

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/168, annettu 31 päivänä tammikuuta 2017, julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien Internet Engineering Task Force -ryhmän teknisten eritelmien yksilöimisestä (
  1
  )

1

151

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Maatalouden sekakomitean päätös nro 1/2015, annettu 19 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 olevien lisäysten 1, 2 ja 4 muuttamisesta [2017/169]

155

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöönpanemisesta ( EUVL L 139, 26.5.2016 ) | 169 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöönpanemisesta ( EUVL L 139, 26.5.2016 )

( EUVL L 139, 26.5.2016 )

169

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/160,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2017,

luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 338/97 säännellään kyseisen asetuksen liitteessä luetelluilla eläin- ja kasvilajeilla käytävää kauppaa. Sen liitteissä luetellaan lajit, jotka sisältyvät luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (jäljempänä ’yleissopimus’) liitteisiin, sekä lajit, joiden suojelun taso edellyttää, että niiden kauppaa unionista, unioniin ja unionissa säännellään tai valvotaan. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 338/97 säännellään kyseisen asetuksen liitteessä luetelluilla eläin- ja kasvilajeilla käytävää kauppaa. Sen liitteissä luetellaan lajit, jotka sisältyvät luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (jäljempänä ’yleissopimus’) liitteisiin, sekä lajit, joiden suojelun taso edellyttää, että niiden kauppaa unionista, unioniin ja unionissa säännellään tai valvotaan.

| (2) | Johannesburgissa Etelä-Afrikassa 24 päivästä syyskuuta4 päivään lokakuuta 2016 pidetyssä seitsemännessätoista osapuolikokouksessa tehtiin yleissopimuksen liitteisiin tiettyjä muutoksia. Nämä muutokset olisi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä. |
| --- | --- |

(2)

Johannesburgissa Etelä-Afrikassa 24 päivästä syyskuuta4 päivään lokakuuta 2016 pidetyssä seitsemännessätoista osapuolikokouksessa tehtiin yleissopimuksen liitteisiin tiettyjä muutoksia. Nämä muutokset olisi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä.

| (3) | Seuraavat suvut tai lajit lisättiin yleissopimuksen liitteeseen I ja ne olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen A: Abronia anzuetoi, Abronia campbelli, Abronia fimbriata, Abronia frosti, Abronia meledona, Cnemaspis psychedelica, Lygodactylus williamsi, Telmatobius culeus, Polymita spp. |
| --- | --- |

(3)

Seuraavat suvut tai lajit lisättiin yleissopimuksen liitteeseen I ja ne olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen A: Abronia anzuetoi, Abronia campbelli, Abronia fimbriata, Abronia frosti, Abronia meledona, Cnemaspis psychedelica, Lygodactylus williamsi, Telmatobius culeus, Polymita spp.

| (4) | Seuraavat lajit siirrettiin yleissopimuksen liitteestä II liitteeseen I, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä B ja lisättävä asetuksen liitteeseen A: Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis gigantea, Manis javanica, Manis pentadactyla, Manis temminckii, Manis tetradactyla, Manis tricuspis, Macaca sylvanus, Psittacus erithacus, Shinisaurus crocodilurus, Sclerocactus blainei, Sclerocactus cloverae, Sclerocactus sileri. |
| --- | --- |

(4)

Seuraavat lajit siirrettiin yleissopimuksen liitteestä II liitteeseen I, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä B ja lisättävä asetuksen liitteeseen A: Manis crassicaudata, Manis culionensis, Manis gigantea, Manis javanica, Manis pentadactyla, Manis temminckii, Manis tetradactyla, Manis tricuspis, Macaca sylvanus, Psittacus erithacus, Shinisaurus crocodilurus, Sclerocactus blainei, Sclerocactus cloverae, Sclerocactus sileri.

| (5) | Seuraavat lajit siirrettiin yleissopimuksen liitteestä I liitteeseen II, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä A ja lisättävä asetuksen liitteeseen B: Puma concolor coryi, Puma concolor cougar, Equus zebra zebra, Lichenostomus melanops cassidix, Ninox novaeseelandiae undulata, Crocodylus acutus (Bahía de Cispatan populaatio, johon liitetty huomautus), Crocodylus porosus (Malesian populaatiot, joihin liitetty huomautus), Dyscophus antongilii. |
| --- | --- |

(5)

Seuraavat lajit siirrettiin yleissopimuksen liitteestä I liitteeseen II, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä A ja lisättävä asetuksen liitteeseen B: Puma concolor coryi, Puma concolor cougar, Equus zebra zebra, Lichenostomus melanops cassidix, Ninox novaeseelandiae undulata, Crocodylus acutus (Bahía de Cispatan populaatio, johon liitetty huomautus), Crocodylus porosus (Malesian populaatiot, joihin liitetty huomautus), Dyscophus antongilii.

| (6) | Seuraavat heimot, suvut tai lajit lisättiin yleissopimuksen liitteeseen II ja ne olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen B: Capra caucasica, Abronia spp. (huomautus liitetty lajeihin Abronia aurita, Abronia gaiophantasma, Abronia montecristoi, Abronia salvadorensis ja Abronia vasconcelosii, ja lukuun ottamatta liitteessä I lueteltuja lajeja), Rhampholeon spp., Rieppeleon spp., Paroedura masobe, Atheris desaixi, Bitis worthingtoni, Lanthanotidae spp. (johon liitetty huomautus), Cyclanorbis elegans, Cyclanorbis senegalensis, Cycloderma aubryi, Cycloderma frenatum, Rafetus euphraticus, Trionyx triunguis, Dyscophus guineti, Dyscophus insularis, Scaphiophryne boribory, Scaphiophryne marmorata, Scaphiophryne spinosa, Paramesotriton hongkongensis, Carcharhinus falciformis (johon liitetty huomautus), Alopias spp. (johon liitetty huomautus), Mobula spp. (johon liitetty huomautus), Holacanthus clarionensis, Nautilidae spp., Beaucarnea spp., Dalbergia spp. (johon liitetty huomautus), Guibourtia demeusei (johon liitetty huomautus), Guibourtia pellegriniana (johon liitetty huomautus), Guibourtia tessmannii (johon liitetty huomautus), Pterocarpus erinaceus, Adansonia grandidieri (johon liitetty huomautus), Siphonochilus aethiopicus (johon liitetty huomautus). |
| --- | --- |

(6)

Seuraavat heimot, suvut tai lajit lisättiin yleissopimuksen liitteeseen II ja ne olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen B: Capra caucasica, Abronia spp. (huomautus liitetty lajeihin Abronia aurita, Abronia gaiophantasma, Abronia montecristoi, Abronia salvadorensis ja Abronia vasconcelosii, ja lukuun ottamatta liitteessä I lueteltuja lajeja), Rhampholeon spp., Rieppeleon spp., Paroedura masobe, Atheris desaixi, Bitis worthingtoni, Lanthanotidae spp. (johon liitetty huomautus), Cyclanorbis elegans, Cyclanorbis senegalensis, Cycloderma aubryi, Cycloderma frenatum, Rafetus euphraticus, Trionyx triunguis, Dyscophus guineti, Dyscophus insularis, Scaphiophryne boribory, Scaphiophryne marmorata, Scaphiophryne spinosa, Paramesotriton hongkongensis, Carcharhinus falciformis (johon liitetty huomautus), Alopias spp. (johon liitetty huomautus), Mobula spp. (johon liitetty huomautus), Holacanthus clarionensis, Nautilidae spp., Beaucarnea spp., Dalbergia spp. (johon liitetty huomautus), Guibourtia demeusei (johon liitetty huomautus), Guibourtia pellegriniana (johon liitetty huomautus), Guibourtia tessmannii (johon liitetty huomautus), Pterocarpus erinaceus, Adansonia grandidieri (johon liitetty huomautus), Siphonochilus aethiopicus (johon liitetty huomautus).

| (7) | Seuraavat lajit poistettiin yleissopimuksen liitteestä II ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä B: Bison bison athabascae, Tillandsia mauryana. |
| --- | --- |

(7)

Seuraavat lajit poistettiin yleissopimuksen liitteestä II ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä B: Bison bison athabascae, Tillandsia mauryana.

| (8) | Lajit, jotka on tähän saakka lueteltu liitteessä III, on poistettu kyseisestä liitteestä sen jälkeen, kun ne on lisätty liitteeseen II, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä C. |
| --- | --- |

(8)

Lajit, jotka on tähän saakka lueteltu liitteessä III, on poistettu kyseisestä liitteestä sen jälkeen, kun ne on lisätty liitteeseen II, ja ne olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteestä C.

| (9) | Abronia graminea ja Salamandra algira, jotka tähän mennessä lueteltiin asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteessä D, olisi poistettava kyseisestä liitteestä sen jälkeen, kun ne on lisätty yleissopimuksen liitteeseen II (Abronia graminea) ja III (Salamandra algira) seitsemännessätoista osapuolikokouksessa. |
| --- | --- |

(9)

Abronia graminea ja Salamandra algira, jotka tähän mennessä lueteltiin asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteessä D, olisi poistettava kyseisestä liitteestä sen jälkeen, kun ne on lisätty yleissopimuksen liitteeseen II (Abronia graminea) ja III (Salamandra algira) seitsemännessätoista osapuolikokouksessa.

| (10) | Joukko huomautuksia, jotka liittyvät yleissopimuksen liitteissä lueteltuihin lajeihin tai heimoihin, hyväksyttiin tai niitä muutettiin seitsemännessätoista osapuolikokouksessa, ja tämä on otettava huomioon myös asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä (huomautukset, jotka liitetty lajeihin Vicugna vicugna, Panthera leo, Crocodylus moreletti, Bulnesia sarmientoi, sukuihin Aquilaria spp. ja Gyrinops spp, sukuun Dalbergia spp., lajeihin Guibourtia demeusei, Guibourtia pellegriniana ja Guibourtia tessmannii sekä lajiin Adansonia grandidieri). |
| --- | --- |

(10)

Joukko huomautuksia, jotka liittyvät yleissopimuksen liitteissä lueteltuihin lajeihin tai heimoihin, hyväksyttiin tai niitä muutettiin seitsemännessätoista osapuolikokouksessa, ja tämä on otettava huomioon myös asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteissä (huomautukset, jotka liitetty lajeihin Vicugna vicugna, Panthera leo, Crocodylus moreletti, Bulnesia sarmientoi, sukuihin Aquilaria spp. ja Gyrinops spp, sukuun Dalbergia spp., lajeihin Guibourtia demeusei, Guibourtia pellegriniana ja Guibourtia tessmannii sekä lajiin Adansonia grandidieri).

| (11) | Unioni ei ole esittänyt varaumaa mistään mainituista muutoksista. |
| --- | --- |

(11)

Unioni ei ole esittänyt varaumaa mistään mainituista muutoksista.

| (12) | Seitsemännessätoista osapuolikokouksessa hyväksyttiin eläimille ja kasveille uusia nimistöviitteitä. |
| --- | --- |

(12)

Seitsemännessätoista osapuolikokouksessa hyväksyttiin eläimille ja kasveille uusia nimistöviitteitä.

| (13) | Yleissopimuksen liitteeseen III on hiljattain lisätty seuraavat lajit: Salamandra algira Algerian pyynnöstä; Chelydra serpentina, Apalone ferox, Apalone mutica ja Apalone spinifera Amerikan yhdysvaltojen pyynnöstä; Potamotrygon spp. (johon liitetty huomautus) ja Hypancistrus zebra Brasilian pyynnöstä; Potamotrygon constellata, Potamotrygon magdalenae, Potamotrygon motoro, Potamotrygon orbignyi, Potamotrygon schroederi, Potamotrygon scobina, Potamotrygon yepezi ja Paratrygon aiereba Kolumbian pyynnöstä. Kyseiset lajit olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen C. |
| --- | --- |

(13)

Yleissopimuksen liitteeseen III on hiljattain lisätty seuraavat lajit: Salamandra algira Algerian pyynnöstä; Chelydra serpentina, Apalone ferox, Apalone mutica ja Apalone spinifera Amerikan yhdysvaltojen pyynnöstä; Potamotrygon spp. (johon liitetty huomautus) ja Hypancistrus zebra Brasilian pyynnöstä; Potamotrygon constellata, Potamotrygon magdalenae, Potamotrygon motoro, Potamotrygon orbignyi, Potamotrygon schroederi, Potamotrygon scobina, Potamotrygon yepezi ja Paratrygon aiereba Kolumbian pyynnöstä. Kyseiset lajit olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 338/97 liitteeseen C.

| (14) | Muutosten laajuuden vuoksi ja selvyyden lisäämiseksi on asianmukaista korvata kokonaisuudessaan asetuksen (EY) N:o 338/97 liite. |
| --- | --- |

(14)

Muutosten laajuuden vuoksi ja selvyyden lisäämiseksi on asianmukaista korvata kokonaisuudessaan asetuksen (EY) N:o 338/97 liite.

| (15) | Näin ollen asetusta (EY) N:o 338/97 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(15)

Näin ollen asetusta (EY) N:o 338/97 olisi muutettava.

| (16) | Yleissopimuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ”[sopimuspuolten] kokouksessa hyväksytyt muutokset tulevat voimaan 90 päivää kokouksen jälkeen kaikkien (...) sopimuspuolien osalta (...)”. Jotta voidaan noudattaa kyseistä määräaikaa ja varmistaa tämän asetuksen liitteeseen tehtävien muutosten tuleminen voimaan ajoissa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu. |
| --- | --- |

(16)

Yleissopimuksen 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan ”[sopimuspuolten] kokouksessa hyväksytyt muutokset tulevat voimaan 90 päivää kokouksen jälkeen kaikkien (...) sopimuspuolien osalta (...)”. Jotta voidaan noudattaa kyseistä määräaikaa ja varmistaa tämän asetuksen liitteeseen tehtävien muutosten tuleminen voimaan ajoissa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu.

| (17) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 338/97 18 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun luonnonvaraisten kasvi- ja eläinlajien kauppaa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(17)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 338/97 18 artiklan 1 kohdan nojalla perustetun luonnonvaraisten kasvi- ja eläinlajien kauppaa käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 338/97 liite tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

1

---

LIITE

Liitteiden A, B, C ja D tulkinta

| 1. | Liitteissä A, B, C ja D lueteltuihin lajeihin viitataan


  a) | lajin nimellä tai |
| --- | --- | --- |

1.

a)

lajin nimellä tai

| b) | ylemmän taksonin nimellä siten, että kaikki lajit kuuluvat kyseiseen ylempään taksoniin tai sen määrättyyn osaan. |
| --- | --- |

b)

ylemmän taksonin nimellä siten, että kaikki lajit kuuluvat kyseiseen ylempään taksoniin tai sen määrättyyn osaan.

| 2. | Lyhenteellä ”spp.” tarkoitetaan kaikkia ylempään taksoniin kuuluvia lajeja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Muut viittaukset lajia ylempiin taksoneihin ovat ainoastaan tiedoksi tai luokittelua varten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liitteessä A lihavoituna painetut lajit on lueteltu siinä sen mukaisesti kuin ne on määrätty suojeltaviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/147/EY (1) tai neuvoston direktiivissä 92/43/ETY (2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Lajia alemmista taksoneista käytetään kasvien osalta seuraavia lyhenteitä:


  a) | lyhenteellä ”ssp.” tarkoitetaan alalajeja, |
| --- | --- | --- |

5.

a)

lyhenteellä ”ssp.” tarkoitetaan alalajeja,

| b) | lyhenteellä ”var(s).” tarkoitetaan muunnosta (muunnoksia) ja |
| --- | --- |

b)

lyhenteellä ”var(s).” tarkoitetaan muunnosta (muunnoksia) ja

| c) | lyhenteellä ”fa.” tarkoitetaan muotoa. |
| --- | --- |

c)

lyhenteellä ”fa.” tarkoitetaan muotoa.

| 6. | Lajin tai ylemmän taksonin kohdalle merkityillä merkeillä ”(I)”, ”(II)” ja ”(III)” viitataan niihin yleissopimuksen liitteisiin, joissa kyseiset lajit mainitaan 7, 8 ja 9 kohdan mukaisesti. Jos lajin kohdalla ei ole mitään näistä merkeistä, kyseistä lajia ei mainita yleissopimuksen liitteissä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Merkki ”(I)” lajin tai ylemmän taksonin kohdalla merkitsee, että kyseinen laji tai ylempi taksoni mainitaan yleissopimuksen liitteessä I. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Merkki ”(II)” lajin tai ylemmän taksonin kohdalla merkitsee, että kyseinen laji tai ylempi taksoni mainitaan yleissopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Merkki ”(III)” lajin tai ylemmän taksonin kohdalla merkitsee, että se mainitaan yleissopimuksen liitteessä III. Tällöin mainitaan myös maa, jonka yhteydessä laji tai ylempi taksoni on mainittu liitteessä III. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ”Lajikkeella” tarkoitetaan (teoksen International Code of Nomenclature for Cultivated Plants 8. painoksen mukaisesti) kasvilajien ryhmää, joka a) on valittu tietyn ominaisuuden tai ominaisuusyhdistelmän vuoksi, b) jossa mainitut ominaisuudet ovat on selvästi erotettavissa, yhdenmukaisia ja pysyviä ja c) joka asianmukaisesti lisättynä säilyttää kyseiset ominaisuudet. Taksonia voidaan pitää uutena lajikkeena vasta kun sen lajikenimi ja lajikkeen rajaava kuvaus on virallisesti julkaistu teoksen International Code of Nomenclature for Cultivated Plants viimeisimmässä painoksessa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Risteymät voidaan erityisesti sisällyttää liitteisiin, kuitenkin ainoastaan jos ne muodostavat erillisiä ja pysyviä populaatioita luonnonvaraisessa ympäristössä. Risteytettyihin eläimiin, joilla on neljässä aikaisemmassa sukupolvessa yksi tai useampi lajiyksilö, joka sisältyy liitteeseen A tai B, sovelletaan tätä asetusta samalla tavoin kuin jos ne olisivat oma laji, vaikka kyseinen risteymä ei erityisesti sisällykään liitteisiin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kun laji sisältyy liitteeseen A, B tai C, myös lajin kaikki osat ja johdannaiset sisältyvät samaan liitteeseen, ellei lajin kohdalle ole lisätty huomautusta siitä, että ainoastaan tietyt osat ja johdannaiset sisältyvät liitteeseen. Edellä olevan 2 artiklan t kohdan mukaisesti merkillä ”#” ja sitä seuraavalla numerolla liitteessä B tai C olevan lajin tai ylemmän taksonin nimen kohdalla tarkoitetaan osia ja johdannaisia, jotka määritellään liitteeseen nähden tätä asetusta varten seuraavasti:


  #1 | Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi


  a) | siemeniä, itiöitä ja siitepölyä (mukaan luettuina siitepölymyhkyt) |
| --- | --- | --- | --- |

12.

# 1

Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi

a)

siemeniä, itiöitä ja siitepölyä (mukaan luettuina siitepölymyhkyt)

| b) | kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa; |
| --- | --- |

b)

kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa;

| c) | keinotekoisesti lisättyjen kasvien leikkokukkia; ja |
| --- | --- |

c)

keinotekoisesti lisättyjen kasvien leikkokukkia; ja

| d) | Vanilla-suvun keinotekoisesti lisätyistä kasveista saatuja hedelmiä ja niiden osia ja johdannaisia. |
| --- | --- |

d)

Vanilla-suvun keinotekoisesti lisätyistä kasveista saatuja hedelmiä ja niiden osia ja johdannaisia.

| #2 | Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi


  a) | siemeniä ja siitepölyä; ja |
| --- | --- | --- |

# 2

Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi

a)

siemeniä ja siitepölyä; ja

| b) | viimeisteltyjä pakattuja tuotteita, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten. |
| --- | --- |

b)

viimeisteltyjä pakattuja tuotteita, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten.

| #3 | Tarkoittaa kokonaisia ja pilkottuja juuria ja juurten osia, ei kuitenkaan valmisteiksi muokattuja osia tai johdannaisia kuten jauheita, tabletteja, uutteita, toonikumeja, teitä ja makeisia. |
| --- | --- |

# 3

Tarkoittaa kokonaisia ja pilkottuja juuria ja juurten osia, ei kuitenkaan valmisteiksi muokattuja osia tai johdannaisia kuten jauheita, tabletteja, uutteita, toonikumeja, teitä ja makeisia.

| #4 | Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi


  a) | siemeniä (mukaan luettuina Orchidaceae-heimon siemenkodat), itiöitä ja siitepölyä (mukaan luettuina siitepölymyhkyt). Poikkeus ei koske Meksikosta vietyjä Cactaceae-heimon lajien siemeniä eikä Madagaskarilta vietyjä lajien Beccariophoenix madagascariensis ja Dypsis decaryi siemeniä; |
| --- | --- | --- |

# 4

Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi

a)

siemeniä (mukaan luettuina Orchidaceae-heimon siemenkodat), itiöitä ja siitepölyä (mukaan luettuina siitepölymyhkyt). Poikkeus ei koske Meksikosta vietyjä Cactaceae-heimon lajien siemeniä eikä Madagaskarilta vietyjä lajien Beccariophoenix madagascariensis ja Dypsis decaryi siemeniä;

| b) | kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa; |
| --- | --- |

b)

kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä in vitro -solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa;

| c) | keinotekoisesti lisättyjen kasvien leikkokukkia; |
| --- | --- |

c)

keinotekoisesti lisättyjen kasvien leikkokukkia;

| d) | hedelmiä ja niiden osia ja johdannaisia, jotka on saatu Vanilla-suvun (Orchidaceae) ja Cactaceae-heimon viljelykarkulaisista tai keinotekoisesti lisätyistä kasveista; |
| --- | --- |

d)

hedelmiä ja niiden osia ja johdannaisia, jotka on saatu Vanilla-suvun (Orchidaceae) ja Cactaceae-heimon viljelykarkulaisista tai keinotekoisesti lisätyistä kasveista;

| e) | varsia, kukkia ja niiden osia ja johdannaisia, jotka on saatu Opuntia-suvun Opuntia-alasuvun ja Selenicereus-suvun (Cactaceae) viljelykarkulaisista tai keinotekoisesti lisätyistä kasveista; ja |
| --- | --- |

e)

varsia, kukkia ja niiden osia ja johdannaisia, jotka on saatu Opuntia-suvun Opuntia-alasuvun ja Selenicereus-suvun (Cactaceae) viljelykarkulaisista tai keinotekoisesti lisätyistä kasveista; ja

| f) | lajista Euphorbia antisyphilitica saatuja viimeisteltyjä tuotteita, jotka ovat valmiiksi pakattuja vähittäismyyntiä varten. |
| --- | --- |

f)

lajista Euphorbia antisyphilitica saatuja viimeisteltyjä tuotteita, jotka ovat valmiiksi pakattuja vähittäismyyntiä varten.

| #5 | Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa ja viilua. |
| --- | --- |

# 5

Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa ja viilua.

| #6 | Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua ja vaneria. |
| --- | --- |

# 6

Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua ja vaneria.

| #7 | Tarkoittaa sahatukkeja, puun lastuja, jauheita ja uutteita. |
| --- | --- |

# 7

Tarkoittaa sahatukkeja, puun lastuja, jauheita ja uutteita.

| #8 | Tarkoittaa maanalaisia osia (esim. juuria, maavarsia) kokonaisena, osina ja jauheena. |
| --- | --- |

# 8

Tarkoittaa maanalaisia osia (esim. juuria, maavarsia) kokonaisena, osina ja jauheena.

| #9 | Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi niitä, joissa on merkintä ”Produced from Hoodia spp. material obtained through controlled harvesting and production under the terms of an agreement with the relevant CITES Management Authority of [Botswana under agreement No. BW/xxxxxx] [Namibia under agreement No. NA/xxxxxx] [South Africa under agreement No. ZA/xxxxxx]” (tuotettu Hoodia-lajien aineksesta, joka on saatu [sopimuksen BW/xxxxxx perusteella Botswanan] [sopimuksen NA/xxxxxx perusteella Namibian] [sopimuksen ZA/xxxxxx perusteella Etelä-Afrikan] asianomaisen CITES-hallintoviranomaisen kanssa tehdyn sopimuksen perusteella toteutetusta valvotusta keruusta ja tuotannosta). |
| --- | --- |

# 9

Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi niitä, joissa on merkintä ”Produced from Hoodia spp. material obtained through controlled harvesting and production under the terms of an agreement with the relevant CITES Management Authority of [Botswana under agreement No. BW/xxxxxx] [Namibia under agreement No. NA/xxxxxx] [South Africa under agreement No. ZA/xxxxxx]” (tuotettu Hoodia-lajien aineksesta, joka on saatu [sopimuksen BW/xxxxxx perusteella Botswanan] [sopimuksen NA/xxxxxx perusteella Namibian] [sopimuksen ZA/xxxxxx perusteella Etelä-Afrikan] asianomaisen CITES-hallintoviranomaisen kanssa tehdyn sopimuksen perusteella toteutetusta valvotusta keruusta ja tuotannosta).

| #10 | Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, mukaan luettuina viimeistelemättömät puuaihiot, joita käytetään kielisoittimien jousien valmistuksessa. |
| --- | --- |

# 10

Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, mukaan luettuina viimeistelemättömät puuaihiot, joita käytetään kielisoittimien jousien valmistuksessa.

| #11 | Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria, jauhetta ja uutteita. Tällaisia uutteita ainesosinaan sisältävien viimeisteltyjen tuotteiden, hajusteet mukaan lukien, ei katsota kuuluvan tämän huomautuksen piiriin. |
| --- | --- |

# 11

Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria, jauhetta ja uutteita. Tällaisia uutteita ainesosinaan sisältävien viimeisteltyjen tuotteiden, hajusteet mukaan lukien, ei katsota kuuluvan tämän huomautuksen piiriin.

| #12 | Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria ja uutteita. Tällaisia uutteita ainesosinaan sisältävien viimeisteltyjen tuotteiden, hajusteet mukaan lukien, ei katsota kuuluvan tämän huomautuksen piiriin. |
| --- | --- |

# 12

Tarkoittaa sahatukkeja, sahatavaraa, viilua, vaneria ja uutteita. Tällaisia uutteita ainesosinaan sisältävien viimeisteltyjen tuotteiden, hajusteet mukaan lukien, ei katsota kuuluvan tämän huomautuksen piiriin.

| #13 | Tarkoittaa siemeniä (tunnetaan myös endosperminä, hedelmälihana tai koprana) ja sen johdannaisia. |
| --- | --- |

# 13

Tarkoittaa siemeniä (tunnetaan myös endosperminä, hedelmälihana tai koprana) ja sen johdannaisia.

| #14 | Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi


  a) | siemeniä ja siitepölyä; |
| --- | --- | --- |

# 14

Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi

a)

siemeniä ja siitepölyä;

| b) | kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä in vitro-solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa; |
| --- | --- |

b)

kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa viljeltyjä in vitro-solukkoviljelmiä tai -taimia, joita kuljetetaan steriileissä astioissa;

| c) | hedelmiä; |
| --- | --- |

c)

hedelmiä;

| d) | lehtiä; |
| --- | --- |

d)

lehtiä;

| e) | öljyntislauksesta yli jäänyttä agarupuun ja gaharupuun jauhetta, mukaan lukien sen kaikenlaiset puristeet; ja |
| --- | --- |

e)

öljyntislauksesta yli jäänyttä agarupuun ja gaharupuun jauhetta, mukaan lukien sen kaikenlaiset puristeet; ja

| f) | viimeisteltyjä pakattuja tuotteita, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten – tämä vapautus ei koske puun lastuja, helmiä, rukousnauhoja eikä veistettyjä esineitä. |
| --- | --- |

f)

viimeisteltyjä pakattuja tuotteita, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten – tämä vapautus ei koske puun lastuja, helmiä, rukousnauhoja eikä veistettyjä esineitä.

| #15 | Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi


  a) | lehtiä, kukkia, siitepölyä, hedelmiä ja siemeniä; |
| --- | --- | --- |

# 15

Tarkoittaa kaikkia osia ja johdannaisia, paitsi

a)

lehtiä, kukkia, siitepölyä, hedelmiä ja siemeniä;

| b) | muu kuin kaupallinen kauppa, jossa suurin kokonaispaino on 10 kg lähetystä kohti; |
| --- | --- |

b)

muu kuin kaupallinen kauppa, jossa suurin kokonaispaino on 10 kg lähetystä kohti;

| c) | lajin Dalbergia cochinchinensis osia ja johdannaisia, joita koskee huomautus #4; |
| --- | --- |

c)

lajin Dalbergia cochinchinensis osia ja johdannaisia, joita koskee huomautus #4;

| d) | lajien Dalbergia spp. osia ja johdannaisia, jotka ovat peräisin ja viety Meksikosta ja joita koskee huomautus #6. |
| --- | --- |

d)

lajien Dalbergia spp. osia ja johdannaisia, jotka ovat peräisin ja viety Meksikosta ja joita koskee huomautus #6.

| #16 | Tarkoittaa siemeniä, hedelmiä, öljyjä ja eläviä kasveja. |
| --- | --- |

# 16

Tarkoittaa siemeniä, hedelmiä, öljyjä ja eläviä kasveja.

| 13. | Jäljempänä olevat termit ja ilmaisut, joita käytetään näiden liitteiden huomautuksissa, määritellään seuraavasti:

  Uute

  Kaikki aineet, jotka on saatu suoraan kasviaineksesta fysikaalisin tai kemiallisin menetelmin valmistusprosessista riippumatta. Uute voi olla kiinteää (esim. kiteet, hartsi, hienot tai karkeat hiukkaset), puolikiinteää (esim. kumit, vahat) tai nestemäistä (esim. liuokset, tinktuurat, öljyt ja haihtuvat öljyt).

  Viimeistellyt pakatut tuotteet, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten

  Kappale- tai tukkutavarana lähetetyt tuotteet, jotka eivät vaadi lisäjalostusta, pakattuina ja loppukäyttöä tai vähittäismyyntiä varten merkittyinä ja myynti- tai käyttökunnossa kuluttajien kannalta.

  Jauhe

  Kuiva ja kiinteä aine, joka on hieno- tai karkeajakoista.

  Puun lastut

  Puu, joka on työstetty pieniksi kappaleiksi. |
| --- | --- |

13.

Uute

Kaikki aineet, jotka on saatu suoraan kasviaineksesta fysikaalisin tai kemiallisin menetelmin valmistusprosessista riippumatta. Uute voi olla kiinteää (esim. kiteet, hartsi, hienot tai karkeat hiukkaset), puolikiinteää (esim. kumit, vahat) tai nestemäistä (esim. liuokset, tinktuurat, öljyt ja haihtuvat öljyt).

Viimeistellyt pakatut tuotteet, jotka ovat valmiita vähittäismyyntiä varten

Kappale- tai tukkutavarana lähetetyt tuotteet, jotka eivät vaadi lisäjalostusta, pakattuina ja loppukäyttöä tai vähittäismyyntiä varten merkittyinä ja myynti- tai käyttökunnossa kuluttajien kannalta.

Jauhe

Kuiva ja kiinteä aine, joka on hieno- tai karkeajakoista.

Puun lastut

Puu, joka on työstetty pieniksi kappaleiksi.

| 14. | Kun minkään liitteessä A olevan kasvilajin tai ylemmän kasvitaksonin nimen kohdalle ei ole lisätty huomautusta, joka merkitsisi, että sen risteymiä olisi kohdeltava 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, voidaan yhdestä tai useammasta näistä lajeista tai yhdestä tai useammasta ylemmästä taksonista keinotekoisesti lisättyä risteymää kaupata, jos sen mukana on todistus keinotekoisesta lisäyksestä, ja näiden risteymien siemeniin ja siitepölyyn (myös siitepölymyhkyihin), leikkokukkiin sekä kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa oleviin in vitro -solukkoviljelmiin tai -taimiviljelmiin, joita kuljetetaan steriileissä astioissa, ei sovelleta tätä asetusta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Virtsa, uloste ja ambra, jotka ovat jätteitä ja jotka saadaan eläintä käsittelemättä, eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Tätä asetusta sovelletaan liitteessä D lueteltujen eläinlajien osalta ainoastaan eläviin yksilöihin ja kokonaisiin tai pääasiallisesti kokonaisiin kuolleisiin yksilöihin lukuun ottamatta niitä taksoneita, joiden kohdalle on lisätty seuraava huomautus osoittamaan, että asetusta sovelletaan myös muihin osiin ja johdannaisiin:


  § 1 | Kokonaiset tai pääasiallisesti kokonaiset raa'at tai parkitut nahat |
| --- | --- | --- |
| § 2 | Höyhenet tai nahat taikka muut osat, joissa on höyheniä. |

16.

§ 1

Kokonaiset tai pääasiallisesti kokonaiset raa'at tai parkitut nahat

§ 2

Höyhenet tai nahat taikka muut osat, joissa on höyheniä.

| 17. | Tätä asetusta sovelletaan liitteessä D lueteltujen kasvilajien osalta ainoastaan eläviin yksilöihin lukuun ottamatta niitä taksoneita, joiden kohdalle on lisätty seuraava huomautus osoittamaan, että asetusta sovelletaan myös muihin osiin ja johdannaisiin:


  § 3 | Kuivatut ja tuoreet kasvit, myös lehdet, juuret/juurakot, varret, siemenet/itiöt, kuori ja hedelmät. |
| --- | --- | --- |
| § 4 | Sahatukit, sahatavara ja viilu. |

17.

§ 3

Kuivatut ja tuoreet kasvit, myös lehdet, juuret/juurakot, varret, siemenet/itiöt, kuori ja hedelmät.

§ 4

Sahatukit, sahatavara ja viilu.

| | Liite A | Liite B | Liite C | Yleisnimi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ELÄIMISTÖ |
| CHORDATA (SELKÄJÄNTEISET) |
| MAMMALIA | | | | nisäkkäät |
| ARTIODACTYLA | | | | sorkkaeläimet |
| Antilocapridae | | | | hanka-antiloopit |
| | Antilocapra americana (I) (Ainoastaan Meksikon populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.) | | | hanka-antilooppi |
| Bovidae | | | | nautaeläimet |
| | Addax nasomaculatus (I) | | | saharanantilooppi |
| | | Ammotragus lervia (II) | | harjavuohi |
| | | | Antilope cervicapra (III Nepal / Pakistan) | besoaarigaselli |
| | Bos gaurus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bos frontalis, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) | | | gauri |
| | Bos mutus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bos grunniens, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) | | | jakki |
| | Bos sauveli (I) | | | kuupri |
| | | | Boselaphus tragocamelus (III Pakistan) | nilgauantilooppi |
| | | | Bubalus arnee (III Nepal) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bubalus bubalis, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) | vesipuhveli |
| | Bubalus depressicornis (I) | | | anoa |
| | Bubalus mindorensis (I) | | | mindoronanoa |
| | Bubalus quarlesi (I) | | | vuorianoa |
| | | Budorcas taxicolor (II) | | takini |
| | Capra falconeri (I) | | | kierteissarvivuohi |
| | | Capra caucasica (II) | | kaukasianvuohi |
| | | | Capra hircus aegagrus (III Pakistan) (Asetusta ei sovelleta kesymuodon yksilöihin.) | villivuohi |
| | | | Capra sibirica (III Pakistan) | siperianvuohi |
| | Capricornis milneedwardsii (I) | | | |
| | Capricornis rubidus (I) | | | |
| | Capricornis sumatraensis (I) | | | sumatranserovi |
| | Capricornis thar (I) | | | |
| | | Cephalophus brookei (II) | | |
| | | Cephalophus dorsalis (II) | | mustaselkäpuikkija |
| | Cephalophus jentinki (I) | | | isopuikkija |
| | | Cephalophus ogilbyi (II) | | kierteissarvipuikkija |
| | | Cephalophus silvicultor (II) | | keltaselkäpuikkija |
| | | Cephalophus zebra (II) | | juovapuikkija |
| | | Damaliscus pygargus pygargus (II) | | valkopäätopi |
| | | | Gazella bennettii (III Pakistan) | persiangaselli |
| | Gazella cuvieri (I) | | | atlasgaselli |
| | | | Gazella dorcas (III Algeria / Tunisia) | aavikkogaselli |
| | Gazella leptoceros (I) | | | saharangaselli |
| | Hippotragus niger variani (I) | | | musta-antilooppi |
| | | Kobus leche (II) | | liki |
| | Naemorhedus baileyi (I) | | | himalajangoraali |
| | Naemorhedus caudatus (I) | | | kiinangoraali |
| | Naemorhedus goral (I) | | | goraali |
| | Naemorhedus griseus (I) | | | kiinangoraali |
| | Nanger dama (I) | | | valkopäägaselli |
| | Oryx dammah (I) | | | sapeliantilooppi |
| | Oryx leucoryx (I) | | | arabiankeihäsantilooppi |
| | | Ovis ammon (II) (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia alalajeja) | | argaali |
| | Ovis ammon hodgsonii (I) | | | tiibetinargaali |
| | Ovis ammon nigrimontana (I) | | | |
| | | Ovis aries (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Ovis aries aries, liitteessä A olevia alalajeja ja alalajeja O. a. isphahanica, O. a. laristanica, O. a. musimon ja O. a. orientalis jotka eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) | | mufloni |
| | Ovis aries ophion (I) | | | |
| | Ovis aries vignei (I) | | | persianlammas |
| | | Ovis canadensis (II) (Ainoastaan Meksikon populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.) | | amerikanlammas |
| | Pantholops hodgsonii (I) | | | khiru |
| | | Philantomba monticola (II) | | harmaapuikkija |
| | | | Pseudois nayaur (III Pakistan) | baraali |
| | Pseudoryx nghetinhensis (I) | | | saola |
| | Rupicapra pyrenaica ornata (II) | | | apenniiniengemssi |
| | | Saiga borealis (II) | | |
| | | Saiga tatarica (II) | | saiga-antilooppi |
| | | | Tetracerus quadricornis (III Nepal) | nelisarviantilooppi |
| Camelidae | | | | kamelit |
| | | Lama guanicoe (II) | | guanako |
| | Vicugna vicugna (I) (Lukuunottamatta seuraavia populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen B: Argentiina [Jujuy- ja Catamarca-provinssin populaatiot sekä Jujuy-, Salta-, Catamarca-, La Rioja- ja San Juan -provinssien osittain vankeudessa kasvatetut populaatiot]; Bolivia: [koko populaatio]; Chile: [Primeran alueen populaatio]; Ecuador [koko populaatio] ja Peru [koko populaatio] | Vicugna vicugna (II) (Ainoastaan seuraavat populaatiot: Argentiina [Jujuy- ja Catamarca-provinssien populaatiot sekä Jujuy-, Salta-, Catamarca-, La Rioja- ja San Juan -provinssien osittain vankeudessa kasvatetut populaatiot]; Bolivia [koko populaatio]; Chile [Primeran alueen populaatio]; Ecuador [koko populaatio] ja Peru [koko populaatio]; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A) (3) | | vikunja |
| Cervidae | | | | hirvieläimet |
| | Axis calamianensis (I) | | | kalamiankauris |
| | Axis kuhlii (I) | | | baweankauris |
| | | | Axis porcinus (III Pakistan (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia alalajeja) | rytökauris |
| | Axis porcinus annamiticus (I) | | | rytökauris (Kaakkois-Aasia) |
| | Blastocerus dichotomus (I) | | | suokauris |
| | | Cervus elaphus bactrianus (II) | | turkestaninisokauris |
| | | | Cervus elaphus barbarus (III Algeria / Tunisia) | atlasisokauris |
| | Cervus elaphus hanglu (I) | | | kashmirinisokauris |
| | Dama dama mesopotamica (I) | | | persiankauris |
| | Hippocamelus spp. (I) | | | hemulit |
| | | | Mazama temama cerasina (III Guatemala) | |
| | Muntiacus crinifrons (I) | | | tummamuntjakki |
| | Muntiacus vuquangensis (I) | | | |
| | | | Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala) | valkohäntäpeuran alalaji |
| | Ozotoceros bezoarticus (I) | | | pampakauris |
| | | Pudu mephistophiles (II) | | isopudu |
| | Pudu puda (I) | | | pudu |
| | Rucervus duvaucelii (I) | | | barasinga |
| | Rucervus eldii (I) | | | tamengi |
| Hippopotamidae | | | | virtahevot |
| | | Hexaprotodon liberiensis (II) | | pikkuvirtahepo |
| | | Hippopotamus amphibius (II) | | virtahepo |
| Moschidae | | | | myskikauriit |
| | Moschus spp. (I) (Ainoastaan Afganistanin, Bhutanin, Intian, Myanmarin, Nepalin ja Pakistanin populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) | Moschus spp. (II) (Lukuun ottamatta Afganistanin, Bhutanin, Intian, Myanmarin, Nepalin ja Pakistanin populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen A.) | | myskikauriit |
| Suidae | | | | siat |
| | Babyrousa babyrussa (I) | | | babirussa |
| | Babyrousa bolabatuensis (I) | | | |
| | Babyrousa celebensis (I) | | | |
| | Babyrousa togeanensis (I) | | | |
| | Sus salvanius (I) | | | pikkusika |
| Tayassuidae | | | | pekarit |
| | | Tayassuidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia lajeja ja Meksikon ja Yhdysvaltojen Pecari tajacu -populaatioita, jotka eivät kuulu tämän asetuksen liitteisiin.) | | pekarit |
| | Catagonus wagneri (I) | | | isopekari |
| CARNIVORA | | | | petoeläimet |
| Ailuridae | | | | pandat |
| | Ailurus fulgens (I) | | | pikkupanda |
| Canidae | | | | koiraeläimet |
| | | | Canis aureus (III Intia) | kultasakaali |
| | Canis lupus (I/II)

  (Kaikki populaatiot lukuun ottamatta Duero-joen pohjoispuolella Espanjassa ja 39. leveysasteen pohjoispuolella Kreikassa eläviä populaatioita. Bhutanin, Intian, Nepalin ja Pakistanin populaatiot sisältyvät liitteeseen I. Kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen II. Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa eikä dingoa, joihin viitataan nimillä Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo) | Canis lupus (II) (Duero-joen pohjoispuolella Espanjassa ja 39. leveysasteen pohjoispuolella Kreikassa elävät populaatiot. Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa eikä dingoa, joihin viitataan nimillä Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo.) | | susi |
| | Canis simensis. | | | etiopiansakaali |
| | | Cerdocyon thous (II) | | ravustajakoira |
| | | Chrysocyon brachyurus (II) | | harjasusi |
| | | Cuon alpinus (II) | | viidakkosusi |
| | | Lycalopex culpaeus (II) | | isoandienkettu |
| | | Lycalopex fulvipes (II) | | chiloensaarenkettu |
| | | Lycalopex griseus (II) | | andienkettu |
| | | Lycalopex gymnocercus (II) | | pampakettu |
| | Speothos venaticus (I) | | | suokoira |
| | | | Vulpes bengalensis (III Intia) | bengalinkettu |
| | | Vulpes cana (II) | | mustatäpläkettu |
| | | Vulpes zerda (II) | | fenekki |
| Eupleridae | | | | falanukit |
| | | Cryptoprocta ferox (II) | | fossa |
| | | Eupleres goudotii (II) | | falanukki |
| | | Fossa fossana (II) | | fanaloka |
| Felidae | | | | kissaeläimet |
| | | Felidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja. Asetusta ei sovelleta kesymuodon yksilöihin.)
  Panthera leo
  (Afrikan populaatio): Vuosittainen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien luiden, luiden osien, luutuotteiden, kynsien, luurankojen, kallojen ja hampaiden osalta.
  Vuosittaiset vientikiintiöt Etelä-Afrikassa vankeudessa tapahtuvasta kasvatustoiminnasta saatujen kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien luiden, luiden osien, luutuotteiden, kynsien, luurankojen, kallojen ja hampaiden kaupalle vahvistetaan ja ilmoitetaan vuosittain CITES-sihteeristölle.) | | kissat |
| | Acinonyx jubatus (I) (Elävien yksilöiden ja metsästysmuistojen vuosittaiset vientikiintiöt myönnetään seuraavasti: Botswana: 5; Namibia: 150; Zimbabwe: 50. Näiden yksilöiden kauppaan sovelletaan asetuksen 4 artiklan 1 kohtaa.) | | | gepardi |
| | Caracal caracal (I) (Ainoastaan Aasian populaatio; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) | | | karakali |
| | Catopuma temminckii (I) | | | aasiankultakissa |
| | Felis nigripes (I) | | | mustajalkakissa |
| | Felis silvestris (II) | | | villikissa |
| | Leopardus geoffroyi (I) | | | punankissa |
| | Leopardus jacobitus (I) | | | andienkissa |
| | Leopardus pardalis (I) | | | oselotti |
| | Leopardus tigrinus (I) | | | onsilla |
| | Leopardus wiedii (I) | | | margai |
| | Lynx lynx (II) | | | ilves |
| | Lynx pardinus (I) | | | iberianilves |
| | Neofelis nebulosa (I) | | | puuleopardi |
| | Panthera leo persica (I) | | | aasianleijona |
| | Panthera onca (I) | | | jaguaari |
| | Panthera pardus (I) | | | leopardi |
| | Panthera tigris (I) | | | tiikeri |
| | Pardofelis marmorata (I) | | | marmorikissa |
| | Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (Ainoastaan Bangladeshin, Intian ja Thaimaan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) | | | aasianmetsäkissa |
| | Prionailurus iriomotensis (II) | | | iriomotenkissa |
| | Prionailurus planiceps (I) | | | litteäpääkissa |
| | Prionailurus rubiginosus (I) (Ainoastaan Intian populaatio; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) | | | ruostetäpläkissa |
| | Puma concolor costaricensis (I) | | | keskiamerikanpuuma |
| | Puma yagouaroundi (I) (Ainoastaan Keski- ja Pohjois-Amerikan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) | | | jaguarundi |
| | Uncia uncia (I) | | | lumileopardi |
| Herpestidae | | | | mangustit |
| | | | Herpestes edwardsi (III Intia / Pakistan) | mungo |
| | | | Herpestes fuscus (III Intia) | intianruskomungo |
| | | | Herpestes javanicus (III Pakistan) | pikkumungo |
| | | | Herpestes javanicus auropunctatus (III Intia) | pikkumungo |
| | | | Herpestes smithii (III Intia) | ruostemungo |
| | | | Herpestes urva (III Intia) | ravustajamungo |
| | | | Herpestes vitticollis (III Intia) | juovaniskamungo |
| Hyaenidae | | | | hyeenat |
| | | | Hyaena hyaena (III Pakistan) | juovahyeena |
| | | | Proteles cristata (III Botswana) | termiittihyeena |
| Mephitidae | | | | skunkit |
| | | Conepatus humboldtii (II) | | patagonianskunkki |
| Mustelidae | | | | näätäeläimet |
| Lutrinae | | | | saukot |
| | | Lutrinae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | saukot |
| | Aonyx capensis microdon (I) (Ainoastaan Kamerunin ja Nigerian populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.) | | | ravustajasaukko |
| | Enhydra lutris nereis (I) | | | merisaukko |
| | Lontra felina (I) | | | rannikkosaukko |
| | Lontra longicaudis (I) | | | eteläamerikansaukko |
| | Lontra provocax (I) | | | patagoniansaukko |
| | Lutra lutra (I) | | | saukko |
| | Lutra nippon (I) | | | japaninsaukko |
| | Pteronura brasiliensis (I) | | | jättisaukko |
| Mustelinae | | | | näädät, kärpät, hillerit, mesimäyrät |
| | | | Eira barbara (III Honduras) | taira |
| | | | Galictis vittata (III Costa Rica) | grisoni |
| | | | Martes flavigula (III Intia) | kultakurkkunäätä |
| | | | Martes foina intermedia (III Intia) | aasiankylänäätä |
| | | | Martes gwatkinsii (III Intia) | nilgirinnäätä |
| | | | Mellivora capensis (III Botswana) | mesimäyrä |
| | Mustela nigripes (I) | | | mustajalkahilleri |
| Odobenidae | | | | mursut |
| | | Odobenus rosmarus (III Kanada) | | mursu |
| Otariidae | | | | haaremihylkeet |
| | | Arctocephalus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | haaremihylkeet |
| | Arctocephalus philippii (II) | | | juanfernandesinhylje |
| | Arctocephalus townsendi (I) | | | guadalupenhylje |
| Phocidae | | | | hylkeet |
| | | Mirounga leonina (II) | | etelänisohylje |
| | Monachus spp. (I) | | | munkkihylkeet |
| Procyonidae | | | | puolikarhut |
| | | | Bassaricyon gabbii (III Costa Rica) | olingo |
| | | | Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica) | meksikonkakomisti |
| | | | Nasua narica (III Honduras) | valkokuonokoati |
| | | | Nasua nasua solitaria (III Uruguay) | koati |
| | | | Potos flavus (III Honduras) | kinkaju |
| Ursidae | | | | karhut |
| | | Ursidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | karhut |
| | Ailuropoda melanoleuca (I) | | | isopanda |
| | Helarctos malayanus (I) | | | malajinkarhu |
| | Melursus ursinus (I) | | | huulikarhu |
| | Tremarctos ornatus (I) | | | silmälasikarhu |
| | Ursus arctos (I/II)

  (Ainoastaan Bhutanin, Kiinan, Meksikon ja Mongolian populaatiot sekä alalaji Ursus arctos isabellinus luetellaan liitteessä I; kaikki muut populaatiot ja alalajit sisältyvät liitteeseen II.) | | | karhu |
| | Ursus thibetanus (I) | | | kauluskarhu |
| Viverridae | | | | sivettieläimet |
| | | | Arctictis binturong (III Intia) | biturongi |
| | | | Civettictis civetta (III Botswana) | afrikansivetti |
| | | Cynogale bennettii (II) | | vesibeletti |
| | | Hemigalus derbyanus (II) | | beletti |
| | | | Paguma larvata (III Intia) | naamiopallusivetti |
| | | | Paradoxurus hermaphroditus (III Intia) | musanki |
| | | | Paradoxurus jerdoni (III Intia) | intianmusanki |
| | | Prionodon linsang (II) | | juovalinsanki |
| | Prionodon pardicolor (I) | | | täplälinsanki |
| | | | Viverra civettina (III Intia) | intiansivetti |
| | | | Viverra zibetha (III Intia) | isosivetti |
| | | | Viverricula indica (III Intia) | pikkusivetti |
| CETACEA | | | | valaat |
| | CETACEA spp. (I/II)
   (4) | | | valaat |
| CHIROPTERA | | | | lepakot |
| Phyllostomidae | | | | leikot |
| | | | Platyrrhinus lineatus (III Uruguay) | paraguaynviiruselkä |
| Pteropodidae | | | | hekkolepakot |
| | | Acerodon spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | akerohekot |
| | Acerodon jubatus (I) | | | isoakerohekko |
| | | Pteropus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajia Pteropus brunneus.) | | lenkot |
| | Pteropus insularis (I) | | | chuuklaguuninlenkko |
| | Pteropus livingstonii (II) | | | comorosaartenlenkko |
| | Pteropus loochoensis (I) | | | lomboksaarenlenkko |
| | Pteropus mariannus (I) | | | marianasaartenlenkko |
| | Pteropus molossinus (I) | | | carolinesaartenlenkko |
| | Pteropus pelewensis (I) | | | |
| | Pteropus pilosus (I) | | | palausaartenlenkko |
| | Pteropus rodricensis (II) | | | rodriquezsaarenlenkko |
| | Pteropus samoensis (I) | | | samoasaartenlenkko |
| | Pteropus tonganus (I) | | | tyynenmerenlenkko |
| | Pteropus ualanus (I) | | | |
| | Pteropus voeltzkowi (II) | | | pembasaarenlenkko |
| | Pteropus yapensis (I) | | | |
| CINGULATA | | | | |
| Dasypodidae | | | | vyötiäiset |
| | | | Cabassous centralis (III Costa Rica) | keskiamerikanvyötiäinen |
| | | | Cabassous tatouay (III Uruguay) | uruguaynvyötiäinen |
| | | Chaetophractus nationi (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi. Kaikki yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi ja tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan niillä käytävään kauppaan sen mukaisesti.) | | ylänkövyötiäinen |
| | Priodontes maximus (I) | | | isovyötiäinen |
| DASYUROMORPHIA | | | | australianpussipedot |
| Dasyuridae | | | | pussipedot |
| | Sminthopsis longicaudata (I) | | | pitkähäntäpussikko |
| | Sminthopsis psammophila (I) | | | dyynipussikko |
| DIPROTODONTIA | | | | harvaetuhampaiset |
| Macropodidae | | | | kengurut |
| | | Dendrolagus inustus (II) | | harmaapuukenguru |
| | | Dendrolagus ursinus (II) | | tummapuukenguru |
| | Lagorchestes hirsutus (I) | | | mala |
| | Lagostrophus fasciatus (I) | | | raitakenguru |
| | Onychogalea fraenata (I) | | | piikkikenguru |
| Phalangeridae | | | | kuskukset |
| | | Phalanger intercastellanus (II) | | |
| | | Phalanger mimicus (II) | | |
| | | Phalanger orientalis (II) | | selkäjuovakuskus |
| | | Spilocuscus kraemeri (II) | | |
| | | Spilocuscus maculatus (II) | | täpläkuskus |
| | | Spilocuscus papuensis (II) | | |
| Potoroidae | | | | rottakengurut |
| | Bettongia spp. (I) | | | kaniinikengurut |
| Vombatidae | | | | vompatit |
| | Lasiorhinus krefftii (I) | | | tummavompatti |
| LAGOMORPHA | | | | jäniseläimet |
| Leporidae | | | | jänikset ja kaniinit |
| | Caprolagus hispidus (I) | | | karhokaniini |
| | Romerolagus diazi (I) | | | tulivuorikaniini |
| MONOTREMATA | | | | nokkaeläimet |
| Tachyglossidae | | | | nokkasiilit |
| | | Zaglossus spp. (II) | | pitkänokkasiilit |
| PERAMELEMORPHIA | | | | pusselit |
| Peramelidae | | | | pusselit |
| | Perameles bougainville (I) | | | lännenpusseli |
| Thylacomyidae | | | | |
| | Macrotis lagotis (I) | | | isokorvapusseli |
| PERISSODACTYLA | | | | kavioeläimet |
| Equidae | | | | hevoset |
| | Equus africanus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa Equus asinus, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan) | | | afrikanvilliaasi |
| | Equus grevyi (I) | | | isoseepra |
| | Equus hemionus (I/II) (Laji on mainittu liitteessä II, mutta alalajit Equus hemionus hemionus ja Equus hemionus khur on mainittu liitteessä I.) | | | kulaani |
| | Equus kiang (II) | | | kiangi |
| | Equus przewalskii (I) | | | przewalskinhevonen |
| | | Equus zebra hartmannae (II) | | haartmanninetelänseepra |
| | | Equus zebra zebra (II) | | kapinetelänseepra |
| Rhinocerotidae | | | | sarvikuonot |
| | Rhinocerotidae spp. (I) (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyvää alalajia) | | | sarvikuonot |
| | | Ceratotherium simum simum (II) (Ainoastaan Etelä-Afrikan ja Swazimaan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A. Ainoastaan elävien eläinten kansainvälisen kaupan sallimiseksi asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin ja metsästysmuistoiksi. Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.) | | isosarvikuono |
| Tapiridae | | | | tapiirit |
| | Tapiridae spp. (I) (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyviä lajeja) | | | tapiirit |
| | | Tapirus terrestris (II) | | tapiiri |
| PHOLIDOTA | | | | muurahaiskävyt |
| Manidae | | | | muurahaiskävyt |
| | | Manis spp. (II)
  (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | muurahaiskävyt |
| | Manis crassicaudata (I) | | | intianmuurahaiskäpy |
| | Manis culionensis (I) | | | |
| | Manis gigantea (I) | | | isomuurahaiskäpy |
| | Manis javanica (I) | | | malesianmuurahaiskäpy |
| | Manis pentadactyla (I) | | | kiinanmuurahaiskäpy |
| | Manis temminckii (I) | | | savannimuurahaiskäpy |
| | Manis tetradactyla (I) | | | kiipijämuurahaiskäpy |
| | Manis tricuspis (I) | | | metsämuurahaiskäpy |
| PILOSA | | | | |
| Bradypodidae | | | | kolmivarvaslaiskiaiset |
| | | Bradypus pygmaeus (II) | | |
| | | Bradypus variegatus (II) | | hallavalaiskiainen |
| Megalonychidae | | | | kaksivarvaslaiskiaiset |
| | | | Choloepus hoffmanni (III Costa Rica) | sierainlaiskiainen |
| Myrmecophagidae | | | | jurumit |
| | | Myrmecophaga tridactyla (II) | | jurumi |
| | | | Tamandua mexicana (III Guatemala) | meksikontamandua |
| PRIMATES | | | | kädelliset |
| | | PRIMATES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kädelliset |
| Atelidae | | | | hämähäkkiapinat |
| | Alouatta coibensis (I) | | | coibanmölyapina |
| | Alouatta palliata (I) | | | tummamölyapina |
| | Alouatta pigra (I) | | | vaippamölyapina |
| | Ateles geoffroyi frontatus (I) | | | mustaotsahämähäkkiapina |
| | Ateles geoffroyi ornatus (I) | | | pusuhämähäkkiapina |
| | Brachyteles arachnoides (I) | | | muriki |
| | Brachyteles hypoxanthus (I) | | | muriki |
| | Oreonax flavicauda (I) | | | punavilla-apina |
| Cebidae | | | | kierteishäntäapinat |
| | Callimico goeldii (I) | | | hyppytamariini |
| | Callithrix aurita (I) | | | bambumarmosetti |
| | Callithrix flaviceps (I) | | | ruskopäämarmosetti |
| | Leontopithecus spp. (I) | | | leijonatamariinit |
| | Saguinus bicolor (I) | | | korvatamariini |
| | Saguinus geoffroyi (I) | | | suikkatamariini |
| | Saguinus leucopus (I) | | | valkojalkatamariini |
| | Saguinus martinsi (I) | | | |
| | Saguinus oedipus (I) | | | töyhtötamariini |
| | Saimiri oerstedii (I) | | | panamansaimiri |
| Cercopithecidae | | | | häntäapinat |
| | Cercocebus galeritus (I) | | | tanajoenmangabi |
| | Cercopithecus diana (I) | | | valkopartamarakatti |
| | Cercopithecus roloway (I) | | | |
| | Cercopithecus solatus (II) | | | kultahäntämarakatti |
| | Colobus satanas (II) | | | mustagueretsa |
| | Macaca silenus (I) | | | partamakaki |
| | Macaca sylvanus (I) | | | berberiapina, magotti |
| | Mandrillus leucophaeus (I) | | | drilli |
| | Mandrillus sphinx (I) | | | mandrilli |
| | Nasalis larvatus (I) | | | nenäapina |
| | Piliocolobus foai (II) | | | |
| | Piliocolobus gordonorum (II) | | | |
| | Piliocolobus kirkii (I) | | | sansibaringueretsa |
| | Piliocolobus pennantii (II) | | | kongonruostegueretsa |
| | Piliocolobus preussi (II) | | | ruostegueretsa |
| | Piliocolobus rufomitratus (I) | | | tananruostegueretsa |
| | Piliocolobus tephrosceles (II) | | | ugandangueretsa |
| | Piliocolobus tholloni (II) | | | |
| | Presbytis potenziani (I) | | | mentawainsureli |
| | Pygathrix spp. (I) | | | pystynenäapinat |
| | Rhinopithecus spp. (I) | | | |
| | Semnopithecus ajax (I) | | | |
| | Semnopithecus dussumieri (I) | | | |
| | Semnopithecus entellus (I) | | | |
| | Semnopithecus hector (I) | | | hanumaani |
| | Semnopithecus hypoleucos (I) | | | |
| | Semnopithecus priam (I) | | | |
| | Semnopithecus schistaceus (I) | | | |
| | Simias concolor (I) | | | nykerönenäapina |
| | Trachypithecus delacouri (II) | | | |
| | Trachypithecus francoisi (II) | | | kiinanlanguri |
| | Trachypithecus geei (I) | | | kultalanguri |
| | Trachypithecus hatinhensis (II) | | | |
| | Trachypithecus johnii (II) | | | nilgirinlanguri |
| | Trachypithecus laotum (II) | | | |
| | Trachypithecus pileatus (I) | | | lakkilanguri |
| | Trachypithecus poliocephalus (II) | | | |
| | Trachypithecus shortridgei (I) | | | |
| Cheirogaleidae | | | | pikkumakit |
| | Cheirogaleidae spp. (I) | | | pikkumakit |
| Daubentoniidae | | | | ai-ait |
| | Daubentonia madagascariensis (I) | | | ai-ai |
| Hominidae | | | | isot ihmisapinat |
| | Gorilla beringei (I) | | | idängorilla |
| | Gorilla gorilla (I) | | | lännengorilla |
| | Pan spp. (I) | | | simpanssit |
| | Pongo abelii (I) | | | sumatranoranki |
| | Pongo pygmaeus (I) | | | borneonoranki |
| Hylobatidae | | | | gibbonit |
| | Hylobatidae spp. (I) | | | gibbonit |
| Indriidae | | | | indrit |
| | Indriidae spp. (I) | | | indrit |
| Lemuridae | | | | makit |
| | Lemuridae spp. (I) | | | makit |
| Lepilemuridae | | | | hoikkamakit |
| | Lepilemuridae spp. (I) | | | hoikkamakit |
| Lorisidae | | | | lorit |
| | Nycticebus spp. (I) | | | hidaslorit |
| Pitheciidae | | | | sakiapinat |
| | Cacajao spp. (I) | | | uakarit |
| | Callicebus barbarabrownae (II) | | | |
| | Callicebus melanochir (II) | | | |
| | Callicebus nigrifrons (II) | | | |
| | Callicebus personatus (II) | | | naamiotiti |
| | Chiropotes albinasus (I) | | | valkonenäsaki |
| Tarsiidae | | | | kummittelijat |
| | Tarsius spp. (II) | | | kummittelijat |
| PROBOSCIDEA | | | | |
| Elephantidae | | | | norsut |
| | Elephas maximus (I) | | | aasiannorsu |
| | Loxodonta africana (I) (Lukuun ottamatta Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen B) | Loxodonta africana (II)
  (Ainoastaan Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatiot (5); kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A.) | | afrikannorsu |
| RODENTIA | | | | jyrsijät |
| Chinchillidae | | | | tsinsillat |
| | Chinchilla spp. (I) (Asetusta ei sovelleta tuotantoeläinyksilöihin) | | | tsinsillat |
| Cuniculidae | | | | pakat |
| | | | Cuniculus paca (III Honduras) | paka |
| Dasyproctidae | | | | agutit |
| | | | Dasyprocta punctata (III Honduras) | väliamerikanaguti |
| Erethizontidae | | | | amerikanpiikiköt |
| | | | Sphiggurus mexicanus (III Honduras) | meksikonpiikikkö |
| | | | Sphiggurus spinosus (III Uruguay) | parananpiikikkö |
| Hystricidae | | | | piikikkäät |
| | Hystrix cristata | | | piikikäs, piikkisika |
| Muridae | | | | varsinaiset hiiret ja rotat |
| | Leporillus conditor (I) | | | isotikkurotta |
| | Pseudomys fieldi praeconis (I) | | | aavikkohiiruli |
| | Xeromys myoides (I) | | | valevesirotta |
| | Zyzomys pedunculatus (I) | | | australianaavikkorotta |
| Sciuridae | | | | oravat |
| | Cynomys mexicanus (I) | | | meksikonpreerikko |
| | | | Marmota caudata (III Intia) | pitkähäntämurmeli |
| | | | Marmota himalayana (III Intia) | himalajanmurmeli |
| | | Ratufa spp. (II) | | aasianjättioravat |
| | | | Sciurus deppei (III Costa Rica) | panamanorava |
| SCANDENTIA | | | | |
| | | SCANDENTIA spp. (II) | | tupaijat eli puupäästäiset |
| SIRENIA | | | | seireenieläimet |
| Dugongidae | | | | dugongit |
| | Dugong dugon (I) | | | dugongi |
| Trichechidae | | | | manaatit |
| | Trichechus inunguis (I) | | | amazonianmanaatti |
| | Trichechus manatus (I) | | | lamantiini |
| | Trichechus senegalensis (I) | | | afrikanmanaatti |
| AVES | | | | linnut |
| ANSERIFORMES | | | | sorsalinnut |
| Anatidae | | | | sorsat |
| | Anas aucklandica (I) | | | uudenseelannintavi |
| | | Anas bernieri (II) | | madagaskarintavi |
| | Anas chlorotis (I) | | | ruskotavi |
| | | Anas formosa (II) | | siperiantavi |
| | Anas laysanensis (I) | | | laysaninsorsa |
| | Anas nesiotis (I) | | | dentintavi |
| | Anas querquedula | | | heinätavi |
| | Asarcornis scutulata (I) | | | sumatransorsa |
| | Aythya innotata | | | madagaskarinsotka |
| | Aythya nyroca | | | ruskosotka |
| | Branta canadensis leucopareia (I) | | | aleuttienkanadanhanhi |
| | Branta ruficollis (II) | | | punakaulahanhi |
| | Branta sandvicensis (I) | | | havaijinhanhi |
| | | Coscoroba coscoroba (II) | | ankkajoutsen |
| | | Cygnus melancoryphus (II) | | mustakaulajoutsen |
| | | Dendrocygna arborea (II) | | karibianviheltäjäsorsa |
| | | | Dendrocygna autumnalis (III Honduras) | punaviheltäjäsorsa |
| | | | Dendrocygna bicolor (III Honduras) | ruskoviheltäjäsorsa |
| | Mergus octosetaceus | | | brasiliankoskelo |
| | Oxyura leucocephala (II) | | | valkopääsorsa |
| | Rhodonessa caryophyllacea (Mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) | | | ruusupääsorsa |
| | | Sarkidiornis melanotos (II) | | kyhmysorsa |
| | Tadorna cristata | | | amurinsorsa |
| APODIFORMES | | | | kiitäjälinnut |
| Trochilidae | | | | kolibrit |
| | | Trochilidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kolibrit |
| | Glaucis dohrnii (I) | | | brasiliankaarikolibri |
| CHARADRIIFORMES | | | | rantalinnut |
| Burhinidae | | | | paksujalat |
| | | | Burhinus bistriatus (III Guatemala) | amerikanpaksujalka |
| Laridae | | | | lokit |
| | Larus relictus (I) | | | mongolianlokki |
| Scolopacidae | | | | kurpat |
| | Numenius borealis (I) | | | eskimokuovi |
| | Numenius tenuirostris (I) | | | kaitanokkakuovi |
| | Tringa guttifer (I) | | | täpläviklo |
| CICONIIFORMES | | | | haikaralinnut |
| Ardeidae | | | | haikarat |
| | Ardea alba | | | jalohaikara |
| | Bubulcus ibis | | | lehmähaikara |
| | Egretta garzetta | | | silkkihaikara |
| Balaenicipitidae | | | | kenkänokat |
| | | Balaeniceps rex (II) | | kenkänokka |
| Ciconiidae | | | | kattohaikarat |
| | Ciconia boyciana (I) | | | idänkattohaikara |
| | Ciconia nigra (II) | | | mustahaikara |
| | Ciconia stormi | | | borneonpiispahaikara |
| | Jabiru mycteria (I) | | | jabiru |
| | Leptoptilos dubius | | | assaminmarabu |
| | Mycteria cinerea (I) | | | sundaniibishaikara |
| Phoenicopteridae | | | | flamingot |
| | | Phoenicopteridae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | flamingot |
| | Phoenicopterus ruber (II) | | | karibianflamingo |
| Threskiornithidae | | | | iibikset |
| | | Eudocimus ruber (II) | | rubiini-iibis |
| | Geronticus calvus (II) | | | kaljuiibis |
| | Geronticus eremita (I) | | | töyhtöiibis |
| | Nipponia nippon (I) | | | japaniniibis |
| | Platalea leucorodia (II) | | | kapustahaikara |
| | Pseudibis gigantea | | | jätti-iibis |
| COLUMBIFORMES | | | | kyyhkylinnut |
| Columbidae | | | | kyyhkyt |
| | Caloenas nicobarica (I) | | | hartiahuivikyyhky |
| | Claravis godefrida | | | brasilianmaakyyhky |
| | Columba livia | | | kalliokyyhky |
| | Ducula mindorensis (I) | | | mindoronkeisarikyyhky |
| | | Gallicolumba luzonica (II) | | luzoninhaavakyyhky |
| | | Goura spp. (II) | | kruunukyyhkyt |
| | Leptotila wellsi | | | granadanjuoksukyyhky |
| | | | Nesoenas mayeri (III Mauritius) | mauritiuksenkyyhky |
| | Streptopelia turtur | | | turturikyyhky |
| CORACIIFORMES | | | | säihkynokat |
| Bucerotidae | | | | sarvinokat |
| | | Aceros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kurttusarvinokat |
| | Aceros nipalensis (I) | | | kiilasarvinokka |
| | | Anorrhinus spp. (II) | | sarvinokat |
| | | Anthracoceros spp. (II) | | lippasarvinokat |
| | | Berenicornis spp. (II) | | myssysarvinokat |
| | | Buceros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kaksisarvinokat |
| | Buceros bicornis (I) | | | keisarisarvinokka |
| | | Penelopides spp. (II) | | filippiiniensarvinokat |
| | Rhinoplax vigil (I) | | | naurusarvinokka |
| | | Rhyticeros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | uurresarvinokat |
| | Rhyticeros subruficollis (I) | | | thaimaansarvinokka |
| CUCULIFORMES | | | | käkilinnut |
| Musophagidae | | | | turakot |
| | | Tauraco spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | metsäturakot |
| | Tauraco bannermani (II) | | | kameruninturako |
| FALCONIFORMES | | | | petolinnut |
| | | FALCONIFORMES spp. (II)
  (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja; lukuun ottamatta yhtä liitteeseen C sisältyvää Cathartidae-heimoon kuuluvaa lajia; muut Cathartidae-heimoon kuuluvat lajit eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin; ja lukuun ottamatta lajia Caracara lutosa) | | petolinnut |
| Accipitridae | | | | haukat |
| | Accipiter brevipes (II) | | | sirovarpushaukka |
| | Accipiter gentilis (II) | | | kanahaukka |
| | Accipiter nisus (II) | | | varpushaukka |
| | Aegypius monachus (II) | | | munkkikorppikotka |
| | Aquila adalberti (I) | | | iberiankeisarikotka |
| | Aquila chrysaetos (II) | | | maakotka |
| | Aquila clanga (II) | | | kiljukotka |
| | Aquila heliaca (I) | | | keisarikotka |
| | Aquila pomarina (II) | | | pikkukiljukotka |
| | Buteo buteo (II) | | | hiirihaukka |
| | Buteo lagopus (II) | | | piekana |
| | Buteo rufinus (II) | | | arohiirihaukka |
| | Chondrohierax uncinatus wilsonii (I) | | | kuubanväkänokkahaukka |
| | Circaetus gallicus (II) | | | käärmekotka |
| | Circus aeruginosus (II) | | | ruskosuohaukka |
| | Circus cyaneus (II) | | | sinisuohaukka |
| | Circus macrourus (II) | | | arosuohaukka |
| | Circus pygargus (II) | | | niittysuohaukka |
| | Elanus caeruleus (II) | | | liitohaukka |
| | Eutriorchis astur (II) | | | madagaskarinkäärmehaukka |
| | Gypaetus barbatus (II) | | | partakorppikotka |
| | Gyps fulvus (II) | | | hanhikorppikotka |
| | Haliaeetus spp. (I/II) (Laji Haliaeetus albicilla mainitaan liitteessä I; muut lajit luetellaan liitteessä II.) | | | merikotkat |
| | Harpia harpyja (I) | | | harpyija |
| | Hieraaetus fasciatus (II) | | | vuorikotka |
| | Hieraaetus pennatus (II) | | | pikkukotka |
| | Leucopternis occidentalis (II) | | | ecuadorinviidakkohaukka |
| | Milvus migrans

  (II) (lukuun ottamatta alalajia Milvus migrans lineatus, joka sisältyy liitteeseen B) | | | haarahaukka |
| | Milvus milvus (II) | | | isohaarahaukka |
| | Neophron percnopterus (II) | | | pikkukorppikotka |
| | Pernis apivorus (II) | | | mehiläishaukka |
| | Pithecophaga jefferyi (I) | | | filippiinienkotka |
| Cathartidae | | | | kondorit |
| | Gymnogyps californianus (I) | | | kaliforniankondori |
| | | | Sarcoramphus papa (III Honduras) | kuningaskondori |
| | Vultur gryphus (I) | | | andienkondori |
| Falconidae | | | | jalohaukat |
| | Falco araeus (I) | | | seychellientuulihaukka |
| | Falco biarmicus (II) | | | keltapäähaukka |
| | Falco cherrug (II) | | | aavikkohaukka |
| | Falco columbarius (II) | | | ampuhaukka |
| | Falco eleonorae (II) | | | välimerenhaukka |
| | Falco jugger (I) | | | intianjalohaukka |
| | Falco naumanni (II) | | | pikkutuulihaukka |
| | Falco newtoni (I) (Ainoastaan Seychellien populaatio) | | | madagaskarintuulihaukka |
| | Falco pelegrinoides (I) | | | arabihaukka |
| | Falco peregrinus (I) | | | muuttohaukka |
| | Falco punctatus (I) | | | mauritiuksentuulihaukka |
| | Falco rusticolus (I) | | | tunturihaukka |
| | Falco subbuteo (II) | | | nuolihaukka |
| | Falco tinnunculus (II) | | | tuulihaukka |
| | Falco vespertinus (II) | | | punajalkahaukka |
| Pandionidae | | | | sääkset |
| | Pandion haliaetus (II) | | | sääksi (kalasääksi) |
| GALLIFORMES | | | | kanalinnut |
| Cracidae | | | | hokot |
| | Crax alberti (III Kolumbia) | | | sininokkahokko |
| | Crax blumenbachii (I) | | | punanokkahokko |
| | | | Crax daubentoni (III Kolumbia) | keltaliuskahokko |
| | | Crax fasciolata | | kaljunaamahokko |
| | | | Crax globulosa (III Kolumbia) | punahelttahokko |
| | | | Crax rubra (III Kolumbia / Costa Rica / Guatemala / Honduras) | aarnihokko |
| | Mitu mitu (I) | | | alagoasinhokko |
| | Oreophasis derbianus (I) | | | sarvisaku |
| | | | Ortalis vetula (III Guatemala / Honduras) | jukataninkaklattaja |
| | | | Pauxi pauxi (III Kolumbia) | venezuelankypärähokko |
| | Penelope albipennis (I) | | | perunsaku |
| | | | Penelope purpurascens (III Honduras) | isosaku |
| | | | Penelopina nigra (III Guatemala) | ylänkösaku |
| | Pipile jacutinga (I) | | | mustaotsasaku |
| | Pipile pipile (I) | | | trinidadinsaku |
| Megapodiidae | | | | isojalkakanat |
| | Macrocephalon maleo (I) | | | vasarapääkana |
| Phasianidae | | | | aitokanat |
| | | Argusianus argus (II) | | argusfasaani |
| | Catreus wallichii (I) | | | harmaafasaani |
| | Colinus virginianus ridgwayi (I) | | | sonoranpeltoviiriäinen |
| | Crossoptilon crossoptilon (I) | | | valkokorvafasaani |
| | Crossoptilon mantchuricum (I) | | | ruskokorvafasaani |
| | | Gallus sonneratii (II) | | harmaaviidakkokana |
| | | Ithaginis cruentus (II) | | verifasaani |
| | Lophophorus impejanus (I) | | | töyhtöloistofasaani |
| | Lophophorus lhuysii (I) | | | kiinanloistofasaani |
| | Lophophorus sclateri (I) | | | loistofasaani |
| | Lophura edwardsi (I) | | | annaminfasaani |
| | | Lophura hatinhensis | | vietnaminfasaani |
| | | | Lophura leucomelanos (III Pakistan) | teräsfasaani |
| | Lophura swinhoii (I) | | | taiwaninfasaani |
| | | | Meleagris ocellata (III Guatemala) | jukataninkalkkuna |
| | Odontophorus strophium | | | kolumbianviiriäinen |
| | Ophrysia superciliosa | | | himalajanviiriäisfasaani |
| | | | Pavo cristatus (III Pakistan) | riikinkukko |
| | | Pavo muticus (II) | | viherriikinkukko |
| | | Polyplectron bicalcaratum (II) | | harmaatäpläfasaani |
| | | Polyplectron germaini (II) | | vietnamintäpläfasaani |
| | | Polyplectron malacense (II) | | malesiantäpläfasaani |
| | Polyplectron napoleonis (I) | | | palawanintäpläfasaani |
| | | Polyplectron schleiermacheri (II) | | borneontäpläfasaani |
| | | | Pucrasia macrolopha (III Pakistan) | töyhtöfasaani |
| | Rheinardia ocellata (I) | | | harja-argusfasaani |
| | Syrmaticus ellioti (I) | | | peruukkifasaani |
| | Syrmaticus humiae (I) | | | burmanfasaani |
| | Syrmaticus mikado (I) | | | mikadofasaani |
| | Tetraogallus caspius (I) | | | kaspianlumikana |
| | Tetraogallus tibetanus (I) | | | tiibetinlumikana |
| | Tragopan blythii (I) | | | burmantragopaani |
| | Tragopan caboti (I) | | | kiinantragopaani |
| | Tragopan melanocephalus (I) | | | kashmirintragopaani |
| | | | Tragopan satyra (III Nepal) | satyyritragopaani |
| | | Tympanuchus cupido attwateri (II) | | preeriakana, eteläisen USA:n alalaji |
| GRUIFORMES | | | | kurkilinnut |
| Gruidae | | | | kurjet |
| | | Gruidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kurjet |
| | Grus americana (I) | | | trumpettikurki |
| | Grus canadensis (I/II) (Laji on mainittu liitteessä II, mutta alalajit Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla on mainittu liitteessä I.) | | | hietakurki |
| | Grus grus (II) | | | kurki |
| | Grus japonensis (I) | | | mantsuriankurki |
| | Grus leucogeranus (I) | | | lumikurki |
| | Grus monacha (I) | | | munkkikurki |
| | Grus nigricollis (I) | | | mustakaulakurki |
| | Grus vipio (I) | | | silmälasikurki |
| Otididae | | | | trapit |
| | | Otididae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | trapit |
| | Ardeotis nigriceps (I) | | | intiantrappi |
| | Chlamydotis macqueenii (I) | | | idänkaulustrappi |
| | Chlamydotis undulata (I) | | | lännenkaulustrappi |
| | Houbaropsis bengalensis (I) | | | bengalintrappi |
| | Otis tarda (II) | | | isotrappi |
| | Sypheotides indicus (II) | | | intianpikkutrappi |
| | Tetrax tetrax (II) | | | pikkutrappi |
| Rallidae | | | | rantakanat |
| | Gallirallus sylvestris (I) | | | ruskoluhtakana |
| Rhynochetidae | | | | kagut |
| | Rhynochetos jubatus (I) | | | kagu |
| PASSERIFORMES | | | | varpuslinnut |
| Atrichornithidae | | | | tiheikkölaulajat |
| | Atrichornis clamosus (I) | | | isotiheikkölaulaja |
| Cotingidae | | | | kotingat |
| | | | Cephalopterus ornatus (III Kolumbia) | röyhelökotinga |
| | | | Cephalopterus penduliger (III Kolumbia) | käpyröyhelökotinga |
| | Cotinga maculata (I) | | | vyökotinga |
| | | Rupicola spp. (II) | | harjakotinga |
| | Xipholena atropurpurea (I) | | | valkosiipikotinga |
| Emberizidae | | | | sirkut, tangarat |
| | | Gubernatrix cristata (II) | | pikitöyhtökardinaali |
| | | Paroaria capitata (II) | | punapääkardinaali |
| | | Paroaria coronata (II) | | liekkipääkardinaali |
| | | Tangara fastuosa (II) | | palettitangara |
| Estrildidae | | | | loistopeipot |
| | | Amandava formosa (II) | | vihertiikeripeippo |
| | | Lonchura fuscata | | timorinriisipeippo |
| | | Lonchura oryzivora (II) | | riisipeippo |
| | | Poephila cincta cincta (II) | | itäaustraliannyökyttäjäpeippo |
| Fringillidae | | | | peipot |
| | Carduelis cucullata (I) | | | tulitikli |
| | | Carduelis yarrellii (II) | | brasilianvihervarpunen |
| Hirundinidae | | | | pääskyt |
| | Pseudochelidon sirintarae (I) | | | aasianjokipääsky |
| Icteridae | | | | turpiaalit |
| | Xanthopsar flavus (I) | | | laplatanturpiaali |
| Meliphagidae | | | | mesikot |
| | | Lichenostomus melanops cassidix (II) | | victoriankultakruunumesikko |
| Muscicapidae | | | | siepot |
| | Acrocephalus rodericanus (III Mauritius) | | | rodriquezinkerttunen |
| | | Cyornis ruckii (II) | | malesiansinisieppo |
| | Dasyornis broadbenti litoralis (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) | | | länsiaustralianisosukasmaluri |
| | Dasyornis longirostris (I) | | | lännensukasmaluri |
| | | Garrulax canorus (II) | | naurutimali |
| | | Garrulax taewanus (II) | | |
| | | Leiothrix argentauris (II) | | hopeakorvatimali |
| | | Leiothrix lutea (II) | | tulirintatimali |
| | | Liocichla omeiensis (II) | | emeintimali |
| | Picathartes gymnocephalus (I) | | | keltapääkaljukas |
| | Picathartes oreas (I) | | | punapääkaljukas |
| | | | Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius) | maskareenienparatiisimonarkki |
| Paradisaeidae | | | | paratiisilinnut |
| | | Paradisaeidae spp. (II) | | paratiisilinnut |
| Pittidae | | | | pitat |
| | | Pitta guajana (II) | | tulikulmapitta |
| | Pitta gurneyi (I) | | | malakanpitta |
| | Pitta kochi (I) | | | tammipitta |
| | | Pitta nympha (II) | | keijupitta |
| Pycnonotidae | | | | bulbulit |
| | | Pycnonotus zeylanicus (II) | | tulipääbulbuli |
| Sturnidae | | | | kottaraiset |
| | | Gracula religiosa (II) | | pyhämaina |
| | Leucopsar rothschildi (I) | | | balinkottarainen |
| Zosteropidae | | | | rillit |
| | Zosterops albogularis (I) | | | norfolkinsaarenisorilli |
| PELECANIFORMES | | | | pelikaanilinnut |
| Fregatidae | | | | fregattilinnut |
| | Fregata andrewsi (I) | | | joulusaarenfregattilintu |
| Pelecanidae | | | | pelikaanit |
| | Pelecanus crispus (I) | | | kiharapelikaani |
| Sulidae | | | | suulat |
| | Papasula abbotti (I) | | | joulusaarensuula |
| PICIFORMES | | | | tikkalinnut |
| Capitonidae | | | | sepät |
| | | | Semnornis ramphastinus (III Kolumbia) | kauluriseppä |
| Picidae | | | | tikat |
| | Dryocopus javensis richardsi (I) | | | koreanaasianpalokärki |
| Ramphastidae | | | | tukaanit |
| | | | Baillonius bailloni (III Argentiina) | sahramitukaani |
| | | Pteroglossus aracari (II) | | punavyöarakari |
| | | | Pteroglossus castanotis (III Argentiina) | ruskoposkiarakari |
| | | Pteroglossus viridis (II) | | verinokka-arakari |
| | | | Rampihastos dicolorus (III Argentiina) | kultarintatukaani |
| | | Ramphastos sulfuratus (II) | | rikkitukaani |
| | | Ramphastos toco (II) | | kuningastukaani |
| | | Ramphastos tucanus (II) | | karmiininokkatukaani |
| | | Ramphastos vitellinus (II) | | punaliivitukaani |
| | | | Selenidera maculirostris (III Argentiina) | täplänokkatukaani |
| PODICIPEDIFORMES | | | | uikkulinnut |
| Podicipedidae | | | | uikut |
| | Podilymbus gigas (I) | | | atitlaninuikku |
| PROCELLARIIFORMES | | | | ulappalinnut |
| Diomedeidae | | | | albatrossit |
| | Phoebastria albatrus (I) | | | japaninalbatrossi |
| PSITTACIFORMES | | | | papukaijalinnut |
| | | PSITTACIFORMES spp. (II)
  (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lukuun ottamatta lajeja Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, jotka eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) | | papukaijalinnut |
| Cacatuidae | | | | kakadut |
| | Cacatua goffiniana (I) | | | tanimbarinkakadu |
| | Cacatua haematuropygia (I) | | | filippiinienkakadu |
| | Cacatua moluccensis (I) | | | molukkienkakadu |
| | Cacatua sulphurea (I) | | | celebesinkakadu |
| | Probosciger aterrimus (I) | | | palmukakadu |
| Loriidae | | | | lurit |
| | Eos histrio (I) | | | orvokkiluri |
| | Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on mainittu liitteessä I, muut lajit on mainittu liitteessä II.) | | | polynesianlurikit |
| Psittacidae | | | | papukaijat |
| | Amazona arausiaca (I) | | | dominicanamatsoni |
| | Amazona auropalliata (I) | | | keltaniska-amatsoni |
| | Amazona barbadensis (I) | | | kultanaama-amatsoni |
| | Amazona brasiliensis (I) | | | liekkipyrstöamatsoni |
| | Amazona finschi (I) | | | lila-amatsoni |
| | Amazona guildingii (I) | | | saintvincentinamatsoni |
| | Amazona imperialis (I) | | | keisariamatsoni |
| | Amazona leucocephala (I) | | | kuubanamatsoni |
| | Amazona oratrix (I) | | | keltapääamatsoni |
| | Amazona pretrei (I) | | | araukaria-amatsoni |
| | Amazona rhodocorytha (I) | | | tuliotsa-amatsoni |
| | Amazona tucumana (I) | | | rubiiniamatsoni |
| | Amazona versicolor (I) | | | saintlucianamatsoni |
| | Amazona vinacea (I) | | | viiniamatsoni |
| | Amazona viridigenalis (I) | | | meksikonamatsoni |
| | Amazona vittata (I) | | | puertoriconamatsoni |
| | Anodorhynchus spp. (I) | | | hyasinttiarat |
| | Ara ambiguus (I) | | | panamanara |
| | Ara glaucogularis (I) | | | sinikurkkuara |
| | Ara macao (I) | | | puna-ara |
| | Ara militaris (I) | | | smaragdiara |
| | Ara rubrogenys (I) | | | bolivianara |
| | Cyanopsitta spixii (I) | | | siniara |
| | Cyanoramphus cookii (I) | | | nolfolkinsaarenviherkaija |
| | Cyanoramphus forbesi (I) | | | chathaminviherkaija |
| | Cyanoramphus novaezelandiae (I) | | | uudenseelanninviherkaija |
| | Cyanoramphus saisseti (I) | | | uudenkaledonianviherkaija |
| | Cyclopsitta diophthalma coxeni (I) | | | itäaustraliansiniviikunakaija |
| | Eunymphicus cornutus (I) | | | töyhtöviherkaija |
| | Guarouba guarouba (I) | | | kulta-aratti |
| | Neophema chrysogaster (I) | | | tasmanianruohokaija |
| | Ognorhynchus icterotis (I) | | | vahapalmuaratti |
| | Pezoporus occidentalis (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) | | | yökaija |
| | Pezoporus wallicus (I) | | | lymykaija |
| | Pionopsitta pileata (I) | | | punanaamioaratti |
| | Primolius couloni (I) | | | sinipääara |
| | Primolius maracana (I) | | | brasilianara |
| | Psephotus chrysopterygius (I) | | | kultaparatiisikaija |
| | Psephotus dissimilis (I) | | | huppuparatiisikaija |
| | Psephotus pulcherrimus (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I) | | | paratiisikaija |
| | Psittacula echo (I) | | | mauritiuksenkaija |
| | Psittacus erithacus (I) | | | harmaapapukaija |
| | Pyrrhura cruentata (I) | | | sinirinta-aratti |
| | Rhynchopsitta spp. (I) | | | mäntyaratit |
| | Strigops habroptilus (I) | | | kakapo |
| RHEIFORMES | | | | nandulinnut |
| Rheidae | | | | nandut |
| | Pterocnemia pennata (I) (Lukuun ottamatta alalajia Pterocnemia pennata pennata, joka kuuluu liitteeseen B) | | | patagoniannandu |
| | | Pterocnemia pennata pennata (II) | | patagoniannandun alalaji |
| | | Rhea americana (II) | | nandu |
| SPHENISCIFORMES | | | | pingviinilinnut |
| Spheniscidae | | | | pingviinit |
| | | Spheniscus demersus (II) | | afrikanpingviini |
| | Spheniscus humboldti (I) | | | perunpingviini |
| STRIGIFORMES | | | | pöllölinnut |
| | | STRIGIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lukuun ottamatta lajia Sceloglaux albifacies) | | pöllölinnut |
| Strigidae | | | | pöllöt |
| | Aegolius funereus (II) | | | helmipöllö |
| | Asio flammeus (II) | | | suopöllö |
| | Asio otus (II) | | | sarvipöllö |
| | Athene noctua (II) | | | minervanpöllö |
| | Bubo bubo

  (II) (Lukuun ottamatta alalajia Bubo bubo bengalensis, joka sisältyy liitteeseen B) | | | huuhkaja |
| | Glaucidium passerinum (II) | | | varpuspöllö |
| | Heteroglaux blewitti (I) | | | hindustaninpöllö |
| | Mimizuku gurneyi (I) | | | pisarapöllönen |
| | Ninox natalis (I) | | | joulusaarenpöllö |
| | Nyctea scandiaca (II) | | | tunturipöllö |
| | Otus ireneae (II) | | | sokokenpöllönen |
| | Otus scops (II) | | | kyläpöllönen |
| | Strix aluco (II) | | | lehtopöllö |
| | Strix nebulosa (II) | | | lapinpöllö |
| | Strix uralensis

  (II) (Lukuun ottamatta alalajia Strix uralensis davidi, joka sisältyy liitteeseen B) | | | viirupöllö |
| | Surnia ulula (II) | | | hiiripöllö |
| Tytonidae | | | | tornipöllöt |
| | Tyto alba (II) | | | tornipöllö |
| | Tyto soumagnei (I) | | | madagaskarintornipöllö |
| STRUTHIONIFORMES | | | | strutsilinnut |
| Struthionidae | | | | strutsit |
| | Struthio camelus (I) (Ainoastaan Algerian, Burkina Fason, Kamerunin, Keski-Afrikan tasavallan, Tšadin, Malin, Mauritanian, Marokon, Nigerin, Nigerian, Senegalin ja Sudanin populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.) | | | strutsi |
| TINAMIFORMES | | | | tinamilinnut |
| Tinamidae | | | | tinamit |
| | Tinamus solitarius (I) | | | erakkotinami |
| TROGONIFORMES | | | | trogonilinnut |
| Trogonidae | | | | trogonit |
| | Pharomachrus mocinno (I) | | | mayaketsali |
| REPTILIA | | | | matelijat |
| CROCODYLIA | | | | krokotiilieläimet |
| | | CROCODYLIA spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | krokotiilieläimet |
| Alligatoridae | | | | alligaattorit |
| | Alligator sinensis (I) | | | kiinanalligaattori |
| | Caiman crocodilus apaporiensis (I) | | | apaporisinsilmälasikaimaani |
| | Caiman latirostris (I) (Lukuun ottamatta Argentiinan populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B) | | | leveäkuonokaimaani |
| | Melanosuchus niger (I) (Lukuun ottamatta Brasilian populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B, ja Ecuadorin populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B ja jonka vuotuinen vientikiintiö on nolla, kunnes CITES-sihteeristö ja IUCN/SSC:n krokotiiliasiantuntijaryhmä ovat hyväksyneet vuotuiset vientikiintiöt) | | | nokikaimaani |
| Crocodylidae | | | | krokotiilit |
| | Crocodylus acutus (I) (Lukuun ottamatta Kolumbian Córdoban departementin alaisen Bahía de Cispatan, Tinajonesin, La Balsan ja ympäröivien alueiden mangrovemetsien yhdistetyn hallintoalueen populaatiota ja Kuuban populaatiota, jotka kuuluvat liitteeseen B) | | | amerikankrokotiili |
| | Crocodylus cataphractus (I) | | | kapeakuonokrokotiili |
| | Crocodylus intermedius (I) | | | orinoconkrokotiili |
| | Crocodylus mindorensis (I) | | | filippiinienkrokotiili |
| | Crocodylus moreletii (I) (Lukuun ottamatta Belizen populaatiota, joka sisältyy liitteeseen B, siten, että kaupallisiin tarkoituksiin vietävien luonnonvaraisten yksilöiden kiintiö on nolla, ja Meksikon populaatiota, joka sisältyy liitteeseen B) | | | kyhmyniskakrokotiili |
| | Crocodylus niloticus (I) (Lukuun ottamatta Botswanan, Egyptin [kiintiö nolla kaupallisiin tarkoituksiin vietäville luonnonvaraisille yksilöille], Etiopian, Kenian, Madagaskarin, Malawin, Mosambikin, Namibian, Etelä-Afrikan, Ugandan, Tansanian tasavallan [tarhattujen yksilöiden lisäksi enintään 1 600 luonnonvaraisen yksilön vuotuinen vientikiintiö, metsästysmuistot mukaan luettuina], Sambian ja Zimbabwen populaatioita; nämä populaatiot kuuluvat liitteeseen B) | | | niilinkrokotiili |
| | Crocodylus palustris (I) | | | suokrokotiili |
| | Crocodylus porosus (I) (Lukuun ottamatta Australian, Indonesian ja Malesian populaatioita [luonnonvaraisten yksilöiden pyynti rajoitettu Sarawakin osavaltioon; muissa Malesian osavaltioissa (Sagah ja Malesian niemimaa) luonnonvaraisia yksilöitä koskeva kiintiö on nolla; nollakiintiöön ei tehdä muutoksia paitsi mikäli CITES-osapuolet hyväksyvät sen] ja Papua-Uuden-Guinean populaatiota, jotka sisältyvät liitteeseen B.) | | | suistokrokotiili |
| | Crocodylus rhombifer (I) | | | kuubankrokotiili |
| | Crocodylus siamensis (I) | | | siaminkrokotiili |
| | Osteolaemus tetraspis (I) | | | kääpiökrokotiili |
| | Tomistoma schlegelii (I) | | | valegaviaali |
| Gavialidae | | | | gaviaalit |
| | Gavialis gangeticus (I) | | | gangesingaviaali |
| RHYNCHOCEPHALIA | | | | |
| Sphenodontidae | | | | tuatarat |
| | Sphenodon spp. (I) | | | tuatarat |
| SAURIA | | | | liskot |
| Agamidae | | | | agamat |
| | | Saara spp. (II) | | |
| | | Uromastyx spp. (II) | | piikkihäntäagamat |
| Anguidae | | | | |
| | | Abronia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja. Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnonvaraisten yksilöiden Abronia aurita, A. gaiophantasma, A. montecristoi, A. salvadorensis ja A. vasconcelosii osalta) | | alligaattoriliskot |
| | Abronia anzuetoi (I) | | | anzuetoinalligaattorilisko |
| | Abronia campbelli (I) | | | tabloninalligaattorilisko |
| | Abronia fimbriata (I) | | | verapazinalligaattorilisko |
| | Abronia frosti (I) | | | cuchumatanalligaattorilisko |
| | Abronia meledona (I) | | | jalapanalligaattorilisko |
| Chamaeleonidae | | | | kameleontit |
| | | Archaius spp. (II) | | |
| | | Bradypodion spp. (II) | | |
| | | Brookesia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | |
| | Brookesia perarmata (I) | | | |
| | | Calumma spp. (II) | | |
| | | Chamaeleo spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kameleontit |
| | Chamaeleo chamaeleon (II) | | | välimerenkameleontti |
| | | Furcifer spp. (II) | | |
| | | Kinyongia spp. (II) | | |
| | | Nadzikambia spp. (II) | | |
| | | Palleon spp. (II) | | |
| | | Rhampholeon spp. (II) | | lyhythäntäkameleontit |
| | | Rieppeleon spp. (II) | | lehtikameleontit |
| | | Trioceros spp. (II) | | |
| Cordylidae | | | | vyöliskot |
| | | Cordylus spp. (II) | | vyöliskot |
| | | Hemicordylus spp. (II) | | |
| | | Karusaurus spp. (II) | | |
| | | Namazonurus spp. (II) | | |
| | | Ninurta spp. (II) | | |
| | | Ouroborus spp. (II) | | |
| | | Pseudocordylus spp. (II) | | |
| | | Smaug spp. (II) | | |
| Gekkonidae | | | | gekot |
| | Cnemaspis psychedelica (I) | | | honkhoainkalliogekko |
| | | | Dactylocnemis spp. (III Uusi Seelanti) | |
| | | | Hoplodactylus spp. (III Uusi Seelanti) | |
| | Lygodactylus williamsi (I) | | | turkoosipikkugekko |
| | | | Mokopirirakau spp. (III Uusi Seelanti) | |
| | | Nactus serpensinsula (II) | | |
| | | Naultinus spp. (II) | | |
| | | Paroedura masobe (II) | | masobenmaagekko |
| | | Phelsuma spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | päivägekot |
| | Phelsuma guentheri (II) | | | |
| | | Rhoptropella spp. (II) | | |
| | | | Toropuku spp. (III Uusi Seelanti) | |
| | | | Tukutuku spp. (III Uusi Seelanti) | |
| | | Uroplatus spp. (II) | | lehtihäntägekot |
| | | | Woodworthia spp. (III Uusi Seelanti) | |
| Helodermatidae | | | | myrkkyliskot |
| | | Heloderma spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyvää alalajia) | | myrkkyliskot |
| | Heloderma horridum charlesbogerti (I) | | | guatemalanskorpionilisko |
| Iguanidae | | | | iguaanit |
| | | Amblyrhynchus cristatus (II) | | merileguaani |
| | Brachylophus spp. (I) | | | juovaleguaanit |
| | | Conolophus spp. (II) | | laavaleguaanit |
| | | Ctenosaura bakeri (II) | | piikkihäntäleguaanilaji |
| | | Ctenosaura melanosterna (II) | | piikkihäntäleguaanilaji |
| | | Ctenosaura oedirhina (II) | | piikkihäntäleguaanilaji |
| | | Ctenosaura palearis (II) | | piikkihäntäleguaanilaji |
| | Cyclura spp. (I) | | | sarvikuonoleguaanit |
| | | Iguana spp. (II) | | iguaanit |
| | | Phrynosoma blainvillii (II) | | |
| | | Phrynosoma cerroense (II) | | |
| | | Phrynosoma coronatum (II) | | sarvikonnalisko |
| | | Phrynosoma wigginsi (II) | | |
| | Sauromalus varius (I) | | | |
| Lacertidae | | | | sisiliskot |
| | Gallotia simonyi (I) | | | hierronsuursisilisko |
| | Podarcis lilfordi (II) | | | baleaarienmuurisisilisko |
| | Podarcis pityusensis (II) | | | ibizanmuurisisilisko |
| Lanthanotidae | | | | |
| | | Lanthanotidae spp. (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi kaupallisiin tarkoituksiin tarkoitettujen luonnonvaraisten yksilöiden kaupalle ) | | kuurovaraanit |
| Scincidae | | | | skinkit |
| | | Corucia zebrata (II) | | jättiläisskinkki |
| Teiidae | | | | teijuliskot |
| | | Crocodilurus amazonicus (II) | | krokotiilinhäntäteiju |
| | | Dracaena spp. (II) | | krokotiiliteijut |
| | | Salvator spp. (II) | | |
| | | Tupinambis spp.(II) | | |
| Varanidae | | | | varaanit |
| | | Varanus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | varaanit |
| | Varanus bengalensis (I) | | | bengalinvaraani |
| | Varanus flavescens (I) | | | keltavaraani |
| | Varanus griseus (I) | | | aavikkovaraani |
| | Varanus komodoensis (I) | | | komodonvaraani |
| | Varanus nebulosus (I) | | | |
| | Varanus olivaceus (II) | | | |
| Xenosauridae | | | | kiinankyhmyliskot |
| | Shinisaurus crocodilurus (I) | | | kiinankrokotiililisko |
| SERPENTES | | | | käärmeet |
| Boidae | | | | boat |
| | | Boidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | boat |
| | Acrantophis spp. (I) | | | madagaskarinboat |
| | Boa constrictor occidentalis (I) | | | kuningasboa, läntinen muoto |
| | Epicrates inornatus (I) | | | keltaboa |
| | Epicrates monensis (I) | | | |
| | Epicrates subflavus (I) | | | jamaikanboa |
| | Eryx jaculus (II) | | | hietaboa |
| | Sanzinia madagascariensis (I) | | | madagaskarinpuuboa |
| Bolyeriidae | | | | mauritiuksenboat |
| | | Bolyeriidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | mauritiuksenboat |
| | Bolyeria multocarinata (I) | | | roundsaarenboa |
| | Casarea dussumieri (I) | | | harjasuomuboa |
| Colubridae | | | | tarhakäärmeet |
| | | | Atretium schistosum (III Intia) | |
| | | | Cerberus rynchops (III Intia) | koirankuonokäärme |
| | | Clelia clelia (II) | | mussurana |
| | | Cyclagras gigas (II) | | valekobra |
| | | Elachistodon westermanni (II) | | intianmunakäärme |
| | | Ptyas mucosus (II) | | |
| | | | Xenochrophis piscator (III Intia) | |
| | | | Xenochrophis schnurrenbergeri (III Intia) | |
| | | | Xenochrophis tytleri (III Intia) | |
| Elapidae | | | | myrkkytarhakäärmeet |
| | | Hoplocephalus bungaroides (II) | | |
| | | | Micrurus diastema (III Honduras) | |
| | | | Micrurus nigrocinctus (III Honduras) | |
| | | | Micrurus ruatanus (III Honduras) | |
| | | Naja atra (II) | | |
| | | Naja kaouthia (II) | | |
| | | Naja mandalayensis (II) | | |
| | | Naja naja (II) | | intiankobra |
| | | Naja oxiana (II) | | keskiaasiankobra |
| | | Naja philippinensis (II) | | |
| | | Naja sagittifera (II) | | |
| | | Naja samarensis (II) | | |
| | | Naja siamensis (II) | | |
| | | Naja sputatrix (II) | | |
| | | Naja sumatrana (II) | | |
| | | Ophiophagus hannah (II) | | kuningaskobra |
| Loxocemidae | | | | |
| | | Loxocemidae spp. (II) | | |
| Pythonidae | | | | pytonit |
| | | Pythonidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä alalajeja) | | pytonit |
| | Python molurus molurus (I) | | | tiikeripyton |
| Tropidophiidae | | | | kääpiöboat |
| | | Tropidophiidae spp. (II) | | kääpiöboat |
| Viperidae | | | | kyyt |
| | | Atheris desaixi (II) | | keniavuorenpensaskyy |
| | | Bitis worthingtoni (II) | | keniansarvikyy |
| | | | Crotalus durissus (III Honduras) | kauhukalkkarokäärme |
| | | Crotalus durissus unicolor | | |
| | | | Daboia russelii (III Intia) | russelinkyy |
| | | Trimeresurus mangshanensis (II) | | mangshaninkyy |
| | Vipera latifii | | | latifinkyy |
| | Vipera ursinii (I) (Ainoastaan Euroopan populaatio, lukuun ottamatta entisen Neuvostoliiton alueita; viimeksi mainitut populaatiot eivät kuulu tämän asetuksen liitteisiin) | | | kenttäkyy |
| | | Vipera wagneri (II) | | |
| TESTUDINES | | | | kilpikonnat |
| Carettochelyidae | | | | |
| | | Carettochelys insculpta (II) | | flynkilpikonna |
| Chelidae | | | | käärmeenkaulakilpikonnat |
| | | Chelodina mccordi (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen yksilöiden osalta) | | |
| | Pseudemydura umbrina (I) | | | länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna |
| Cheloniidae | | | | merikilpikonnat |
| | Cheloniidae spp. (I) | | | merikilpikonnat |
| Chelydridae | | | | |
| | | | Chelydra serpentina (III Yhdysvallat) | |
| | | | Macrochelys temminckii (III Yhdysvallat) | alligaattorikilpikonna |
| Dermatemydidae | | | | tabaskokilpikonnat |
| | | Dermatemys mawii (II) | | tabaskokilpikonna |
| Dermochelyidae | | | | merinahkakilpikonnat |
| | Dermochelys coriacea (I) | | | merinahkakilpikonna |
| Emydidae | | | | suokilpikonnat |
| | | Chrysemys picta (Ainoastaan elävät yksilöt) | | kirjokilpikonna |
| | | Clemmys guttata (II) | | |
| | | Emydoidea blandingii (II) | | |
| | | Glyptemys insculpta (II) | | |
| | Glyptemys muhlenbergii (I) | | | muhlenberginpurokilpikonna |
| | | | Graptemys spp. (III Yhdysvallat) | karttakilpikonnat |
| | | Malaclemys terrapin (II) | | |
| | | Terrapene spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | kotelokilpikonnat |
| | Terrapene coahuila (I) | | | vesikotelokilpikonna |
| Geoemydidae | | | | aasiansuokilpikonnat |
| | Batagur affinis (I) | | | |
| | Batagur baska (I) | | | batagurkilpikonna |
| | | Batagur borneoensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | |
| | | Batagur dhongoka (II) | | |
| | | Batagur kachuga (II) | | |
| | | Batagur trivittata (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | |
| | | Cuora spp. (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajien Cuora aurocapitata, C. bourreti, C. flavomarginata, C. galbinifrons, C. mccordi, C. mouhotii, C. pani, C. picturata, C. trifasciata, C. yunnanensis ja C. zhoui luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | rasiakilpikonnat |
| | | Cyclemys spp. (II) | | lehtikilpikonnat |
| | Geoclemys hamiltonii (I) | | | mustalammikkokilpikonna |
| | | Geoemyda japonica (II) | | |
| | | Geoemyda spengleri (II) | | |
| | | Hardella thurjii (II) | | |
| | | Heosemys annandalii (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | |
| | | Heosemys depressa (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | |
| | | Heosemys grandis (II) | | |
| | | Heosemys spinosa (II) | | |
| | | Leucocephalon yuwonoi (II) | | |
| | | Malayemys macrocephala (II) | | malaijinkotilokilpikonna |
| | | Malayemys subtrijuga (II) | | |
| | | Mauremys annamensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | |
| | | | Mauremys iversoni (III Kiina) | |
| | | Mauremys japonica (II) | | |
| | | | Mauremys megalocephala (III Kiina) | |
| | | Mauremys mutica (II) | | |
| | | Mauremys nigricans (II) | | |
| | | | Mauremys pritchardi (III Kiina) | |
| | | | Mauremys reevesii (III Kiina) | |
| | | | Mauremys sinensis (III Kiina) | |
| | Melanochelys tricarinata (I) | | | kolmiharjakilpikonna |
| | | Melanochelys trijuga (II) | | |
| | Morenia ocellata (I) | | | burmansuokilpikonna |
| | | Morenia petersi (II) | | |
| | | Notochelys platynota (II) | | |
| | | | Ocadia glyphistoma (III Kiina) | |
| | | | Ocadia philippeni (III Kiina) | |
| | | Orlitia borneensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta) | | |
| | | Pangshura spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | katoskilpikonnat |
| | Pangshura tecta (I) | | | |
| | | Sacalia bealei (II) | | |
| | | | Sacalia pseudocellata (III Kiina) | |
| | | Sacalia quadriocellata (II) | | |
| | | Siebenrockiella crassicollis (II) | | |
| | | Siebenrockiella leytensis (II) | | |
| | | Vijayachelys silvatica (II) | | |
| Platysternidae | | | | suurpääkilpikonnat |
| | Platysternidae spp. (I) | | | suurpääkilpikonnat |
| Podocnemididae | | | | arraukilpikonnat |
| | | Erymnochelys madagascariensis (II) | | |
| | | Peltocephalus dumerilianus (II) | | |
| | | Podocnemis spp. (II) | | eteläamerikanjokikilpikonnat |
| Testudinidae | | | | maakilpikonnat |
| | | Testudinidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja; vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajin Centrochelys sulcata luonnosta saatujen ja pääasiassa kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta.) | | maakilpikonnat |
| | Astrochelys radiata (I) | | | sädekilpikonna |
| | Astrochelys yniphora (I) | | | angonoka |
| | Chelonoidis niger (I) | | | jättiläiskilpikonna |
| | Geochelone platynota (I) | | | |
| | Gopherus flavomarginatus (I) | | | meksikongofferikilpikonna |
| | Malacochersus tornieri (II) | | | |
| | Psammobates geometricus (I) | | | |
| | Pyxis arachnoides (I) | | | madagaskarinhämähäkkikilpikonna |
| | Pyxis planicauda (I) | | | |
| | Testudo graeca (II) | | | kannuskilpikonna (espanjankilpikonna) |
| | Testudo hermanni (II) | | | kreikankilpikonna |
| | Testudo kleinmanni (I) | | | egyptinkilpikonna |
| | Testudo marginata (II) | | | reunuskilpikonna |
| Trionychidae | | | | pehmytkilpikonnat |
| | | Amyda cartilaginea (II) | | |
| | | | Apalone ferox (III Yhdysvallat) | |
| | | | Apalone mutica (III Yhdysvallat) | |
| | | | Apalone spinifera (III Yhdysvallat) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyvää alalajia) | |
| | Apalone spinifera atra (I) | | | mustapehmytkilpikonna |
| | | Chitra spp. (II) ((Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | |
| | Chitra chitra (I) | | | |
| | Chitra vandijki (I) | | | |
| | | Cyclanorbis elegans (II) | | nuubianpehmytkilpikonna |
| | | Cyclanorbis senegalensis (II) | | senegalinpehmytkilpikonna |
| | | Cycloderma aubryi (II) | | punapehmytkilpikonna |
| | | Cycloderma frenatum (II) | | sambesinpehmytkilpikonna |
| | | Dogania subplana (II) | | |
| | | Lissemys ceylonensis (II) | | |
| | | Lissemys punctata (II) | | intianläppäpehmytkilpikonna |
| | | Lissemys scutata (II) | | burmansuokilpikonna |
| | | Nilssonia formosa (II) | | |
| | Nilssonia gangetica (I) | | | gangesinpehmytkilpikonna |
| | Nilssonia hurum (I) | | | |
| | | Nilssonia leithii (II) | | |
| | Nilssonia nigricans (I) | | | tummapehmytkilpikonna |
| | | Palea steindachneri (II) | | |
| | | Pelochelys spp. (II) | | |
| | | Pelodiscus axenaria (II) | | |
| | | Pelodiscus maackii (II) | | |
| | | Pelodiscus parviformis (II) | | |
| | | Rafetus euphraticus (II) | | eufratinpehmytkilpikonna |
| | | Rafetus swinhoei (II) | | |
| | | Trionyx triunguis (II) | | niilinpehmytkilpikonna |
| AMPHIBIA | | | | sammakkoeläimet |
| ANURA | | | | sammakot |
| Aromobatidae | | | | |
| | | Allobates femoralis (II) | | |
| | | Allobates hodli (II) | | |
| | | Allobates myersi (II) | | |
| | | Allobates zaparo (II) | | |
| | | Anomaloglossus rufulus (II) | | |
| Bufonidae | | | | konnat |
| | Altiphrynoides spp. (I) | | | |
| | Amietophrynus channingi (I) | | | |
| | Amietophrynus superciliaris (I) | | | kameruninrupikonna |
| | Atelopus zeteki (I) | | | panamantynkäjalkasammakko |
| | Incilius periglenes (I) | | | kultakonna |
| | Nectophrynoides spp. (I) | | | synnyttäjäkonnat |
| | Nimbaphrynoides spp. (I) | | | |
| Calyptocephalellidae | | | | |
| | | | Calyptocephalella gayi (III Chile) | chilenleveäsuukonna |
| Conrauidae | | | | |
| | | Conraua goliath | | goljatinsammakko |
| Dendrobatidae | | | | nuolimyrkkysammakot |
| | | Adelphobates spp. (II) | | |
| | | Ameerega spp. (II) | | |
| | | Andinobates spp. (II) | | |
| | | Dendrobates spp. (II) | | |
| | | Epipedobates spp. (II) | | |
| | | Excidobates spp. (II) | | |
| | | Hyloxalus azureiventris (II) | | |
| | | Minyobates spp. (II) | | |
| | | Oophaga spp. (II) | | |
| | | Phyllobates spp. (II) | | |
| | | Ranitomeya spp. (II) | | |
| Dicroglossidae | | | | |
| | | Euphlyctis hexadactylus (II) | | |
| | | Hoplobatrachus tigerinus (II) | | |
| Hylidae | | | | lehtisammakot |
| | | Agalychnis spp. (II) | | punasilmälehtisammakot |
| Mantellidae | | | | |
| | | Mantella spp. (II) | | |
| Microhylidae | | | | ahdassuusammakot |
| | | Dyscophus antongilii (II) | | tomaattisammakko |
| | | Dyscophus guineti (II) | | metsätomaattisammakko |
| | | Dyscophus insularis (II) | | antsouhyntomaattisammakko |
| | | Scaphiophryne boribory (II) | | ampahanansadesammakko |
| | | Scaphiophryne gottlebei (II) | | |
| | | Scaphiophryne marmorata (II) | | marmorisammakko |
| | | Scaphiophryne spinosa (II) | | piikkisadesammakko |
| Myobatrachidae | | | | vatsassahautojakonnat |
| | | Rheobatrachus spp. (II) (Lukuun ottamatta lajeja Rheobatrachus silus ja Rheobatrachus vitellinus) | | vatsassahautojakonnat |
| Telmatobiidae | | | | vesisammakot |
| | Telmatobius culeus (I) | | | titicacanvesisammakko |
| CAUDATA | | | | salamanterieläimet |
| Ambystomatidae | | | | aksolotlit |
| | | Ambystoma dumerilii (II) | | |
| | | Ambystoma mexicanum (II) | | aksolotli |
| Cryptobranchidae | | | | jättiläissalamanterit |
| | Andrias spp. (I) | | | jättiläissalamanterit |
| | | | Cryptobranchus alleganiensis (III Yhdysvallat) | liejupiru |
| Hynobiidae | | | | kantasalamanterit |
| | | | Hynobius amjiensis (III Kiina) | |
| Salamandridae | | | | aitosalamanterit |
| | Neurergus kaiseri (I) | | | |
| | | Paramesotriton hongkongensis (II) | | hongkonginmanteri |
| | | | Salamandra algira (III Algeria) | |
| ELASMOBRANCHII | | | | rustokalat |
| CARCHARHINIFORMES | | | | luomihaikalat |
| Carcharhinidae | | | | tiikerihait |
| | | Carcharhinus falciformis (II) (Laji sisältyy liitteeseen 4. lokakuuta 2017 alkaen) | | haukkahai |
| | | Carcharhinus longimanus (II) | | valkopilkkahai |
| Sphyrnidae | | | | vasarahait |
| | | Sphyrna lewini (II) | | kampavasarahai |
| | | Sphyrna mokarran (II) | | isovasarahai |
| | | Sphyrna zygaena (II) | | vasarahai |
| LAMNIFORMES | | | | sillihaikalat |
| Alopiidae | | | | kettuhait |
| | | Alopias spp. (II) (Suku sisältyy liitteeseen 4. lokakuuta 2017 alkaen) | | kettuhait |
| Cetorhinidae | | | | jättiläishait |
| | | Cetorhinus maximus (II) | | jättiläishai |
| Lamnidae | | | | sillihait |
| | | Carcharodon carcharias (II) | | valkohai |
| | | Lamna nasus (II) | | sillihai |
| MYLIOBATIFORMES | | | | |
| Myliobatidae | | | | kotkarauskut |
| | | Manta spp. (II) | | paholaisrauskut |
| | | Mobula spp. (II) (Suku sisältyy liitteeseen 4. huhtikuuta 2017 alkaen) | | paholaisrauskut |
| Potamotrygonidae | | | | jokirauskut |
| | | | Paratrygon aiereba (III Kolumbia) | mosaiikkijokirausku |
| | | | Potamotrygon spp. (III Brasilia) (Brasilian populaatio) | |
| | | | Potamotrygon constellata (III Kolumbia) | okajokirausku |
| | | | Potamotrygon magdalenae (III Kolumbia) | kennojokirausku |
| | | | Potamotrygon motoro (III Kolumbia) | riikinkukkorausku |
| | | | Potamotrygon orbignyi (III Kolumbia) | ketjujokirausku |
| | | | Potamotrygon schroederi (III Kolumbia) | kukkajokirausku |
| | | | Potamotrygon scobina (III Kolumbia) | pastellijokirausku |
| | | | Potamotrygon yepezi (III Kolumbia) | pilkkujokirausku |
| ORECTOLOBIFORMES | | | | partahaikalat |
| Rhincodontidae | | | | valashait |
| | | Rhincodon typus (II) | | valashai |
| PRISTIFORMES | | | | saharauskukalat |
| Pristidae | | | | saharauskut |
| | Pristidae spp. (I) | | | saharauskut |
| ACTINOPTERI | | | | luukalat |
| ACIPENSERIFORMES | | | | sampikalat |
| | | ACIPENSERIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | sampikalat |
| Acipenseridae | | | | sammet |
| | Acipenser brevirostrum (I) | | | lyhytkuonosampi |
| | Acipenser sturio (I) | | | sampi |
| ANGUILLIFORMES | | | | ankeriaskalat |
| Anguillidae | | | | ankeriaat |
| | | Anguilla anguilla (II) | | ankerias |
| CYPRINIFORMES | | | | karppikalat |
| Catostomidae | | | | imukarpit |
| | Chasmistes cujus (I) | | | kuikui |
| Cyprinidae | | | | särjet |
| | | Caecobarbus geertsii (II) | | sokkobarbi |
| | Probarbus jullieni (I) | | | punasilmäbarbi |
| OSTEOGLOSSIFORMES | | | | arapaimakalat |
| Arapaimidae | | | | arapaimat |
| | | Arapaima gigas (II) | | arapaima |
| Osteoglossidae | | | | |
| | Scleropages formosus (I) | | | aasianarovana |
| | Scleropages inscriptus | | | |
| PERCIFORMES | | | | ahvenkalat |
| Labridae | | | | huulikalat |
| | | Cheilinus undulatus (II) | | kyhmyhuulikala |
| Pomacanthidae | | | | keisarikalat |
| | | Holacanthus clarionensis (II) | | oranssienkelikala (keltaenkelikala) |
| Sciaenidae | | | | rummuttajat |
| | Totoaba macdonaldi (I) | | | isoveltto |
| SILURIFORMES | | | | monnikalat |
| Pangasiidae | | | | haimonnit |
| | Pangasianodon gigas (I) | | | jättihaimonni |
| Loricariidae | | | | imumonnit |
| | | | Hypancistrus zebra (III Brasilia) | seeprapleko |
| SYNGNATHIFORMES | | | | putkisuukalat |
| Syngnathidae | | | | merineulat |
| | | Hippocampus spp. (II) | | merihevoset |
| DIPNEUSTI | | | | keuhkokalat |
| CERATODONTIFORMES | | | | australiankeuhkokalat |
| Neoceratodontidae | | | | australiankeuhkokalat |
| | | Neoceratodus forsteri (II) | | australiankeuhkokala |
| COELACANTHI | | | | varsieväkalat |
| COELACANTHIFORMES | | | | varsieväkalat |
| Latimeriidae | | | | latimeriat |
| | Latimeria spp. (I) | | | latimeriat |
| ECHINODERMATA (PIIKKINAHKAISET) |
| HOLOTHUROIDEA | | | | merimakkarat |
| ASPIDOCHIROTIDA | | | | |
| Stichopodidae | | | | |
| | | | Isostichopus fuscus (III Ecuador) | |
| ARTHROPODA (NIVELJALKAISET) |
| ARACHNIDA | | | | hämähäkkieläimet |
| ARANEAE | | | | hämähäkit |
| Theraphosidae | | | | lintuhämähäkit |
| | | Aphonopelma albiceps (II) | | |
| | | Aphonopelma pallidum (II) | | |
| | | Brachypelma spp. (II) | | tarantulat |
| SCORPIONES | | | | |
| Scorpionidae | | | | skorpionit |
| | | Pandinus dictator (II) | | |
| | | Pandinus gambiensis (II) | | |
| | | Pandinus imperator (II) | | keisariskorpioni |
| | | Pandinus roeseli (II) | | |
| INSECTA | | | | hyönteiset |
| COLEOPTERA | | | | kovakuoriaiset |
| Lucanidae | | | | kampasarviset |
| | | | Colophon spp. (III Etelä-Afrikka) | |
| Scarabaeidae | | | | |
| | | Dynastes satanas (II) | | herkuleskuoriainen |
| LEPIDOPTERA | | | | perhoset |
| Nymphalidae | | | | täpläperhoset |
| | | | Agrias amydon boliviensis (III Bolivia) | turkoosileiskun alalaji |
| | | | Morpho godartii lachaumei (III Bolivia) | auertaivaansiiven alalaji |
| | | | Prepona praeneste buckleyana (III Bolivia) | punavasaman alalaji |
| Papilionidae | | | | ritariperhoset |
| | | Atrophaneura jophon (II) | | ceyloninnoita |
| | | Atrophaneura palu | | sulawesinlusikkanoita |
| | | Atrophaneura pandiyana (II) | | intiankannusnoita |
| | | Bhutanitis spp. (II) | | tuonensiivet |
| | | Graphium sandawanum | | mindanaonjousiritari |
| | | Graphium stresemanni | | seraminjousiritari |
| | | Ornithoptera spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) | | lintusiivet |
| | Ornithoptera alexandrae (I) | | | jättilintusiipi |
| | | Papilio benguetanus | | ruoderitari |
| | Papilio chikae (I) | | | luzoninritari |
| | | Papilio esperanza | | toivonritari |
| | Papilio homerus (I) | | | sankariritari |
| | Papilio hospiton (II) | | | korsikanritari |
| | | Papilio morondavana | | keltasarviritari |
| | | Papilio neumoegeni | | sumbanritari |
| | | Parides ascanius | | fluminensenairut |
| | | Parides hahneli | | rosoairut |
| | Parnassius apollo (II) | | | isoapollo |
| | | Teinopalpus spp. (II) | | ritarikeisarit |
| | | Trogonoptera spp. (II) | | lieskasiivet |
| | | Troides spp. (II) | | velhosiivet |
| ANNELIDA (NIVELMADOT) |
| HIRUDINOIDEA | | | | juotikkaat |
| ARHYNCHOBDELLIDA | | | | |
| Hirudinidae | | | | juotikkaat |
| | | Hirudo medicinalis (II) | | verijuotikas |
| | | Hirudo verbana (II) | | |
| MOLLUSCA (NILVIÄISET) |
| BIVALVIA | | | | simpukat |
| MYTILOIDA | | | | |
| Mytilidae | | | | sinisimpukat |
| | | Lithophaga lithophaga (II) | | |
| UNIONOIDA | | | | |
| Unionidae | | | | jokisimpukat |
| | Conradilla caelata (I) | | | |
| | | Cyprogenia aberti (II) | | |
| | Dromus dromas (I) | | | |
| | Epioblasma curtisii (I) | | | |
| | Epioblasma florentina (I) | | | |
| | Epioblasma sampsonii (I) | | | |
| | Epioblasma sulcata perobliqua (I) | | | |
| | Epioblasma torulosa gubernaculum (I) | | | |
| | | Epioblasma torulosa rangiana (II) | | |
| | Epioblasma torulosa torulosa (I) | | | |
| | Epioblasma turgidula (I) | | | |
| | Epioblasma walkeri (I) | | | |
| | Fusconaia cuneolus (I) | | | |
| | Fusconaia edgariana (I) | | | |
| | Lampsilis higginsii (I) | | | |
| | Lampsilis orbiculata orbiculata (I) | | | |
| | Lampsilis satur (I) | | | |
| | Lampsilis virescens (I) | | | |
| | Plethobasus cicatricosus (I) | | | |
| | Plethobasus cooperianus (I) | | | |
| | | Pleurobema clava (II) | | |
| | Pleurobema plenum (I) | | | |
| | Potamilus capax (I) | | | |
| | Quadrula intermedia (I) | | | |
| | Quadrula sparsa (I) | | | |
| | Toxolasma cylindrella (I) | | | |
| | Unio nickliniana (I) | | | |
| | Unio tampicoensis tecomatensis (I) | | | |
| | Villosa trabalis (I) | | | |
| VENEROIDA | | | | |
| Tridacnidae | | | | jättiläissimpukat |
| | | Tridacnidae spp. (II) | | jättiläissimpukat |
| CEPHALOPODA | | | | pääjalkaiset |
| NAUTILIDA | | | | |
| Nautilidae | | | | helmiveneet |
| | | Nautilidae spp. (II) | | helmiveneet |
| GASTROPODA | | | | kotilot |
| MESOGASTROPODA | | | | leveäkielikotilot |
| Strombidae | | | | siipikotilot |
| | | Strombus gigas (II) | | jättiläissiipikotilo |
| STYLOMMATOPHORA | | | | maakeuhkokotilot |
| Achatinellidae | | | | akaattikotilot |
| | Achatinella spp. (I) | | | akaattikotilot |
| Camaenidae | | | | |
| | | Papustyla pulcherrima (II) | | |
| Cepolidae | | | | |
| | Polymita spp. (I) | | | |
| CNIDARIA (POLTTIAISELÄIMET) |
| ANTHOZOA | | | | korallieläimet |
| ANTIPATHARIA | | | | mustakorallit |
| | | ANTIPATHARIA spp. (II) | | mustakorallit |
| GORGONACEAE | | | | sarveiskorallit |
| Coralliidae | | | | jalokorallit |
| | | | Corallium elatius (III Kiina) | |
| | | | Corallium japonicum (III Kiina) | |
| | | | Corallium konjoi (III Kiina) | |
| | | | Corallium secundum (III Kiina) | |
| HELIOPORACEA | | | | |
| Helioporidae | | | | sinikorallit |
| | | Helioporidae spp. (II) (Ainoastaan laji Heliopora coerulea) (6) | | sinikorallit |
| SCLERACTINIA | | | | kivikorallit |
| | | SCLERACTINIA spp. (II) (6) | | kivikorallit |
| STOLONIFERA | | | | urkukorallit |
| Tubiporidae | | | | urkukorallit |
| | | Tubiporidae spp. (II) (6) | | urkukorallit |
| HYDROZOA | | | | polyyppieläimet |
| MILLEPORINA | | | | tuhathuokoiset |
| Milleporidae | | | | tuhathuokoiset |
| | | Milleporidae spp. (II) (6) | | tuhathuokoiset |
| STYLASTERINA | | | | hydrokorallit |
| Stylasteridae | | | | hydrokorallit |
| | | Stylasteridae spp. (II) (6) | | hydrokorallit |
| KASVISTO |
| AGAVACEAE | | | | agaavekasvit |
| | Agave parviflora (I) | | | sonoranagaave |
| | | Agave victoriae-reginae (II) #4 | | kruunuagaave |
| | | Nolina interrata (II) | | kalifornianpullojukkio |
| | | Yucca queretaroensis (II) | | keräjukka |
| AMARYLLIDACEAE | | | | narsissikasvit |
| | | Galanthus spp. (II) #4 | | lumikellot |
| | | Sternbergia spp. (II) #4 | | pikarinarsissit |
| ANACARDIACEAE | | | | sumakkikasvit |
| | | Operculicarya decaryi (II) | | norsuparipuu |
| | | Operculicarya hyphaenoides (II) | | nukkaparipuu |
| | | Operculicarya pachypus (II) | | palleparipuu |
| APOCYNACEAE | | | | oleanterikasvit |
| | | Hoodia spp. (II) #9 | | mehihattiot |
| | | Pachypodium spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja A) #4 | | paksujalat |
| | Pachypodium ambongense (I) | | | namorokanpaksujalka |
| | Pachypodium baronii (I) | | | bontakapaksujalka |
| | Pachypodium decaryi (I) | | | neidonpaksujalka |
| | | Rauvolfia serpentina (II) #2 | | intiankäärmepuu |
| ARALIACEAE | | | | araliakasvit |
| | | Panax ginseng (II) (Ainoastaan Venäjän federaation populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) #3 | | kiinangingseng |
| | | Panax quinquefolius (II) #3 | | amerikanginseng |
| ARAUCARIACEAE | | | | araukariakasvit |
| | Araucaria araucana (I) | | | chilenaraukaria |
| ASPARAGACEAE | | | | parsakasvit |
| | | Beaucarnea spp. (II) | | pullojukat |
| BERBERIDACEAE | | | | happomarjakasvit |
| | | Podophyllum hexandrum (II) #2 | | himalajanjalkalehti |
| BROMELIACEAE | | | | ananaskasvit |
| | | Tillandsia harrisii (II) #4 | | guatemalantillandsia |
| | | Tillandsia kammii (II) #4 | | hondurasintillandsia |
| | | Tillandsia xerographica (II) (7) #4 | | salvadorintillandsia |
| CACTACEAE | | | | kaktuskasvit |
| | | CACTACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajeja Pereskia spp., Pereskiopsis spp. ja Quiabentia spp.) (8) #4 | | kaktuskasvit |
| | Ariocarpus spp. (I) | | | kivikaktukset |
| | Astrophytum asterias (I) | | | korupiispanhattu |
| | Aztekium ritteri (I) | | | poimutyynykaktus |
| | Coryphantha werdermannii (I) | | | tähtipiikaktus |
| | Discocactus spp. (I) | | | napakaktukset |
| | Echinocereus ferreirianus ssp. lindsayi (I) | | | sirokruunupiirikaktus |
| | Echinocereus schmollii (I) | | | karitsanpiirikaktus |
| | Escobaria minima (I) | | | tähtikeräkaktus |
| | Escobaria sneedii (I) | | | valkokeräkaktus |
| | Mammillaria pectinifera (I) (mukaan luettuna ssp. solisioides) | | | kampasyyläkaktus (mukaan luettuna hapsusyyläkaktus) |
| | Melocactus conoideus (I) | | | kupumelonikaktus |
| | Melocactus deinacanthus (I) | | | lumomelonikaktus |
| | Melocactus glaucescens (I) | | | sinimelonikaktus |
| | Melocactus paucispinus (I) | | | okamelonikaktus |
| | Obregonia denegrii (I) | | | artisokkakaktus |
| | Pachycereus militaris (I) | | | myssypilarikaktus |
| | Pediocactus bradyi (I) | | | arizonanneulakaktus |
| | Pediocactus knowltonii (I) | | | pikkuneulakaktus |
| | Pediocactus paradinei (I) | | | hapsineulakaktus |
| | Pediocactus peeblesianus (I) | | | navajonneulakaktus |
| | Pediocactus sileri (I) | | | kipsineulakaktus |
| | Pelecyphora spp. (I) | | | hilakaktukset |
| | Sclerocactus blainei (I) | | | suolakynsikaktus |
| | Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I) | | | teksasinlyhytkynsikaktus |
| | Sclerocactus brevispinus (I) | | | tähtikynsikaktus |
| | Sclerocactus cloverae (I) | | | tuimakynsikaktus |
| | Sclerocactus erectocentrus (I) | | | punakynsikaktus |
| | Sclerocactus glaucus (I) | | | koloradonkynsikaktus |
| | Sclerocactus mariposensis (I) | | | meksikonkynsikaktus |
| | Sclerocactus mesae-verdae (I) | | | mesaverdenkynsikaktus |
| | Sclerocactus nyensis (I) | | | nevadankynsikaktus |
| | Sclerocactus papyracanthus (I) | | | nauhakynsikaktus |
| | Sclerocactus pubispinus (I) | | | utahinkynsikaktus |
| | Sclerocactus sileri (I) | | | kainokynsikaktus |
| | Sclerocactus wetlandicus (I) | | | suppilokynsikaktus |
| | Sclerocactus wrightiae (I) | | | tuoksukynsikaktus |
| | Strombocactus spp. (I) | | | käpykaktukset |
| | Turbinicarpus spp. (I) | | | keijukaktukset |
| | Uebelmannia spp. (I) | | | soppikaktukset |
| CARYOCARACEAE | | | | säkenepuukasvit |
| | | Caryocar costaricense (II) #4 | | costaricansäkenepuu |
| COMPOSITAE (ASTERACEAE) | | | | mykerökukkaiskasvit |
| | Saussurea costus (I) (tunnetaan myös nimellä S. lappa, Aucklandia lappa tai A. costus) | | | intianlääte |
| CUCURBITACEAE | | | | kurkkukasvit |
| | | Zygosicyos pubescens (II) (tunnetaan myös nimellä Xerosicyos pubescens) | | liuskamukulakurkku |
| | | Zygosicyos tripartitus (II) | | sormimukulakurkku |
| CUPRESSACEAE | | | | sypressikasvit |
| | Fitzroya cupressoides (I) | | | patagoniansypressi |
| | Pilgerodendron uviferum (I) | | | ristisypressi |
| CYATHEACEAE | | | | saniaispuukasvit |
| | | Cyathea spp. (II) #4 | | saniaispuut |
| CYCADACEAE | | | | kruunukävykkikasvit (käpypalmukasvit) |
| | | CYCADACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4 | | kruunukävykit (käpypalmut) |
| | Cycas beddomei (I) | | | everstinkruunukävykki |
| DICKSONIACEAE | | | | rankasaniaiskasvit |
| | | Cibotium barometz (II) #4 | | kiinanentinsiipi |
| | | Dicksonia spp. (II) (Ainoastaan Amerikan mantereen populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin. Tämä sisältää synonyymit Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana ja D. stuebelii) #4 | | rankasaniaiset |
| DIDIEREACEAE | | | | kaktiokasvit |
| | | DIDIEREACEAE spp. (II) #4 | | kaktiokasvit |
| DIOSCOREACEAE | | | | jamssikasvit |
| | | Dioscorea deltoidea (II) #4 | | intianjamssi |
| DROSERACEAE | | | | kihokkikasvit |
| | | Dionaea muscipula (II) #4 | | kärpäsloukku |
| EBENACEAE | | | | eebenpuukasvit |
| | | Diospyros spp. (II) (Ainoastaan Madagaskarin populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) #5 | | eebenpuut |
| EUPHORBIACEAE | | | | tyräkkikasvit |
| | | Euphorbia spp. (II) #4
  (Ainoastaan mehikasvit lukuun ottamatta seuraavia:


  (1) | Euphorbia misera; |

Liite A

Liite B

Liite C

Yleisnimi

ELÄIMISTÖ

CHORDATA (SELKÄJÄNTEISET)

MAMMALIA

nisäkkäät

ARTIODACTYLA

sorkkaeläimet

Antilocapridae

hanka-antiloopit

Antilocapra americana (I) (Ainoastaan Meksikon populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.)

hanka-antilooppi

Bovidae

nautaeläimet

Addax nasomaculatus (I)

saharanantilooppi

Ammotragus lervia (II)

harjavuohi

Antilope cervicapra (III Nepal / Pakistan)

besoaarigaselli

Bos gaurus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bos frontalis, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan)

gauri

Bos mutus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bos grunniens, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan)

jakki

Bos sauveli (I)

kuupri

Boselaphus tragocamelus (III Pakistan)

nilgauantilooppi

Bubalus arnee (III Nepal) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Bubalus bubalis, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan)

vesipuhveli

Bubalus depressicornis (I)

anoa

Bubalus mindorensis (I)

mindoronanoa

Bubalus quarlesi (I)

vuorianoa

Budorcas taxicolor (II)

takini

Capra falconeri (I)

kierteissarvivuohi

Capra caucasica (II)

kaukasianvuohi

Capra hircus aegagrus (III Pakistan) (Asetusta ei sovelleta kesymuodon yksilöihin.)

villivuohi

Capra sibirica (III Pakistan)

siperianvuohi

Capricornis milneedwardsii (I)

Capricornis rubidus (I)

Capricornis sumatraensis (I)

sumatranserovi

Capricornis thar (I)

Cephalophus brookei (II)

Cephalophus dorsalis (II)

mustaselkäpuikkija

Cephalophus jentinki (I)

isopuikkija

Cephalophus ogilbyi (II)

kierteissarvipuikkija

Cephalophus silvicultor (II)

keltaselkäpuikkija

Cephalophus zebra (II)

juovapuikkija

Damaliscus pygargus pygargus (II)

valkopäätopi

Gazella bennettii (III Pakistan)

persiangaselli

Gazella cuvieri (I)

atlasgaselli

Gazella dorcas (III Algeria / Tunisia)

aavikkogaselli

Gazella leptoceros (I)

saharangaselli

Hippotragus niger variani (I)

musta-antilooppi

Kobus leche (II)

liki

Naemorhedus baileyi (I)

himalajangoraali

Naemorhedus caudatus (I)

kiinangoraali

Naemorhedus goral (I)

goraali

Naemorhedus griseus (I)

kiinangoraali

Nanger dama (I)

valkopäägaselli

Oryx dammah (I)

sapeliantilooppi

Oryx leucoryx (I)

arabiankeihäsantilooppi

Ovis ammon (II) (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia alalajeja)

argaali

Ovis ammon hodgsonii (I)

tiibetinargaali

Ovis ammon nigrimontana (I)

Ovis aries (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa, johon viitataan nimellä Ovis aries aries, liitteessä A olevia alalajeja ja alalajeja O. a. isphahanica, O. a. laristanica, O. a. musimon ja O. a. orientalis jotka eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin)

mufloni

Ovis aries ophion (I)

Ovis aries vignei (I)

persianlammas

Ovis canadensis (II) (Ainoastaan Meksikon populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.)

amerikanlammas

Pantholops hodgsonii (I)

khiru

Philantomba monticola (II)

harmaapuikkija

Pseudois nayaur (III Pakistan)

baraali

Pseudoryx nghetinhensis (I)

saola

Rupicapra pyrenaica ornata (II)

apenniiniengemssi

Saiga borealis (II)

Saiga tatarica (II)

saiga-antilooppi

Tetracerus quadricornis (III Nepal)

nelisarviantilooppi

Camelidae

kamelit

Lama guanicoe (II)

guanako

Vicugna vicugna (I) (Lukuunottamatta seuraavia populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen B: Argentiina [Jujuy- ja Catamarca-provinssin populaatiot sekä Jujuy-, Salta-, Catamarca-, La Rioja- ja San Juan -provinssien osittain vankeudessa kasvatetut populaatiot]; Bolivia: [koko populaatio]; Chile: [Primeran alueen populaatio]; Ecuador [koko populaatio] ja Peru [koko populaatio]

Vicugna vicugna (II) (Ainoastaan seuraavat populaatiot: Argentiina [Jujuy- ja Catamarca-provinssien populaatiot sekä Jujuy-, Salta-, Catamarca-, La Rioja- ja San Juan -provinssien osittain vankeudessa kasvatetut populaatiot]; Bolivia [koko populaatio]; Chile [Primeran alueen populaatio]; Ecuador [koko populaatio] ja Peru [koko populaatio]; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A) (3)

vikunja

Cervidae

hirvieläimet

Axis calamianensis (I)

kalamiankauris

Axis kuhlii (I)

baweankauris

Axis porcinus (III Pakistan (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia alalajeja)

rytökauris

Axis porcinus annamiticus (I)

rytökauris (Kaakkois-Aasia)

Blastocerus dichotomus (I)

suokauris

Cervus elaphus bactrianus (II)

turkestaninisokauris

Cervus elaphus barbarus (III Algeria / Tunisia)

atlasisokauris

Cervus elaphus hanglu (I)

kashmirinisokauris

Dama dama mesopotamica (I)

persiankauris

Hippocamelus spp. (I)

hemulit

Mazama temama cerasina (III Guatemala)

Muntiacus crinifrons (I)

tummamuntjakki

Muntiacus vuquangensis (I)

Odocoileus virginianus mayensis (III Guatemala)

valkohäntäpeuran alalaji

Ozotoceros bezoarticus (I)

pampakauris

Pudu mephistophiles (II)

isopudu

Pudu puda (I)

pudu

Rucervus duvaucelii (I)

barasinga

Rucervus eldii (I)

tamengi

Hippopotamidae

virtahevot

Hexaprotodon liberiensis (II)

pikkuvirtahepo

Hippopotamus amphibius (II)

virtahepo

Moschidae

myskikauriit

Moschus spp. (I) (Ainoastaan Afganistanin, Bhutanin, Intian, Myanmarin, Nepalin ja Pakistanin populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.)

Moschus spp. (II) (Lukuun ottamatta Afganistanin, Bhutanin, Intian, Myanmarin, Nepalin ja Pakistanin populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen A.)

myskikauriit

Suidae

siat

Babyrousa babyrussa (I)

babirussa

Babyrousa bolabatuensis (I)

Babyrousa celebensis (I)

Babyrousa togeanensis (I)

Sus salvanius (I)

pikkusika

Tayassuidae

pekarit

Tayassuidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteessä A olevia lajeja ja Meksikon ja Yhdysvaltojen Pecari tajacu -populaatioita, jotka eivät kuulu tämän asetuksen liitteisiin.)

pekarit

Catagonus wagneri (I)

isopekari

CARNIVORA

petoeläimet

Ailuridae

pandat

Ailurus fulgens (I)

pikkupanda

Canidae

koiraeläimet

Canis aureus (III Intia)

kultasakaali

Canis lupus (I/II)

(Kaikki populaatiot lukuun ottamatta Duero-joen pohjoispuolella Espanjassa ja 39. leveysasteen pohjoispuolella Kreikassa eläviä populaatioita. Bhutanin, Intian, Nepalin ja Pakistanin populaatiot sisältyvät liitteeseen I. Kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen II. Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa eikä dingoa, joihin viitataan nimillä Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo)

Canis lupus (II) (Duero-joen pohjoispuolella Espanjassa ja 39. leveysasteen pohjoispuolella Kreikassa elävät populaatiot. Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa eikä dingoa, joihin viitataan nimillä Canis lupus familiaris ja Canis lupus dingo.)

susi

Canis simensis.

etiopiansakaali

Cerdocyon thous (II)

ravustajakoira

Chrysocyon brachyurus (II)

harjasusi

Cuon alpinus (II)

viidakkosusi

Lycalopex culpaeus (II)

isoandienkettu

Lycalopex fulvipes (II)

chiloensaarenkettu

Lycalopex griseus (II)

andienkettu

Lycalopex gymnocercus (II)

pampakettu

Speothos venaticus (I)

suokoira

Vulpes bengalensis (III Intia)

bengalinkettu

Vulpes cana (II)

mustatäpläkettu

Vulpes zerda (II)

fenekki

Eupleridae

falanukit

Cryptoprocta ferox (II)

fossa

Eupleres goudotii (II)

falanukki

Fossa fossana (II)

fanaloka

Felidae

kissaeläimet

Felidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja. Asetusta ei sovelleta kesymuodon yksilöihin.)
  Panthera leo
  (Afrikan populaatio): Vuosittainen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien luiden, luiden osien, luutuotteiden, kynsien, luurankojen, kallojen ja hampaiden osalta.

Vuosittaiset vientikiintiöt Etelä-Afrikassa vankeudessa tapahtuvasta kasvatustoiminnasta saatujen kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien luiden, luiden osien, luutuotteiden, kynsien, luurankojen, kallojen ja hampaiden kaupalle vahvistetaan ja ilmoitetaan vuosittain CITES-sihteeristölle.)

kissat

Acinonyx jubatus (I) (Elävien yksilöiden ja metsästysmuistojen vuosittaiset vientikiintiöt myönnetään seuraavasti: Botswana: 5; Namibia: 150; Zimbabwe: 50. Näiden yksilöiden kauppaan sovelletaan asetuksen 4 artiklan 1 kohtaa.)

gepardi

Caracal caracal (I) (Ainoastaan Aasian populaatio; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.)

karakali

Catopuma temminckii (I)

aasiankultakissa

Felis nigripes (I)

mustajalkakissa

Felis silvestris (II)

villikissa

Leopardus geoffroyi (I)

punankissa

Leopardus jacobitus (I)

andienkissa

Leopardus pardalis (I)

oselotti

Leopardus tigrinus (I)

onsilla

Leopardus wiedii (I)

margai

Lynx lynx (II)

ilves

Lynx pardinus (I)

iberianilves

Neofelis nebulosa (I)

puuleopardi

Panthera leo persica (I)

aasianleijona

Panthera onca (I)

jaguaari

Panthera pardus (I)

leopardi

Panthera tigris (I)

tiikeri

Pardofelis marmorata (I)

marmorikissa

Prionailurus bengalensis bengalensis (I) (Ainoastaan Bangladeshin, Intian ja Thaimaan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.)

aasianmetsäkissa

Prionailurus iriomotensis (II)

iriomotenkissa

Prionailurus planiceps (I)

litteäpääkissa

Prionailurus rubiginosus (I) (Ainoastaan Intian populaatio; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.)

ruostetäpläkissa

Puma concolor costaricensis (I)

keskiamerikanpuuma

Puma yagouaroundi (I) (Ainoastaan Keski- ja Pohjois-Amerikan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.)

jaguarundi

Uncia uncia (I)

lumileopardi

Herpestidae

mangustit

Herpestes edwardsi (III Intia / Pakistan)

mungo

Herpestes fuscus (III Intia)

intianruskomungo

Herpestes javanicus (III Pakistan)

pikkumungo

Herpestes javanicus auropunctatus (III Intia)

pikkumungo

Herpestes smithii (III Intia)

ruostemungo

Herpestes urva (III Intia)

ravustajamungo

Herpestes vitticollis (III Intia)

juovaniskamungo

Hyaenidae

hyeenat

Hyaena hyaena (III Pakistan)

juovahyeena

Proteles cristata (III Botswana)

termiittihyeena

Mephitidae

skunkit

Conepatus humboldtii (II)

patagonianskunkki

Mustelidae

näätäeläimet

Lutrinae

saukot

Lutrinae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

saukot

Aonyx capensis microdon (I) (Ainoastaan Kamerunin ja Nigerian populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen B.)

ravustajasaukko

Enhydra lutris nereis (I)

merisaukko

Lontra felina (I)

rannikkosaukko

Lontra longicaudis (I)

eteläamerikansaukko

Lontra provocax (I)

patagoniansaukko

Lutra lutra (I)

saukko

Lutra nippon (I)

japaninsaukko

Pteronura brasiliensis (I)

jättisaukko

Mustelinae

näädät, kärpät, hillerit, mesimäyrät

Eira barbara (III Honduras)

taira

Galictis vittata (III Costa Rica)

grisoni

Martes flavigula (III Intia)

kultakurkkunäätä

Martes foina intermedia (III Intia)

aasiankylänäätä

Martes gwatkinsii (III Intia)

nilgirinnäätä

Mellivora capensis (III Botswana)

mesimäyrä

Mustela nigripes (I)

mustajalkahilleri

Odobenidae

mursut

Odobenus rosmarus (III Kanada)

mursu

Otariidae

haaremihylkeet

Arctocephalus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

haaremihylkeet

Arctocephalus philippii (II)

juanfernandesinhylje

Arctocephalus townsendi (I)

guadalupenhylje

Phocidae

hylkeet

Mirounga leonina (II)

etelänisohylje

Monachus spp. (I)

munkkihylkeet

Procyonidae

puolikarhut

Bassaricyon gabbii (III Costa Rica)

olingo

Bassariscus sumichrasti (III Costa Rica)

meksikonkakomisti

Nasua narica (III Honduras)

valkokuonokoati

Nasua nasua solitaria (III Uruguay)

koati

Potos flavus (III Honduras)

kinkaju

Ursidae

karhut

Ursidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

karhut

Ailuropoda melanoleuca (I)

isopanda

Helarctos malayanus (I)

malajinkarhu

Melursus ursinus (I)

huulikarhu

Tremarctos ornatus (I)

silmälasikarhu

Ursus arctos (I/II)

(Ainoastaan Bhutanin, Kiinan, Meksikon ja Mongolian populaatiot sekä alalaji Ursus arctos isabellinus luetellaan liitteessä I; kaikki muut populaatiot ja alalajit sisältyvät liitteeseen II.)

karhu

Ursus thibetanus (I)

kauluskarhu

Viverridae

sivettieläimet

Arctictis binturong (III Intia)

biturongi

Civettictis civetta (III Botswana)

afrikansivetti

Cynogale bennettii (II)

vesibeletti

Hemigalus derbyanus (II)

beletti

Paguma larvata (III Intia)

naamiopallusivetti

Paradoxurus hermaphroditus (III Intia)

musanki

Paradoxurus jerdoni (III Intia)

intianmusanki

Prionodon linsang (II)

juovalinsanki

Prionodon pardicolor (I)

täplälinsanki

Viverra civettina (III Intia)

intiansivetti

Viverra zibetha (III Intia)

isosivetti

Viverricula indica (III Intia)

pikkusivetti

CETACEA

valaat

CETACEA spp. (I/II)
   (4)

valaat

CHIROPTERA

lepakot

Phyllostomidae

leikot

Platyrrhinus lineatus (III Uruguay)

paraguaynviiruselkä

Pteropodidae

hekkolepakot

Acerodon spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

akerohekot

Acerodon jubatus (I)

isoakerohekko

Pteropus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajia Pteropus brunneus.)

lenkot

Pteropus insularis (I)

chuuklaguuninlenkko

Pteropus livingstonii (II)

comorosaartenlenkko

Pteropus loochoensis (I)

lomboksaarenlenkko

Pteropus mariannus (I)

marianasaartenlenkko

Pteropus molossinus (I)

carolinesaartenlenkko

Pteropus pelewensis (I)

Pteropus pilosus (I)

palausaartenlenkko

Pteropus rodricensis (II)

rodriquezsaarenlenkko

Pteropus samoensis (I)

samoasaartenlenkko

Pteropus tonganus (I)

tyynenmerenlenkko

Pteropus ualanus (I)

Pteropus voeltzkowi (II)

pembasaarenlenkko

Pteropus yapensis (I)

CINGULATA

Dasypodidae

vyötiäiset

Cabassous centralis (III Costa Rica)

keskiamerikanvyötiäinen

Cabassous tatouay (III Uruguay)

uruguaynvyötiäinen

Chaetophractus nationi (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi. Kaikki yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi ja tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan niillä käytävään kauppaan sen mukaisesti.)

ylänkövyötiäinen

Priodontes maximus (I)

isovyötiäinen

DASYUROMORPHIA

australianpussipedot

Dasyuridae

pussipedot

Sminthopsis longicaudata (I)

pitkähäntäpussikko

Sminthopsis psammophila (I)

dyynipussikko

DIPROTODONTIA

harvaetuhampaiset

Macropodidae

kengurut

Dendrolagus inustus (II)

harmaapuukenguru

Dendrolagus ursinus (II)

tummapuukenguru

Lagorchestes hirsutus (I)

mala

Lagostrophus fasciatus (I)

raitakenguru

Onychogalea fraenata (I)

piikkikenguru

Phalangeridae

kuskukset

Phalanger intercastellanus (II)

Phalanger mimicus (II)

Phalanger orientalis (II)

selkäjuovakuskus

Spilocuscus kraemeri (II)

Spilocuscus maculatus (II)

täpläkuskus

Spilocuscus papuensis (II)

Potoroidae

rottakengurut

Bettongia spp. (I)

kaniinikengurut

Vombatidae

vompatit

Lasiorhinus krefftii (I)

tummavompatti

LAGOMORPHA

jäniseläimet

Leporidae

jänikset ja kaniinit

Caprolagus hispidus (I)

karhokaniini

Romerolagus diazi (I)

tulivuorikaniini

MONOTREMATA

nokkaeläimet

Tachyglossidae

nokkasiilit

Zaglossus spp. (II)

pitkänokkasiilit

PERAMELEMORPHIA

pusselit

Peramelidae

pusselit

Perameles bougainville (I)

lännenpusseli

Thylacomyidae

Macrotis lagotis (I)

isokorvapusseli

PERISSODACTYLA

kavioeläimet

Equidae

hevoset

Equus africanus (I) (Ei sisällä kotieläimenä pidettyä muotoa Equus asinus, joka ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan)

afrikanvilliaasi

Equus grevyi (I)

isoseepra

Equus hemionus (I/II) (Laji on mainittu liitteessä II, mutta alalajit Equus hemionus hemionus ja Equus hemionus khur on mainittu liitteessä I.)

kulaani

Equus kiang (II)

kiangi

Equus przewalskii (I)

przewalskinhevonen

Equus zebra hartmannae (II)

haartmanninetelänseepra

Equus zebra zebra (II)

kapinetelänseepra

Rhinocerotidae

sarvikuonot

Rhinocerotidae spp. (I) (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyvää alalajia)

sarvikuonot

Ceratotherium simum simum (II) (Ainoastaan Etelä-Afrikan ja Swazimaan populaatiot; kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A. Ainoastaan elävien eläinten kansainvälisen kaupan sallimiseksi asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin ja metsästysmuistoiksi. Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.)

isosarvikuono

Tapiridae

tapiirit

Tapiridae spp. (I) (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyviä lajeja)

tapiirit

Tapirus terrestris (II)

tapiiri

PHOLIDOTA

muurahaiskävyt

Manidae

muurahaiskävyt

Manis spp. (II)

(Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

muurahaiskävyt

Manis crassicaudata (I)

intianmuurahaiskäpy

Manis culionensis (I)

Manis gigantea (I)

isomuurahaiskäpy

Manis javanica (I)

malesianmuurahaiskäpy

Manis pentadactyla (I)

kiinanmuurahaiskäpy

Manis temminckii (I)

savannimuurahaiskäpy

Manis tetradactyla (I)

kiipijämuurahaiskäpy

Manis tricuspis (I)

metsämuurahaiskäpy

PILOSA

Bradypodidae

kolmivarvaslaiskiaiset

Bradypus pygmaeus (II)

Bradypus variegatus (II)

hallavalaiskiainen

Megalonychidae

kaksivarvaslaiskiaiset

Choloepus hoffmanni (III Costa Rica)

sierainlaiskiainen

Myrmecophagidae

jurumit

Myrmecophaga tridactyla (II)

jurumi

Tamandua mexicana (III Guatemala)

meksikontamandua

PRIMATES

kädelliset

PRIMATES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kädelliset

Atelidae

hämähäkkiapinat

Alouatta coibensis (I)

coibanmölyapina

Alouatta palliata (I)

tummamölyapina

Alouatta pigra (I)

vaippamölyapina

Ateles geoffroyi frontatus (I)

mustaotsahämähäkkiapina

Ateles geoffroyi ornatus (I)

pusuhämähäkkiapina

Brachyteles arachnoides (I)

muriki

Brachyteles hypoxanthus (I)

muriki

Oreonax flavicauda (I)

punavilla-apina

Cebidae

kierteishäntäapinat

Callimico goeldii (I)

hyppytamariini

Callithrix aurita (I)

bambumarmosetti

Callithrix flaviceps (I)

ruskopäämarmosetti

Leontopithecus spp. (I)

leijonatamariinit

Saguinus bicolor (I)

korvatamariini

Saguinus geoffroyi (I)

suikkatamariini

Saguinus leucopus (I)

valkojalkatamariini

Saguinus martinsi (I)

Saguinus oedipus (I)

töyhtötamariini

Saimiri oerstedii (I)

panamansaimiri

Cercopithecidae

häntäapinat

Cercocebus galeritus (I)

tanajoenmangabi

Cercopithecus diana (I)

valkopartamarakatti

Cercopithecus roloway (I)

Cercopithecus solatus (II)

kultahäntämarakatti

Colobus satanas (II)

mustagueretsa

Macaca silenus (I)

partamakaki

Macaca sylvanus (I)

berberiapina, magotti

Mandrillus leucophaeus (I)

drilli

Mandrillus sphinx (I)

mandrilli

Nasalis larvatus (I)

nenäapina

Piliocolobus foai (II)

Piliocolobus gordonorum (II)

Piliocolobus kirkii (I)

sansibaringueretsa

Piliocolobus pennantii (II)

kongonruostegueretsa

Piliocolobus preussi (II)

ruostegueretsa

Piliocolobus rufomitratus (I)

tananruostegueretsa

Piliocolobus tephrosceles (II)

ugandangueretsa

Piliocolobus tholloni (II)

Presbytis potenziani (I)

mentawainsureli

Pygathrix spp. (I)

pystynenäapinat

Rhinopithecus spp. (I)

Semnopithecus ajax (I)

Semnopithecus dussumieri (I)

Semnopithecus entellus (I)

Semnopithecus hector (I)

hanumaani

Semnopithecus hypoleucos (I)

Semnopithecus priam (I)

Semnopithecus schistaceus (I)

Simias concolor (I)

nykerönenäapina

Trachypithecus delacouri (II)

Trachypithecus francoisi (II)

kiinanlanguri

Trachypithecus geei (I)

kultalanguri

Trachypithecus hatinhensis (II)

Trachypithecus johnii (II)

nilgirinlanguri

Trachypithecus laotum (II)

Trachypithecus pileatus (I)

lakkilanguri

Trachypithecus poliocephalus (II)

Trachypithecus shortridgei (I)

Cheirogaleidae

pikkumakit

Cheirogaleidae spp. (I)

pikkumakit

Daubentoniidae

ai-ait

Daubentonia madagascariensis (I)

ai-ai

Hominidae

isot ihmisapinat

Gorilla beringei (I)

idängorilla

Gorilla gorilla (I)

lännengorilla

Pan spp. (I)

simpanssit

Pongo abelii (I)

sumatranoranki

Pongo pygmaeus (I)

borneonoranki

Hylobatidae

gibbonit

Hylobatidae spp. (I)

gibbonit

Indriidae

indrit

Indriidae spp. (I)

indrit

Lemuridae

makit

Lemuridae spp. (I)

makit

Lepilemuridae

hoikkamakit

Lepilemuridae spp. (I)

hoikkamakit

Lorisidae

lorit

Nycticebus spp. (I)

hidaslorit

Pitheciidae

sakiapinat

Cacajao spp. (I)

uakarit

Callicebus barbarabrownae (II)

Callicebus melanochir (II)

Callicebus nigrifrons (II)

Callicebus personatus (II)

naamiotiti

Chiropotes albinasus (I)

valkonenäsaki

Tarsiidae

kummittelijat

Tarsius spp. (II)

kummittelijat

PROBOSCIDEA

Elephantidae

norsut

Elephas maximus (I)

aasiannorsu

Loxodonta africana (I) (Lukuun ottamatta Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatioita, jotka sisältyvät liitteeseen B)

Loxodonta africana (II)

(Ainoastaan Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatiot (5); kaikki muut populaatiot sisältyvät liitteeseen A.)

afrikannorsu

RODENTIA

jyrsijät

Chinchillidae

tsinsillat

Chinchilla spp. (I) (Asetusta ei sovelleta tuotantoeläinyksilöihin)

tsinsillat

Cuniculidae

pakat

Cuniculus paca (III Honduras)

paka

Dasyproctidae

agutit

Dasyprocta punctata (III Honduras)

väliamerikanaguti

Erethizontidae

amerikanpiikiköt

Sphiggurus mexicanus (III Honduras)

meksikonpiikikkö

Sphiggurus spinosus (III Uruguay)

parananpiikikkö

Hystricidae

piikikkäät

Hystrix cristata

piikikäs, piikkisika

Muridae

varsinaiset hiiret ja rotat

Leporillus conditor (I)

isotikkurotta

Pseudomys fieldi praeconis (I)

aavikkohiiruli

Xeromys myoides (I)

valevesirotta

Zyzomys pedunculatus (I)

australianaavikkorotta

Sciuridae

oravat

Cynomys mexicanus (I)

meksikonpreerikko

Marmota caudata (III Intia)

pitkähäntämurmeli

Marmota himalayana (III Intia)

himalajanmurmeli

Ratufa spp. (II)

aasianjättioravat

Sciurus deppei (III Costa Rica)

panamanorava

SCANDENTIA

SCANDENTIA spp. (II)

tupaijat eli puupäästäiset

SIRENIA

seireenieläimet

Dugongidae

dugongit

Dugong dugon (I)

dugongi

Trichechidae

manaatit

Trichechus inunguis (I)

amazonianmanaatti

Trichechus manatus (I)

lamantiini

Trichechus senegalensis (I)

afrikanmanaatti

AVES

linnut

ANSERIFORMES

sorsalinnut

Anatidae

sorsat

Anas aucklandica (I)

uudenseelannintavi

Anas bernieri (II)

madagaskarintavi

Anas chlorotis (I)

ruskotavi

Anas formosa (II)

siperiantavi

Anas laysanensis (I)

laysaninsorsa

Anas nesiotis (I)

dentintavi

Anas querquedula

heinätavi

Asarcornis scutulata (I)

sumatransorsa

Aythya innotata

madagaskarinsotka

Aythya nyroca

ruskosotka

Branta canadensis leucopareia (I)

aleuttienkanadanhanhi

Branta ruficollis (II)

punakaulahanhi

Branta sandvicensis (I)

havaijinhanhi

Coscoroba coscoroba (II)

ankkajoutsen

Cygnus melancoryphus (II)

mustakaulajoutsen

Dendrocygna arborea (II)

karibianviheltäjäsorsa

Dendrocygna autumnalis (III Honduras)

punaviheltäjäsorsa

Dendrocygna bicolor (III Honduras)

ruskoviheltäjäsorsa

Mergus octosetaceus

brasiliankoskelo

Oxyura leucocephala (II)

valkopääsorsa

Rhodonessa caryophyllacea (Mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I)

ruusupääsorsa

Sarkidiornis melanotos (II)

kyhmysorsa

Tadorna cristata

amurinsorsa

APODIFORMES

kiitäjälinnut

Trochilidae

kolibrit

Trochilidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kolibrit

Glaucis dohrnii (I)

brasiliankaarikolibri

CHARADRIIFORMES

rantalinnut

Burhinidae

paksujalat

Burhinus bistriatus (III Guatemala)

amerikanpaksujalka

Laridae

lokit

Larus relictus (I)

mongolianlokki

Scolopacidae

kurpat

Numenius borealis (I)

eskimokuovi

Numenius tenuirostris (I)

kaitanokkakuovi

Tringa guttifer (I)

täpläviklo

CICONIIFORMES

haikaralinnut

Ardeidae

haikarat

Ardea alba

jalohaikara

Bubulcus ibis

lehmähaikara

Egretta garzetta

silkkihaikara

Balaenicipitidae

kenkänokat

Balaeniceps rex (II)

kenkänokka

Ciconiidae

kattohaikarat

Ciconia boyciana (I)

idänkattohaikara

Ciconia nigra (II)

mustahaikara

Ciconia stormi

borneonpiispahaikara

Jabiru mycteria (I)

jabiru

Leptoptilos dubius

assaminmarabu

Mycteria cinerea (I)

sundaniibishaikara

Phoenicopteridae

flamingot

Phoenicopteridae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

flamingot

Phoenicopterus ruber (II)

karibianflamingo

Threskiornithidae

iibikset

Eudocimus ruber (II)

rubiini-iibis

Geronticus calvus (II)

kaljuiibis

Geronticus eremita (I)

töyhtöiibis

Nipponia nippon (I)

japaniniibis

Platalea leucorodia (II)

kapustahaikara

Pseudibis gigantea

jätti-iibis

COLUMBIFORMES

kyyhkylinnut

Columbidae

kyyhkyt

Caloenas nicobarica (I)

hartiahuivikyyhky

Claravis godefrida

brasilianmaakyyhky

Columba livia

kalliokyyhky

Ducula mindorensis (I)

mindoronkeisarikyyhky

Gallicolumba luzonica (II)

luzoninhaavakyyhky

Goura spp. (II)

kruunukyyhkyt

Leptotila wellsi

granadanjuoksukyyhky

Nesoenas mayeri (III Mauritius)

mauritiuksenkyyhky

Streptopelia turtur

turturikyyhky

CORACIIFORMES

säihkynokat

Bucerotidae

sarvinokat

Aceros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kurttusarvinokat

Aceros nipalensis (I)

kiilasarvinokka

Anorrhinus spp. (II)

sarvinokat

Anthracoceros spp. (II)

lippasarvinokat

Berenicornis spp. (II)

myssysarvinokat

Buceros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kaksisarvinokat

Buceros bicornis (I)

keisarisarvinokka

Penelopides spp. (II)

filippiiniensarvinokat

Rhinoplax vigil (I)

naurusarvinokka

Rhyticeros spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

uurresarvinokat

Rhyticeros subruficollis (I)

thaimaansarvinokka

CUCULIFORMES

käkilinnut

Musophagidae

turakot

Tauraco spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

metsäturakot

Tauraco bannermani (II)

kameruninturako

FALCONIFORMES

petolinnut

FALCONIFORMES spp. (II)

(Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja; lukuun ottamatta yhtä liitteeseen C sisältyvää Cathartidae-heimoon kuuluvaa lajia; muut Cathartidae-heimoon kuuluvat lajit eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin; ja lukuun ottamatta lajia Caracara lutosa)

petolinnut

Accipitridae

haukat

Accipiter brevipes (II)

sirovarpushaukka

Accipiter gentilis (II)

kanahaukka

Accipiter nisus (II)

varpushaukka

Aegypius monachus (II)

munkkikorppikotka

Aquila adalberti (I)

iberiankeisarikotka

Aquila chrysaetos (II)

maakotka

Aquila clanga (II)

kiljukotka

Aquila heliaca (I)

keisarikotka

Aquila pomarina (II)

pikkukiljukotka

Buteo buteo (II)

hiirihaukka

Buteo lagopus (II)

piekana

Buteo rufinus (II)

arohiirihaukka

Chondrohierax uncinatus wilsonii (I)

kuubanväkänokkahaukka

Circaetus gallicus (II)

käärmekotka

Circus aeruginosus (II)

ruskosuohaukka

Circus cyaneus (II)

sinisuohaukka

Circus macrourus (II)

arosuohaukka

Circus pygargus (II)

niittysuohaukka

Elanus caeruleus (II)

liitohaukka

Eutriorchis astur (II)

madagaskarinkäärmehaukka

Gypaetus barbatus (II)

partakorppikotka

Gyps fulvus (II)

hanhikorppikotka

Haliaeetus spp. (I/II) (Laji Haliaeetus albicilla mainitaan liitteessä I; muut lajit luetellaan liitteessä II.)

merikotkat

Harpia harpyja (I)

harpyija

Hieraaetus fasciatus (II)

vuorikotka

Hieraaetus pennatus (II)

pikkukotka

Leucopternis occidentalis (II)

ecuadorinviidakkohaukka

Milvus migrans

  (II) (lukuun ottamatta alalajia Milvus migrans lineatus, joka sisältyy liitteeseen B)

haarahaukka

Milvus milvus (II)

isohaarahaukka

Neophron percnopterus (II)

pikkukorppikotka

Pernis apivorus (II)

mehiläishaukka

Pithecophaga jefferyi (I)

filippiinienkotka

Cathartidae

kondorit

Gymnogyps californianus (I)

kaliforniankondori

Sarcoramphus papa (III Honduras)

kuningaskondori

Vultur gryphus (I)

andienkondori

Falconidae

jalohaukat

Falco araeus (I)

seychellientuulihaukka

Falco biarmicus (II)

keltapäähaukka

Falco cherrug (II)

aavikkohaukka

Falco columbarius (II)

ampuhaukka

Falco eleonorae (II)

välimerenhaukka

Falco jugger (I)

intianjalohaukka

Falco naumanni (II)

pikkutuulihaukka

Falco newtoni (I) (Ainoastaan Seychellien populaatio)

madagaskarintuulihaukka

Falco pelegrinoides (I)

arabihaukka

Falco peregrinus (I)

muuttohaukka

Falco punctatus (I)

mauritiuksentuulihaukka

Falco rusticolus (I)

tunturihaukka

Falco subbuteo (II)

nuolihaukka

Falco tinnunculus (II)

tuulihaukka

Falco vespertinus (II)

punajalkahaukka

Pandionidae

sääkset

Pandion haliaetus (II)

sääksi (kalasääksi)

GALLIFORMES

kanalinnut

Cracidae

hokot

Crax alberti (III Kolumbia)

sininokkahokko

Crax blumenbachii (I)

punanokkahokko

Crax daubentoni (III Kolumbia)

keltaliuskahokko

Crax fasciolata

kaljunaamahokko

Crax globulosa (III Kolumbia)

punahelttahokko

Crax rubra (III Kolumbia / Costa Rica / Guatemala / Honduras)

aarnihokko

Mitu mitu (I)

alagoasinhokko

Oreophasis derbianus (I)

sarvisaku

Ortalis vetula (III Guatemala / Honduras)

jukataninkaklattaja

Pauxi pauxi (III Kolumbia)

venezuelankypärähokko

Penelope albipennis (I)

perunsaku

Penelope purpurascens (III Honduras)

isosaku

Penelopina nigra (III Guatemala)

ylänkösaku

Pipile jacutinga (I)

mustaotsasaku

Pipile pipile (I)

trinidadinsaku

Megapodiidae

isojalkakanat

Macrocephalon maleo (I)

vasarapääkana

Phasianidae

aitokanat

Argusianus argus (II)

argusfasaani

Catreus wallichii (I)

harmaafasaani

Colinus virginianus ridgwayi (I)

sonoranpeltoviiriäinen

Crossoptilon crossoptilon (I)

valkokorvafasaani

Crossoptilon mantchuricum (I)

ruskokorvafasaani

Gallus sonneratii (II)

harmaaviidakkokana

Ithaginis cruentus (II)

verifasaani

Lophophorus impejanus (I)

töyhtöloistofasaani

Lophophorus lhuysii (I)

kiinanloistofasaani

Lophophorus sclateri (I)

loistofasaani

Lophura edwardsi (I)

annaminfasaani

Lophura hatinhensis

vietnaminfasaani

Lophura leucomelanos (III Pakistan)

teräsfasaani

Lophura swinhoii (I)

taiwaninfasaani

Meleagris ocellata (III Guatemala)

jukataninkalkkuna

Odontophorus strophium

kolumbianviiriäinen

Ophrysia superciliosa

himalajanviiriäisfasaani

Pavo cristatus (III Pakistan)

riikinkukko

Pavo muticus (II)

viherriikinkukko

Polyplectron bicalcaratum (II)

harmaatäpläfasaani

Polyplectron germaini (II)

vietnamintäpläfasaani

Polyplectron malacense (II)

malesiantäpläfasaani

Polyplectron napoleonis (I)

palawanintäpläfasaani

Polyplectron schleiermacheri (II)

borneontäpläfasaani

Pucrasia macrolopha (III Pakistan)

töyhtöfasaani

Rheinardia ocellata (I)

harja-argusfasaani

Syrmaticus ellioti (I)

peruukkifasaani

Syrmaticus humiae (I)

burmanfasaani

Syrmaticus mikado (I)

mikadofasaani

Tetraogallus caspius (I)

kaspianlumikana

Tetraogallus tibetanus (I)

tiibetinlumikana

Tragopan blythii (I)

burmantragopaani

Tragopan caboti (I)

kiinantragopaani

Tragopan melanocephalus (I)

kashmirintragopaani

Tragopan satyra (III Nepal)

satyyritragopaani

Tympanuchus cupido attwateri (II)

preeriakana, eteläisen USA:n alalaji

GRUIFORMES

kurkilinnut

Gruidae

kurjet

Gruidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kurjet

Grus americana (I)

trumpettikurki

Grus canadensis (I/II) (Laji on mainittu liitteessä II, mutta alalajit Grus canadensis nesiotes ja Grus canadensis pulla on mainittu liitteessä I.)

hietakurki

Grus grus (II)

kurki

Grus japonensis (I)

mantsuriankurki

Grus leucogeranus (I)

lumikurki

Grus monacha (I)

munkkikurki

Grus nigricollis (I)

mustakaulakurki

Grus vipio (I)

silmälasikurki

Otididae

trapit

Otididae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

trapit

Ardeotis nigriceps (I)

intiantrappi

Chlamydotis macqueenii (I)

idänkaulustrappi

Chlamydotis undulata (I)

lännenkaulustrappi

Houbaropsis bengalensis (I)

bengalintrappi

Otis tarda (II)

isotrappi

Sypheotides indicus (II)

intianpikkutrappi

Tetrax tetrax (II)

pikkutrappi

Rallidae

rantakanat

Gallirallus sylvestris (I)

ruskoluhtakana

Rhynochetidae

kagut

Rhynochetos jubatus (I)

kagu

PASSERIFORMES

varpuslinnut

Atrichornithidae

tiheikkölaulajat

Atrichornis clamosus (I)

isotiheikkölaulaja

Cotingidae

kotingat

Cephalopterus ornatus (III Kolumbia)

röyhelökotinga

Cephalopterus penduliger (III Kolumbia)

käpyröyhelökotinga

Cotinga maculata (I)

vyökotinga

Rupicola spp. (II)

harjakotinga

Xipholena atropurpurea (I)

valkosiipikotinga

Emberizidae

sirkut, tangarat

Gubernatrix cristata (II)

pikitöyhtökardinaali

Paroaria capitata (II)

punapääkardinaali

Paroaria coronata (II)

liekkipääkardinaali

Tangara fastuosa (II)

palettitangara

Estrildidae

loistopeipot

Amandava formosa (II)

vihertiikeripeippo

Lonchura fuscata

timorinriisipeippo

Lonchura oryzivora (II)

riisipeippo

Poephila cincta cincta (II)

itäaustraliannyökyttäjäpeippo

Fringillidae

peipot

Carduelis cucullata (I)

tulitikli

Carduelis yarrellii (II)

brasilianvihervarpunen

Hirundinidae

pääskyt

Pseudochelidon sirintarae (I)

aasianjokipääsky

Icteridae

turpiaalit

Xanthopsar flavus (I)

laplatanturpiaali

Meliphagidae

mesikot

Lichenostomus melanops cassidix (II)

victoriankultakruunumesikko

Muscicapidae

siepot

Acrocephalus rodericanus (III Mauritius)

rodriquezinkerttunen

Cyornis ruckii (II)

malesiansinisieppo

Dasyornis broadbenti litoralis (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I)

länsiaustralianisosukasmaluri

Dasyornis longirostris (I)

lännensukasmaluri

Garrulax canorus (II)

naurutimali

Garrulax taewanus (II)

Leiothrix argentauris (II)

hopeakorvatimali

Leiothrix lutea (II)

tulirintatimali

Liocichla omeiensis (II)

emeintimali

Picathartes gymnocephalus (I)

keltapääkaljukas

Picathartes oreas (I)

punapääkaljukas

Terpsiphone bourbonnensis (III Mauritius)

maskareenienparatiisimonarkki

Paradisaeidae

paratiisilinnut

Paradisaeidae spp. (II)

paratiisilinnut

Pittidae

pitat

Pitta guajana (II)

tulikulmapitta

Pitta gurneyi (I)

malakanpitta

Pitta kochi (I)

tammipitta

Pitta nympha (II)

keijupitta

Pycnonotidae

bulbulit

Pycnonotus zeylanicus (II)

tulipääbulbuli

Sturnidae

kottaraiset

Gracula religiosa (II)

pyhämaina

Leucopsar rothschildi (I)

balinkottarainen

Zosteropidae

rillit

Zosterops albogularis (I)

norfolkinsaarenisorilli

PELECANIFORMES

pelikaanilinnut

Fregatidae

fregattilinnut

Fregata andrewsi (I)

joulusaarenfregattilintu

Pelecanidae

pelikaanit

Pelecanus crispus (I)

kiharapelikaani

Sulidae

suulat

Papasula abbotti (I)

joulusaarensuula

PICIFORMES

tikkalinnut

Capitonidae

sepät

Semnornis ramphastinus (III Kolumbia)

kauluriseppä

Picidae

tikat

Dryocopus javensis richardsi (I)

koreanaasianpalokärki

Ramphastidae

tukaanit

Baillonius bailloni (III Argentiina)

sahramitukaani

Pteroglossus aracari (II)

punavyöarakari

Pteroglossus castanotis (III Argentiina)

ruskoposkiarakari

Pteroglossus viridis (II)

verinokka-arakari

Rampihastos dicolorus (III Argentiina)

kultarintatukaani

Ramphastos sulfuratus (II)

rikkitukaani

Ramphastos toco (II)

kuningastukaani

Ramphastos tucanus (II)

karmiininokkatukaani

Ramphastos vitellinus (II)

punaliivitukaani

Selenidera maculirostris (III Argentiina)

täplänokkatukaani

PODICIPEDIFORMES

uikkulinnut

Podicipedidae

uikut

Podilymbus gigas (I)

atitlaninuikku

PROCELLARIIFORMES

ulappalinnut

Diomedeidae

albatrossit

Phoebastria albatrus (I)

japaninalbatrossi

PSITTACIFORMES

papukaijalinnut

PSITTACIFORMES spp. (II)

(Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lukuun ottamatta lajeja Agapornis roseicollis, Melopsittacus undulatus, Nymphicus hollandicus ja Psittacula krameri, jotka eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin)

papukaijalinnut

Cacatuidae

kakadut

Cacatua goffiniana (I)

tanimbarinkakadu

Cacatua haematuropygia (I)

filippiinienkakadu

Cacatua moluccensis (I)

molukkienkakadu

Cacatua sulphurea (I)

celebesinkakadu

Probosciger aterrimus (I)

palmukakadu

Loriidae

lurit

Eos histrio (I)

orvokkiluri

Vini spp. (I/II) (Vini ultramarina on mainittu liitteessä I, muut lajit on mainittu liitteessä II.)

polynesianlurikit

Psittacidae

papukaijat

Amazona arausiaca (I)

dominicanamatsoni

Amazona auropalliata (I)

keltaniska-amatsoni

Amazona barbadensis (I)

kultanaama-amatsoni

Amazona brasiliensis (I)

liekkipyrstöamatsoni

Amazona finschi (I)

lila-amatsoni

Amazona guildingii (I)

saintvincentinamatsoni

Amazona imperialis (I)

keisariamatsoni

Amazona leucocephala (I)

kuubanamatsoni

Amazona oratrix (I)

keltapääamatsoni

Amazona pretrei (I)

araukaria-amatsoni

Amazona rhodocorytha (I)

tuliotsa-amatsoni

Amazona tucumana (I)

rubiiniamatsoni

Amazona versicolor (I)

saintlucianamatsoni

Amazona vinacea (I)

viiniamatsoni

Amazona viridigenalis (I)

meksikonamatsoni

Amazona vittata (I)

puertoriconamatsoni

Anodorhynchus spp. (I)

hyasinttiarat

Ara ambiguus (I)

panamanara

Ara glaucogularis (I)

sinikurkkuara

Ara macao (I)

puna-ara

Ara militaris (I)

smaragdiara

Ara rubrogenys (I)

bolivianara

Cyanopsitta spixii (I)

siniara

Cyanoramphus cookii (I)

nolfolkinsaarenviherkaija

Cyanoramphus forbesi (I)

chathaminviherkaija

Cyanoramphus novaezelandiae (I)

uudenseelanninviherkaija

Cyanoramphus saisseti (I)

uudenkaledonianviherkaija

Cyclopsitta diophthalma coxeni (I)

itäaustraliansiniviikunakaija

Eunymphicus cornutus (I)

töyhtöviherkaija

Guarouba guarouba (I)

kulta-aratti

Neophema chrysogaster (I)

tasmanianruohokaija

Ognorhynchus icterotis (I)

vahapalmuaratti

Pezoporus occidentalis (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I)

yökaija

Pezoporus wallicus (I)

lymykaija

Pionopsitta pileata (I)

punanaamioaratti

Primolius couloni (I)

sinipääara

Primolius maracana (I)

brasilianara

Psephotus chrysopterygius (I)

kultaparatiisikaija

Psephotus dissimilis (I)

huppuparatiisikaija

Psephotus pulcherrimus (mahdollisesti kuollut sukupuuttoon) (I)

paratiisikaija

Psittacula echo (I)

mauritiuksenkaija

Psittacus erithacus (I)

harmaapapukaija

Pyrrhura cruentata (I)

sinirinta-aratti

Rhynchopsitta spp. (I)

mäntyaratit

Strigops habroptilus (I)

kakapo

RHEIFORMES

nandulinnut

Rheidae

nandut

Pterocnemia pennata (I) (Lukuun ottamatta alalajia Pterocnemia pennata pennata, joka kuuluu liitteeseen B)

patagoniannandu

Pterocnemia pennata pennata (II)

patagoniannandun alalaji

Rhea americana (II)

nandu

SPHENISCIFORMES

pingviinilinnut

Spheniscidae

pingviinit

Spheniscus demersus (II)

afrikanpingviini

Spheniscus humboldti (I)

perunpingviini

STRIGIFORMES

pöllölinnut

STRIGIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lukuun ottamatta lajia Sceloglaux albifacies)

pöllölinnut

Strigidae

pöllöt

Aegolius funereus (II)

helmipöllö

Asio flammeus (II)

suopöllö

Asio otus (II)

sarvipöllö

Athene noctua (II)

minervanpöllö

Bubo bubo

  (II) (Lukuun ottamatta alalajia Bubo bubo bengalensis, joka sisältyy liitteeseen B)

huuhkaja

Glaucidium passerinum (II)

varpuspöllö

Heteroglaux blewitti (I)

hindustaninpöllö

Mimizuku gurneyi (I)

pisarapöllönen

Ninox natalis (I)

joulusaarenpöllö

Nyctea scandiaca (II)

tunturipöllö

Otus ireneae (II)

sokokenpöllönen

Otus scops (II)

kyläpöllönen

Strix aluco (II)

lehtopöllö

Strix nebulosa (II)

lapinpöllö

Strix uralensis

  (II) (Lukuun ottamatta alalajia Strix uralensis davidi, joka sisältyy liitteeseen B)

viirupöllö

Surnia ulula (II)

hiiripöllö

Tytonidae

tornipöllöt

Tyto alba (II)

tornipöllö

Tyto soumagnei (I)

madagaskarintornipöllö

STRUTHIONIFORMES

strutsilinnut

Struthionidae

strutsit

Struthio camelus (I) (Ainoastaan Algerian, Burkina Fason, Kamerunin, Keski-Afrikan tasavallan, Tšadin, Malin, Mauritanian, Marokon, Nigerin, Nigerian, Senegalin ja Sudanin populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin.)

strutsi

TINAMIFORMES

tinamilinnut

Tinamidae

tinamit

Tinamus solitarius (I)

erakkotinami

TROGONIFORMES

trogonilinnut

Trogonidae

trogonit

Pharomachrus mocinno (I)

mayaketsali

REPTILIA

matelijat

CROCODYLIA

krokotiilieläimet

CROCODYLIA spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

krokotiilieläimet

Alligatoridae

alligaattorit

Alligator sinensis (I)

kiinanalligaattori

Caiman crocodilus apaporiensis (I)

apaporisinsilmälasikaimaani

Caiman latirostris (I) (Lukuun ottamatta Argentiinan populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B)

leveäkuonokaimaani

Melanosuchus niger (I) (Lukuun ottamatta Brasilian populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B, ja Ecuadorin populaatiota, joka kuuluu liitteeseen B ja jonka vuotuinen vientikiintiö on nolla, kunnes CITES-sihteeristö ja IUCN/SSC:n krokotiiliasiantuntijaryhmä ovat hyväksyneet vuotuiset vientikiintiöt)

nokikaimaani

Crocodylidae

krokotiilit

Crocodylus acutus (I) (Lukuun ottamatta Kolumbian Córdoban departementin alaisen Bahía de Cispatan, Tinajonesin, La Balsan ja ympäröivien alueiden mangrovemetsien yhdistetyn hallintoalueen populaatiota ja Kuuban populaatiota, jotka kuuluvat liitteeseen B)

amerikankrokotiili

Crocodylus cataphractus (I)

kapeakuonokrokotiili

Crocodylus intermedius (I)

orinoconkrokotiili

Crocodylus mindorensis (I)

filippiinienkrokotiili

Crocodylus moreletii (I) (Lukuun ottamatta Belizen populaatiota, joka sisältyy liitteeseen B, siten, että kaupallisiin tarkoituksiin vietävien luonnonvaraisten yksilöiden kiintiö on nolla, ja Meksikon populaatiota, joka sisältyy liitteeseen B)

kyhmyniskakrokotiili

Crocodylus niloticus (I) (Lukuun ottamatta Botswanan, Egyptin [kiintiö nolla kaupallisiin tarkoituksiin vietäville luonnonvaraisille yksilöille], Etiopian, Kenian, Madagaskarin, Malawin, Mosambikin, Namibian, Etelä-Afrikan, Ugandan, Tansanian tasavallan [tarhattujen yksilöiden lisäksi enintään 1 600 luonnonvaraisen yksilön vuotuinen vientikiintiö, metsästysmuistot mukaan luettuina], Sambian ja Zimbabwen populaatioita; nämä populaatiot kuuluvat liitteeseen B)

niilinkrokotiili

Crocodylus palustris (I)

suokrokotiili

Crocodylus porosus (I) (Lukuun ottamatta Australian, Indonesian ja Malesian populaatioita [luonnonvaraisten yksilöiden pyynti rajoitettu Sarawakin osavaltioon; muissa Malesian osavaltioissa (Sagah ja Malesian niemimaa) luonnonvaraisia yksilöitä koskeva kiintiö on nolla; nollakiintiöön ei tehdä muutoksia paitsi mikäli CITES-osapuolet hyväksyvät sen] ja Papua-Uuden-Guinean populaatiota, jotka sisältyvät liitteeseen B.)

suistokrokotiili

Crocodylus rhombifer (I)

kuubankrokotiili

Crocodylus siamensis (I)

siaminkrokotiili

Osteolaemus tetraspis (I)

kääpiökrokotiili

Tomistoma schlegelii (I)

valegaviaali

Gavialidae

gaviaalit

Gavialis gangeticus (I)

gangesingaviaali

RHYNCHOCEPHALIA

Sphenodontidae

tuatarat

Sphenodon spp. (I)

tuatarat

SAURIA

liskot

Agamidae

agamat

Saara spp. (II)

Uromastyx spp. (II)

piikkihäntäagamat

Anguidae

Abronia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja. Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnonvaraisten yksilöiden Abronia aurita, A. gaiophantasma, A. montecristoi, A. salvadorensis ja A. vasconcelosii osalta)

alligaattoriliskot

Abronia anzuetoi (I)

anzuetoinalligaattorilisko

Abronia campbelli (I)

tabloninalligaattorilisko

Abronia fimbriata (I)

verapazinalligaattorilisko

Abronia frosti (I)

cuchumatanalligaattorilisko

Abronia meledona (I)

jalapanalligaattorilisko

Chamaeleonidae

kameleontit

Archaius spp. (II)

Bradypodion spp. (II)

Brookesia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

Brookesia perarmata (I)

Calumma spp. (II)

Chamaeleo spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kameleontit

Chamaeleo chamaeleon (II)

välimerenkameleontti

Furcifer spp. (II)

Kinyongia spp. (II)

Nadzikambia spp. (II)

Palleon spp. (II)

Rhampholeon spp. (II)

lyhythäntäkameleontit

Rieppeleon spp. (II)

lehtikameleontit

Trioceros spp. (II)

Cordylidae

vyöliskot

Cordylus spp. (II)

vyöliskot

Hemicordylus spp. (II)

Karusaurus spp. (II)

Namazonurus spp. (II)

Ninurta spp. (II)

Ouroborus spp. (II)

Pseudocordylus spp. (II)

Smaug spp. (II)

Gekkonidae

gekot

Cnemaspis psychedelica (I)

honkhoainkalliogekko

Dactylocnemis spp. (III Uusi Seelanti)

Hoplodactylus spp. (III Uusi Seelanti)

Lygodactylus williamsi (I)

turkoosipikkugekko

Mokopirirakau spp. (III Uusi Seelanti)

Nactus serpensinsula (II)

Naultinus spp. (II)

Paroedura masobe (II)

masobenmaagekko

Phelsuma spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

päivägekot

Phelsuma guentheri (II)

Rhoptropella spp. (II)

Toropuku spp. (III Uusi Seelanti)

Tukutuku spp. (III Uusi Seelanti)

Uroplatus spp. (II)

lehtihäntägekot

Woodworthia spp. (III Uusi Seelanti)

Helodermatidae

myrkkyliskot

Heloderma spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyvää alalajia)

myrkkyliskot

Heloderma horridum charlesbogerti (I)

guatemalanskorpionilisko

Iguanidae

iguaanit

Amblyrhynchus cristatus (II)

merileguaani

Brachylophus spp. (I)

juovaleguaanit

Conolophus spp. (II)

laavaleguaanit

Ctenosaura bakeri (II)

piikkihäntäleguaanilaji

Ctenosaura melanosterna (II)

piikkihäntäleguaanilaji

Ctenosaura oedirhina (II)

piikkihäntäleguaanilaji

Ctenosaura palearis (II)

piikkihäntäleguaanilaji

Cyclura spp. (I)

sarvikuonoleguaanit

Iguana spp. (II)

iguaanit

Phrynosoma blainvillii (II)

Phrynosoma cerroense (II)

Phrynosoma coronatum (II)

sarvikonnalisko

Phrynosoma wigginsi (II)

Sauromalus varius (I)

Lacertidae

sisiliskot

Gallotia simonyi (I)

hierronsuursisilisko

Podarcis lilfordi (II)

baleaarienmuurisisilisko

Podarcis pityusensis (II)

ibizanmuurisisilisko

Lanthanotidae

Lanthanotidae spp. (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi kaupallisiin tarkoituksiin tarkoitettujen luonnonvaraisten yksilöiden kaupalle )

kuurovaraanit

Scincidae

skinkit

Corucia zebrata (II)

jättiläisskinkki

Teiidae

teijuliskot

Crocodilurus amazonicus (II)

krokotiilinhäntäteiju

Dracaena spp. (II)

krokotiiliteijut

Salvator spp. (II)

Tupinambis spp.(II)

Varanidae

varaanit

Varanus spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

varaanit

Varanus bengalensis (I)

bengalinvaraani

Varanus flavescens (I)

keltavaraani

Varanus griseus (I)

aavikkovaraani

Varanus komodoensis (I)

komodonvaraani

Varanus nebulosus (I)

Varanus olivaceus (II)

Xenosauridae

kiinankyhmyliskot

Shinisaurus crocodilurus (I)

kiinankrokotiililisko

SERPENTES

käärmeet

Boidae

boat

Boidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

boat

Acrantophis spp. (I)

madagaskarinboat

Boa constrictor occidentalis (I)

kuningasboa, läntinen muoto

Epicrates inornatus (I)

keltaboa

Epicrates monensis (I)

Epicrates subflavus (I)

jamaikanboa

Eryx jaculus (II)

hietaboa

Sanzinia madagascariensis (I)

madagaskarinpuuboa

Bolyeriidae

mauritiuksenboat

Bolyeriidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

mauritiuksenboat

Bolyeria multocarinata (I)

roundsaarenboa

Casarea dussumieri (I)

harjasuomuboa

Colubridae

tarhakäärmeet

Atretium schistosum (III Intia)

Cerberus rynchops (III Intia)

koirankuonokäärme

Clelia clelia (II)

mussurana

Cyclagras gigas (II)

valekobra

Elachistodon westermanni (II)

intianmunakäärme

Ptyas mucosus (II)

Xenochrophis piscator (III Intia)

Xenochrophis schnurrenbergeri (III Intia)

Xenochrophis tytleri (III Intia)

Elapidae

myrkkytarhakäärmeet

Hoplocephalus bungaroides (II)

Micrurus diastema (III Honduras)

Micrurus nigrocinctus (III Honduras)

Micrurus ruatanus (III Honduras)

Naja atra (II)

Naja kaouthia (II)

Naja mandalayensis (II)

Naja naja (II)

intiankobra

Naja oxiana (II)

keskiaasiankobra

Naja philippinensis (II)

Naja sagittifera (II)

Naja samarensis (II)

Naja siamensis (II)

Naja sputatrix (II)

Naja sumatrana (II)

Ophiophagus hannah (II)

kuningaskobra

Loxocemidae

Loxocemidae spp. (II)

Pythonidae

pytonit

Pythonidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä alalajeja)

pytonit

Python molurus molurus (I)

tiikeripyton

Tropidophiidae

kääpiöboat

Tropidophiidae spp. (II)

kääpiöboat

Viperidae

kyyt

Atheris desaixi (II)

keniavuorenpensaskyy

Bitis worthingtoni (II)

keniansarvikyy

Crotalus durissus (III Honduras)

kauhukalkkarokäärme

Crotalus durissus unicolor

Daboia russelii (III Intia)

russelinkyy

Trimeresurus mangshanensis (II)

mangshaninkyy

Vipera latifii

latifinkyy

Vipera ursinii (I) (Ainoastaan Euroopan populaatio, lukuun ottamatta entisen Neuvostoliiton alueita; viimeksi mainitut populaatiot eivät kuulu tämän asetuksen liitteisiin)

kenttäkyy

Vipera wagneri (II)

TESTUDINES

kilpikonnat

Carettochelyidae

Carettochelys insculpta (II)

flynkilpikonna

Chelidae

käärmeenkaulakilpikonnat

Chelodina mccordi (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen yksilöiden osalta)

Pseudemydura umbrina (I)

länsiaustraliankäärmeenkaulakilpikonna

Cheloniidae

merikilpikonnat

Cheloniidae spp. (I)

merikilpikonnat

Chelydridae

Chelydra serpentina (III Yhdysvallat)

Macrochelys temminckii (III Yhdysvallat)

alligaattorikilpikonna

Dermatemydidae

tabaskokilpikonnat

Dermatemys mawii (II)

tabaskokilpikonna

Dermochelyidae

merinahkakilpikonnat

Dermochelys coriacea (I)

merinahkakilpikonna

Emydidae

suokilpikonnat

Chrysemys picta (Ainoastaan elävät yksilöt)

kirjokilpikonna

Clemmys guttata (II)

Emydoidea blandingii (II)

Glyptemys insculpta (II)

Glyptemys muhlenbergii (I)

muhlenberginpurokilpikonna

Graptemys spp. (III Yhdysvallat)

karttakilpikonnat

Malaclemys terrapin (II)

Terrapene spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

kotelokilpikonnat

Terrapene coahuila (I)

vesikotelokilpikonna

Geoemydidae

aasiansuokilpikonnat

Batagur affinis (I)

Batagur baska (I)

batagurkilpikonna

Batagur borneoensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

Batagur dhongoka (II)

Batagur kachuga (II)

Batagur trivittata (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

Cuora spp. (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajien Cuora aurocapitata, C. bourreti, C. flavomarginata, C. galbinifrons, C. mccordi, C. mouhotii, C. pani, C. picturata, C. trifasciata, C. yunnanensis ja C. zhoui luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

rasiakilpikonnat

Cyclemys spp. (II)

lehtikilpikonnat

Geoclemys hamiltonii (I)

mustalammikkokilpikonna

Geoemyda japonica (II)

Geoemyda spengleri (II)

Hardella thurjii (II)

Heosemys annandalii (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

Heosemys depressa (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

Heosemys grandis (II)

Heosemys spinosa (II)

Leucocephalon yuwonoi (II)

Malayemys macrocephala (II)

malaijinkotilokilpikonna

Malayemys subtrijuga (II)

Mauremys annamensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

Mauremys iversoni (III Kiina)

Mauremys japonica (II)

Mauremys megalocephala (III Kiina)

Mauremys mutica (II)

Mauremys nigricans (II)

Mauremys pritchardi (III Kiina)

Mauremys reevesii (III Kiina)

Mauremys sinensis (III Kiina)

Melanochelys tricarinata (I)

kolmiharjakilpikonna

Melanochelys trijuga (II)

Morenia ocellata (I)

burmansuokilpikonna

Morenia petersi (II)

Notochelys platynota (II)

Ocadia glyphistoma (III Kiina)

Ocadia philippeni (III Kiina)

Orlitia borneensis (II) (Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi luonnosta saatujen ja kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta)

Pangshura spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

katoskilpikonnat

Pangshura tecta (I)

Sacalia bealei (II)

Sacalia pseudocellata (III Kiina)

Sacalia quadriocellata (II)

Siebenrockiella crassicollis (II)

Siebenrockiella leytensis (II)

Vijayachelys silvatica (II)

Platysternidae

suurpääkilpikonnat

Platysternidae spp. (I)

suurpääkilpikonnat

Podocnemididae

arraukilpikonnat

Erymnochelys madagascariensis (II)

Peltocephalus dumerilianus (II)

Podocnemis spp. (II)

eteläamerikanjokikilpikonnat

Testudinidae

maakilpikonnat

Testudinidae spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja; vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajin Centrochelys sulcata luonnosta saatujen ja pääasiassa kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien yksilöiden osalta.)

maakilpikonnat

Astrochelys radiata (I)

sädekilpikonna

Astrochelys yniphora (I)

angonoka

Chelonoidis niger (I)

jättiläiskilpikonna

Geochelone platynota (I)

Gopherus flavomarginatus (I)

meksikongofferikilpikonna

Malacochersus tornieri (II)

Psammobates geometricus (I)

Pyxis arachnoides (I)

madagaskarinhämähäkkikilpikonna

Pyxis planicauda (I)

Testudo graeca (II)

kannuskilpikonna (espanjankilpikonna)

Testudo hermanni (II)

kreikankilpikonna

Testudo kleinmanni (I)

egyptinkilpikonna

Testudo marginata (II)

reunuskilpikonna

Trionychidae

pehmytkilpikonnat

Amyda cartilaginea (II)

Apalone ferox (III Yhdysvallat)

Apalone mutica (III Yhdysvallat)

Apalone spinifera (III Yhdysvallat) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyvää alalajia)

Apalone spinifera atra (I)

mustapehmytkilpikonna

Chitra spp. (II) ((Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

Chitra chitra (I)

Chitra vandijki (I)

Cyclanorbis elegans (II)

nuubianpehmytkilpikonna

Cyclanorbis senegalensis (II)

senegalinpehmytkilpikonna

Cycloderma aubryi (II)

punapehmytkilpikonna

Cycloderma frenatum (II)

sambesinpehmytkilpikonna

Dogania subplana (II)

Lissemys ceylonensis (II)

Lissemys punctata (II)

intianläppäpehmytkilpikonna

Lissemys scutata (II)

burmansuokilpikonna

Nilssonia formosa (II)

Nilssonia gangetica (I)

gangesinpehmytkilpikonna

Nilssonia hurum (I)

Nilssonia leithii (II)

Nilssonia nigricans (I)

tummapehmytkilpikonna

Palea steindachneri (II)

Pelochelys spp. (II)

Pelodiscus axenaria (II)

Pelodiscus maackii (II)

Pelodiscus parviformis (II)

Rafetus euphraticus (II)

eufratinpehmytkilpikonna

Rafetus swinhoei (II)

Trionyx triunguis (II)

niilinpehmytkilpikonna

AMPHIBIA

sammakkoeläimet

ANURA

sammakot

Aromobatidae

Allobates femoralis (II)

Allobates hodli (II)

Allobates myersi (II)

Allobates zaparo (II)

Anomaloglossus rufulus (II)

Bufonidae

konnat

Altiphrynoides spp. (I)

Amietophrynus channingi (I)

Amietophrynus superciliaris (I)

kameruninrupikonna

Atelopus zeteki (I)

panamantynkäjalkasammakko

Incilius periglenes (I)

kultakonna

Nectophrynoides spp. (I)

synnyttäjäkonnat

Nimbaphrynoides spp. (I)

Calyptocephalellidae

Calyptocephalella gayi (III Chile)

chilenleveäsuukonna

Conrauidae

Conraua goliath

goljatinsammakko

Dendrobatidae

nuolimyrkkysammakot

Adelphobates spp. (II)

Ameerega spp. (II)

Andinobates spp. (II)

Dendrobates spp. (II)

Epipedobates spp. (II)

Excidobates spp. (II)

Hyloxalus azureiventris (II)

Minyobates spp. (II)

Oophaga spp. (II)

Phyllobates spp. (II)

Ranitomeya spp. (II)

Dicroglossidae

Euphlyctis hexadactylus (II)

Hoplobatrachus tigerinus (II)

Hylidae

lehtisammakot

Agalychnis spp. (II)

punasilmälehtisammakot

Mantellidae

Mantella spp. (II)

Microhylidae

ahdassuusammakot

Dyscophus antongilii (II)

tomaattisammakko

Dyscophus guineti (II)

metsätomaattisammakko

Dyscophus insularis (II)

antsouhyntomaattisammakko

Scaphiophryne boribory (II)

ampahanansadesammakko

Scaphiophryne gottlebei (II)

Scaphiophryne marmorata (II)

marmorisammakko

Scaphiophryne spinosa (II)

piikkisadesammakko

Myobatrachidae

vatsassahautojakonnat

Rheobatrachus spp. (II) (Lukuun ottamatta lajeja Rheobatrachus silus ja Rheobatrachus vitellinus)

vatsassahautojakonnat

Telmatobiidae

vesisammakot

Telmatobius culeus (I)

titicacanvesisammakko

CAUDATA

salamanterieläimet

Ambystomatidae

aksolotlit

Ambystoma dumerilii (II)

Ambystoma mexicanum (II)

aksolotli

Cryptobranchidae

jättiläissalamanterit

Andrias spp. (I)

jättiläissalamanterit

Cryptobranchus alleganiensis (III Yhdysvallat)

liejupiru

Hynobiidae

kantasalamanterit

Hynobius amjiensis (III Kiina)

Salamandridae

aitosalamanterit

Neurergus kaiseri (I)

Paramesotriton hongkongensis (II)

hongkonginmanteri

Salamandra algira (III Algeria)

ELASMOBRANCHII

rustokalat

CARCHARHINIFORMES

luomihaikalat

Carcharhinidae

tiikerihait

Carcharhinus falciformis (II) (Laji sisältyy liitteeseen 4. lokakuuta 2017 alkaen)

haukkahai

Carcharhinus longimanus (II)

valkopilkkahai

Sphyrnidae

vasarahait

Sphyrna lewini (II)

kampavasarahai

Sphyrna mokarran (II)

isovasarahai

Sphyrna zygaena (II)

vasarahai

LAMNIFORMES

sillihaikalat

Alopiidae

kettuhait

Alopias spp. (II) (Suku sisältyy liitteeseen 4. lokakuuta 2017 alkaen)

kettuhait

Cetorhinidae

jättiläishait

Cetorhinus maximus (II)

jättiläishai

Lamnidae

sillihait

Carcharodon carcharias (II)

valkohai

Lamna nasus (II)

sillihai

MYLIOBATIFORMES

Myliobatidae

kotkarauskut

Manta spp. (II)

paholaisrauskut

Mobula spp. (II) (Suku sisältyy liitteeseen 4. huhtikuuta 2017 alkaen)

paholaisrauskut

Potamotrygonidae

jokirauskut

Paratrygon aiereba (III Kolumbia)

mosaiikkijokirausku

Potamotrygon spp. (III Brasilia) (Brasilian populaatio)

Potamotrygon constellata (III Kolumbia)

okajokirausku

Potamotrygon magdalenae (III Kolumbia)

kennojokirausku

Potamotrygon motoro (III Kolumbia)

riikinkukkorausku

Potamotrygon orbignyi (III Kolumbia)

ketjujokirausku

Potamotrygon schroederi (III Kolumbia)

kukkajokirausku

Potamotrygon scobina (III Kolumbia)

pastellijokirausku

Potamotrygon yepezi (III Kolumbia)

pilkkujokirausku

ORECTOLOBIFORMES

partahaikalat

Rhincodontidae

valashait

Rhincodon typus (II)

valashai

PRISTIFORMES

saharauskukalat

Pristidae

saharauskut

Pristidae spp. (I)

saharauskut

ACTINOPTERI

luukalat

ACIPENSERIFORMES

sampikalat

ACIPENSERIFORMES spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

sampikalat

Acipenseridae

sammet

Acipenser brevirostrum (I)

lyhytkuonosampi

Acipenser sturio (I)

sampi

ANGUILLIFORMES

ankeriaskalat

Anguillidae

ankeriaat

Anguilla anguilla (II)

ankerias

CYPRINIFORMES

karppikalat

Catostomidae

imukarpit

Chasmistes cujus (I)

kuikui

Cyprinidae

särjet

Caecobarbus geertsii (II)

sokkobarbi

Probarbus jullieni (I)

punasilmäbarbi

OSTEOGLOSSIFORMES

arapaimakalat

Arapaimidae

arapaimat

Arapaima gigas (II)

arapaima

Osteoglossidae

Scleropages formosus (I)

aasianarovana

Scleropages inscriptus

PERCIFORMES

ahvenkalat

Labridae

huulikalat

Cheilinus undulatus (II)

kyhmyhuulikala

Pomacanthidae

keisarikalat

Holacanthus clarionensis (II)

oranssienkelikala (keltaenkelikala)

Sciaenidae

rummuttajat

Totoaba macdonaldi (I)

isoveltto

SILURIFORMES

monnikalat

Pangasiidae

haimonnit

Pangasianodon gigas (I)

jättihaimonni

Loricariidae

imumonnit

Hypancistrus zebra (III Brasilia)

seeprapleko

SYNGNATHIFORMES

putkisuukalat

Syngnathidae

merineulat

Hippocampus spp. (II)

merihevoset

DIPNEUSTI

keuhkokalat

CERATODONTIFORMES

australiankeuhkokalat

Neoceratodontidae

australiankeuhkokalat

Neoceratodus forsteri (II)

australiankeuhkokala

COELACANTHI

varsieväkalat

COELACANTHIFORMES

varsieväkalat

Latimeriidae

latimeriat

Latimeria spp. (I)

latimeriat

ECHINODERMATA (PIIKKINAHKAISET)

HOLOTHUROIDEA

merimakkarat

ASPIDOCHIROTIDA

Stichopodidae

Isostichopus fuscus (III Ecuador)

ARTHROPODA (NIVELJALKAISET)

ARACHNIDA

hämähäkkieläimet

ARANEAE

hämähäkit

Theraphosidae

lintuhämähäkit

Aphonopelma albiceps (II)

Aphonopelma pallidum (II)

Brachypelma spp. (II)

tarantulat

SCORPIONES

Scorpionidae

skorpionit

Pandinus dictator (II)

Pandinus gambiensis (II)

Pandinus imperator (II)

keisariskorpioni

Pandinus roeseli (II)

INSECTA

hyönteiset

COLEOPTERA

kovakuoriaiset

Lucanidae

kampasarviset

Colophon spp. (III Etelä-Afrikka)

Scarabaeidae

Dynastes satanas (II)

herkuleskuoriainen

LEPIDOPTERA

perhoset

Nymphalidae

täpläperhoset

Agrias amydon boliviensis (III Bolivia)

turkoosileiskun alalaji

Morpho godartii lachaumei (III Bolivia)

auertaivaansiiven alalaji

Prepona praeneste buckleyana (III Bolivia)

punavasaman alalaji

Papilionidae

ritariperhoset

Atrophaneura jophon (II)

ceyloninnoita

Atrophaneura palu

sulawesinlusikkanoita

Atrophaneura pandiyana (II)

intiankannusnoita

Bhutanitis spp. (II)

tuonensiivet

Graphium sandawanum

mindanaonjousiritari

Graphium stresemanni

seraminjousiritari

Ornithoptera spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja)

lintusiivet

Ornithoptera alexandrae (I)

jättilintusiipi

Papilio benguetanus

ruoderitari

Papilio chikae (I)

luzoninritari

Papilio esperanza

toivonritari

Papilio homerus (I)

sankariritari

Papilio hospiton (II)

korsikanritari

Papilio morondavana

keltasarviritari

Papilio neumoegeni

sumbanritari

Parides ascanius

fluminensenairut

Parides hahneli

rosoairut

Parnassius apollo (II)

isoapollo

Teinopalpus spp. (II)

ritarikeisarit

Trogonoptera spp. (II)

lieskasiivet

Troides spp. (II)

velhosiivet

ANNELIDA (NIVELMADOT)

HIRUDINOIDEA

juotikkaat

ARHYNCHOBDELLIDA

Hirudinidae

juotikkaat

Hirudo medicinalis (II)

verijuotikas

Hirudo verbana (II)

MOLLUSCA (NILVIÄISET)

BIVALVIA

simpukat

MYTILOIDA

Mytilidae

sinisimpukat

Lithophaga lithophaga (II)

UNIONOIDA

Unionidae

jokisimpukat

Conradilla caelata (I)

Cyprogenia aberti (II)

Dromus dromas (I)

Epioblasma curtisii (I)

Epioblasma florentina (I)

Epioblasma sampsonii (I)

Epioblasma sulcata perobliqua (I)

Epioblasma torulosa gubernaculum (I)

Epioblasma torulosa rangiana (II)

Epioblasma torulosa torulosa (I)

Epioblasma turgidula (I)

Epioblasma walkeri (I)

Fusconaia cuneolus (I)

Fusconaia edgariana (I)

Lampsilis higginsii (I)

Lampsilis orbiculata orbiculata (I)

Lampsilis satur (I)

Lampsilis virescens (I)

Plethobasus cicatricosus (I)

Plethobasus cooperianus (I)

Pleurobema clava (II)

Pleurobema plenum (I)

Potamilus capax (I)

Quadrula intermedia (I)

Quadrula sparsa (I)

Toxolasma cylindrella (I)

Unio nickliniana (I)

Unio tampicoensis tecomatensis (I)

Villosa trabalis (I)

VENEROIDA

Tridacnidae

jättiläissimpukat

Tridacnidae spp. (II)

jättiläissimpukat

CEPHALOPODA

pääjalkaiset

NAUTILIDA

Nautilidae

helmiveneet

Nautilidae spp. (II)

helmiveneet

GASTROPODA

kotilot

MESOGASTROPODA

leveäkielikotilot

Strombidae

siipikotilot

Strombus gigas (II)

jättiläissiipikotilo

STYLOMMATOPHORA

maakeuhkokotilot

Achatinellidae

akaattikotilot

Achatinella spp. (I)

akaattikotilot

Camaenidae

Papustyla pulcherrima (II)

Cepolidae

Polymita spp. (I)

CNIDARIA (POLTTIAISELÄIMET)

ANTHOZOA

korallieläimet

ANTIPATHARIA

mustakorallit

ANTIPATHARIA spp. (II)

mustakorallit

GORGONACEAE

sarveiskorallit

Coralliidae

jalokorallit

Corallium elatius (III Kiina)

Corallium japonicum (III Kiina)

Corallium konjoi (III Kiina)

Corallium secundum (III Kiina)

HELIOPORACEA

Helioporidae

sinikorallit

Helioporidae spp. (II) (Ainoastaan laji Heliopora coerulea) (6)

sinikorallit

SCLERACTINIA

kivikorallit

SCLERACTINIA spp. (II) (6)

kivikorallit

STOLONIFERA

urkukorallit

Tubiporidae

urkukorallit

Tubiporidae spp. (II) (6)

urkukorallit

HYDROZOA

polyyppieläimet

MILLEPORINA

tuhathuokoiset

Milleporidae

tuhathuokoiset

Milleporidae spp. (II) (6)

tuhathuokoiset

STYLASTERINA

hydrokorallit

Stylasteridae

hydrokorallit

Stylasteridae spp. (II) (6)

hydrokorallit

KASVISTO

AGAVACEAE

agaavekasvit

Agave parviflora (I)

sonoranagaave

Agave victoriae-reginae (II) #4

kruunuagaave

Nolina interrata (II)

kalifornianpullojukkio

Yucca queretaroensis (II)

keräjukka

AMARYLLIDACEAE

narsissikasvit

Galanthus spp. (II) #4

lumikellot

Sternbergia spp. (II) #4

pikarinarsissit

ANACARDIACEAE

sumakkikasvit

Operculicarya decaryi (II)

norsuparipuu

Operculicarya hyphaenoides (II)

nukkaparipuu

Operculicarya pachypus (II)

palleparipuu

APOCYNACEAE

oleanterikasvit

Hoodia spp. (II) #9

mehihattiot

Pachypodium spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja A) #4

paksujalat

Pachypodium ambongense (I)

namorokanpaksujalka

Pachypodium baronii (I)

bontakapaksujalka

Pachypodium decaryi (I)

neidonpaksujalka

Rauvolfia serpentina (II) #2

intiankäärmepuu

ARALIACEAE

araliakasvit

Panax ginseng (II) (Ainoastaan Venäjän federaation populaatio; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) #3

kiinangingseng

Panax quinquefolius (II) #3

amerikanginseng

ARAUCARIACEAE

araukariakasvit

Araucaria araucana (I)

chilenaraukaria

ASPARAGACEAE

parsakasvit

Beaucarnea spp. (II)

pullojukat

BERBERIDACEAE

happomarjakasvit

Podophyllum hexandrum (II) #2

himalajanjalkalehti

BROMELIACEAE

ananaskasvit

Tillandsia harrisii (II) #4

guatemalantillandsia

Tillandsia kammii (II) #4

hondurasintillandsia

Tillandsia xerographica (II) (7) #4

salvadorintillandsia

CACTACEAE

kaktuskasvit

CACTACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajeja Pereskia spp., Pereskiopsis spp. ja Quiabentia spp.) (8) #4

kaktuskasvit

Ariocarpus spp. (I)

kivikaktukset

Astrophytum asterias (I)

korupiispanhattu

Aztekium ritteri (I)

poimutyynykaktus

Coryphantha werdermannii (I)

tähtipiikaktus

Discocactus spp. (I)

napakaktukset

Echinocereus ferreirianus ssp. lindsayi (I)

sirokruunupiirikaktus

Echinocereus schmollii (I)

karitsanpiirikaktus

Escobaria minima (I)

tähtikeräkaktus

Escobaria sneedii (I)

valkokeräkaktus

Mammillaria pectinifera (I) (mukaan luettuna ssp. solisioides)

kampasyyläkaktus (mukaan luettuna hapsusyyläkaktus)

Melocactus conoideus (I)

kupumelonikaktus

Melocactus deinacanthus (I)

lumomelonikaktus

Melocactus glaucescens (I)

sinimelonikaktus

Melocactus paucispinus (I)

okamelonikaktus

Obregonia denegrii (I)

artisokkakaktus

Pachycereus militaris (I)

myssypilarikaktus

Pediocactus bradyi (I)

arizonanneulakaktus

Pediocactus knowltonii (I)

pikkuneulakaktus

Pediocactus paradinei (I)

hapsineulakaktus

Pediocactus peeblesianus (I)

navajonneulakaktus

Pediocactus sileri (I)

kipsineulakaktus

Pelecyphora spp. (I)

hilakaktukset

Sclerocactus blainei (I)

suolakynsikaktus

Sclerocactus brevihamatus ssp. tobuschii (I)

teksasinlyhytkynsikaktus

Sclerocactus brevispinus (I)

tähtikynsikaktus

Sclerocactus cloverae (I)

tuimakynsikaktus

Sclerocactus erectocentrus (I)

punakynsikaktus

Sclerocactus glaucus (I)

koloradonkynsikaktus

Sclerocactus mariposensis (I)

meksikonkynsikaktus

Sclerocactus mesae-verdae (I)

mesaverdenkynsikaktus

Sclerocactus nyensis (I)

nevadankynsikaktus

Sclerocactus papyracanthus (I)

nauhakynsikaktus

Sclerocactus pubispinus (I)

utahinkynsikaktus

Sclerocactus sileri (I)

kainokynsikaktus

Sclerocactus wetlandicus (I)

suppilokynsikaktus

Sclerocactus wrightiae (I)

tuoksukynsikaktus

Strombocactus spp. (I)

käpykaktukset

Turbinicarpus spp. (I)

keijukaktukset

Uebelmannia spp. (I)

soppikaktukset

CARYOCARACEAE

säkenepuukasvit

Caryocar costaricense (II) #4

costaricansäkenepuu

COMPOSITAE (ASTERACEAE)

mykerökukkaiskasvit

Saussurea costus (I) (tunnetaan myös nimellä S. lappa, Aucklandia lappa tai A. costus)

intianlääte

CUCURBITACEAE

kurkkukasvit

Zygosicyos pubescens (II) (tunnetaan myös nimellä Xerosicyos pubescens)

liuskamukulakurkku

Zygosicyos tripartitus (II)

sormimukulakurkku

CUPRESSACEAE

sypressikasvit

Fitzroya cupressoides (I)

patagoniansypressi

Pilgerodendron uviferum (I)

ristisypressi

CYATHEACEAE

saniaispuukasvit

Cyathea spp. (II) #4

saniaispuut

CYCADACEAE

kruunukävykkikasvit (käpypalmukasvit)

CYCADACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4

kruunukävykit (käpypalmut)

Cycas beddomei (I)

everstinkruunukävykki

DICKSONIACEAE

rankasaniaiskasvit

Cibotium barometz (II) #4

kiinanentinsiipi

Dicksonia spp. (II) (Ainoastaan Amerikan mantereen populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin. Tämä sisältää synonyymit Dicksonia berteriana, D. externa, D. sellowiana ja D. stuebelii) #4

rankasaniaiset

DIDIEREACEAE

kaktiokasvit

DIDIEREACEAE spp. (II) #4

kaktiokasvit

DIOSCOREACEAE

jamssikasvit

Dioscorea deltoidea (II) #4

intianjamssi

DROSERACEAE

kihokkikasvit

Dionaea muscipula (II) #4

kärpäsloukku

EBENACEAE

eebenpuukasvit

Diospyros spp. (II) (Ainoastaan Madagaskarin populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly tämän asetuksen liitteisiin) #5

eebenpuut

EUPHORBIACEAE

tyräkkikasvit

Euphorbia spp. (II) #4

(Ainoastaan mehikasvit lukuun ottamatta seuraavia:

(1)

Euphorbia misera;

| (2) | lajin Euphorbia trigona lajikkeiden keinotekoisesti lisätyt yksilöt; |
| --- | --- |

(2)

lajin Euphorbia trigona lajikkeiden keinotekoisesti lisätyt yksilöt;

| (3) | lajin Euphorbia lactea keinotekoisesti lisätyt yksilöt, jotka on vartettu lajin Euphorbia neriifolia keinotekoisesti lisättyyn perusrunkoon ja jotka ovat


  — | kruunumaisia |
| --- | --- | --- |

(3)

lajin Euphorbia lactea keinotekoisesti lisätyt yksilöt, jotka on vartettu lajin Euphorbia neriifolia keinotekoisesti lisättyyn perusrunkoon ja jotka ovat

—

kruunumaisia

| — | viuhkanmuotoisia tai |
| --- | --- |

—

viuhkanmuotoisia tai

| — | väriltään poikkeavia muotoja; |
| --- | --- |

—

väriltään poikkeavia muotoja;

| (4) | Euphorbia’Milii’ –lajikkeiden keinotekoisesti lisätyt yksilöt, kun


  — | ne voidaan helposti tunnistaa keinotekoisesti lisätyiksi yksilöiksi |
| --- | --- | --- |

(4)

Euphorbia’Milii’ –lajikkeiden keinotekoisesti lisätyt yksilöt, kun

—

ne voidaan helposti tunnistaa keinotekoisesti lisätyiksi yksilöiksi

| — | ne tuodaan unioniin tai ne (jälleen)viedään unionista vähintään 100 kasvia sisältävinä lähetyksinä, |
| --- | --- |

—

ne tuodaan unioniin tai ne (jälleen)viedään unionista vähintään 100 kasvia sisältävinä lähetyksinä,

joihin ei sovelleta tätä asetusta ja

| (5) | liitteeseen A sisältyviä lajeja.) |
| --- | --- |

(5)

liitteeseen A sisältyviä lajeja.)

tyräkit

Euphorbia ambovombensis (I)

potkurityräkki

Euphorbia capsaintemariensis (I)

poimutyräkki

Euphorbia cremersii (I) (Mukaan luettuina muodot viridifolia ja var. rakotozafyi)

paksujalkatyräkki

Euphorbia cylindrifolia (I) (Mukaan luettuna ssp. tuberifera)

lierotyräkki

Euphorbia decaryi (I) (Mukaan luettuina muunnokset ampanihyensis, robinsonii ja sprirosticha)

laskostyräkki

Euphorbia francoisii (I)

kurttutyräkki

Euphorbia handiensis (II)

jandiantyräkki

Euphorbia lambii (II)

gomerantupsutyräkki

Euphorbia moratii (I) (Mukaan luettuina muunnokset antsingiensis, bemarahensis ja multiflora)

kielityräkki

Euphorbia parvicyathophora (I)

anjamalantyräkki

Euphorbia quartziticola (I)

kvartsityräkki

Euphorbia stygiana (II)

azorientyräkki

Euphorbia tulearensis (I)

toliarantyräkki

FAGACEAE

pyökkikasvit

Quercus mongolica (III Venäjän federaatio) #5

mongoliantammi

FOUQUIERIACEAE

okotillokasvit

Fouquieria columnaris (II) #4

pylväsokotillo

Fouquieria fasciculata (I)

virpiokotillo

Fouquieria purpusii (I)

lastaokotillo

GNETACEAE

luumiokasvit

Gnetum montanum (III Nepal) #1

vuoriluumio

JUGLANDACEAE

jalopähkinäkasvit

Oreomunnea pterocarpa (II) #4

costaricankolibripähkinä

LAURACEAE

laakerikasvit

Aniba rosaeodora (II) (tunnetaan myös nimellä A. duckei) #12

tuoksuaniba

LEGUMINOSAE (FABACEAE)

hernekasvit

Caesalpinia echinata (II) #10

brasiliankesalpina

Dalbergia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #15

palisanterit

Dalbergia nigra (I)

brasilianpalisanteri

Dipteryx panamensis (III Costa Rica / Nicaragua)

panamantonkapuu

Guibourtia demeusei (II) #15

kongonkopaalipuu

Guibourtia pellegriniana (II) #15

gaboninkopaalipuu

Guibourtia tessmannii (II) #15

jättikopaalipuu

Pericopsis elata (II) #5

kongonafromosia

Platymiscium pleiostachyum (II) #4

costaricanmakapuu

Pterocarpus erinaceus (II)

senegalinveripihkapuu

Pterocarpus santalinus (II) #7

intianveripihkapuu (punasanteli)

Senna meridionalis (II)

madagaskarinsenna

LILIACEAE

liljakasvit

Aloe spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja ja lajia Aloe vera, johon on viitattu myös nimellä Aloe barbadensis, joka ei sisälly liitteisiin) #4

aaloet

Aloe albida (I)

neidonaaloe

Aloe albiflora (I)

vitiaaloe

Aloe alfredii (I)

oranssiaaloe

Aloe bakeri (I)

toliaranaaloe

Aloe bellatula (I)

fianarantsoanaaloe

Aloe calcairophila (I)

kieloaaloe

Aloe compressa (I) (Mukaan luettuina muunnokset paucituberculata, rugosquamosa ja schistophila)

antananarivonaaloe

Aloe delphinensis (I)

tolanaronaaloe

Aloe descoingsii (I)

täpläaaloe

Aloe fragilis (I)

sorja-aaloe

Aloe haworthioides (I) (Mukaan luettuna muunnos aurantiaca)

hapsuaaloe

Aloe helenae (I)

helenanaaloe

Aloe laeta (I) (Mukaan luettuna muunnos maniaensis)

parta-aaloe

Aloe parallelifolia (I)

nauha-aaloe

Aloe parvula (I)

itremonaaloe

Aloe pillansii (I)

jättiaaloe

Aloe polyphylla (I)

pyörreaaloe

Aloe rauhii (I)

hiutaleaaloe

Aloe suzannae (I)

kuurna-aaloe

Aloe versicolor (I)

puuntoaaloe

Aloe vossii (I)

transvaalinaaloe

MAGNOLIACEAE

magnoliakasvit

Magnolia liliifera muunnos obovata (III Nepal) #1

kiinanliljamagnolia

MALVACEAE

malvakasvit

Adansonia grandidieri (II) #16

toliaranapinanleipäpuu

MELIACEAE

meeliakasvit

Cedrela fissilis (III Bolivia, Brasilia) #5

brasiliansetrela

Cedrela lilloi (III Bolivia, Brasilia) #5

boliviansetrela

Cedrela odorata (III Bolivia / Brasilia. Lisäksi seuraavat maat ovat luetelleet kansalliset populaationsa: Kolumbia, Guatemala ja Peru) #5

punasetrela

Swietenia humilis (II) #4

meksikonaitomahonki

Swietenia macrophylla (II) (Neotrooppisen alueen (sisältää Keski- ja Etelä-Amerikan sekä Karibian) populaatio) #6

amerikanaitomahonki

Swietenia mahagoni (II) #5

karibianaitomahonki

NEPENTHACEAE

kannukasvikasvit

Nepenthes spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4

kannukasvit

Nepenthes khasiana (I)

khasinkannukasvi

Nepenthes rajah (I)

sabahinkannukasvi

OLEACEAE

öljypuukasvit

Fraxinus mandshurica (III Venäjän federaatio) #5

mantsuriansaarni

ORCHIDACEAE

kämmekkäkasvit

ORCHIDACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) (9) #4

kämmekkäkasvit

Tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta seuraavien liitteeseen A sisältyvien orkidealajien solukko- tai taimiviljelmiin, kun:

| — | kyseessä on kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa oleva in vitro –viljelmä |
| --- | --- |

—

kyseessä on kiinteässä tai nestemäisessä elatusaineessa oleva in vitro –viljelmä

| — | ne vastaavat komission asetuksen (EY) N:o 865/2006 56 artiklassa olevaa ”keinotekoisesti lisätyn” (10) määritelmää |
| --- | --- |

—

ne vastaavat komission asetuksen (EY) N:o 865/2006 56 artiklassa olevaa ”keinotekoisesti lisätyn” (10) määritelmää

| — | niitä kuljetetaan steriileissä astioissa, kun ne tuodaan unioniin tai (jälleen)viedään unionista. |
| --- | --- |

—

niitä kuljetetaan steriileissä astioissa, kun ne tuodaan unioniin tai (jälleen)viedään unionista.

Aerangis ellisii (I)

pastorinenkelikämmekkä

Cephalanthera cucullata (II)

kreetanvalkku

Cypripedium calceolus (II)

lehtotikankontti

Dendrobium cruentum (I)

hurmepuikkokämmekkä

Goodyera macrophylla (II)

madeiranyövilkka

Laelia jongheana (I)

rusoleelia

Laelia lobata (I)

rusettileelia

Liparis loeselii (II)

kiiltovalkku

Ophrys argolica (II)

argolianorho

Ophrys lunulata (II)

sisilianorho

Orchis scopulorum (II)

vuorikämmekkä

Paphiopedilum spp. (I)

venuksenkengät

Peristeria elata (I)

panamankyyhkyskämmekkä

Phragmipedium spp. (I)

tohvelikämmekät

Renanthera imschootiana (I)

punakorukämmekkä

Spiranthes aestivalis (II)

suvikierrevilkka

OROBANCHACEAE

näivekasvit

Cistanche deserticola (II) #4

rohtomaahikki

PALMAE (ARECACEAE)

palmukasvit

Beccariophoenix madagascariensis (II) #4

manaranopalmu

Dypsis decaryi (II) #4

kolmiokaartopalmu

Dypsis decipiens (I)

pulskakaartopalmu

Lemurophoenix halleuxii (II)

makipalmu

Lodoicea maldivica (III Seychelles) #13

seychellienpalmu

Marojejya darianii (II)

lapasuppilopalmu

Ravenea louvelii (II)

toamasinanmajesteettipalmu

Ravenea rivularis (II)

jokimajesteettipalmu

Satranala decussilvae (II)

aarrepalmu

Voanioala gerardii (II)

huiskepalmu

PAPAVERACEAE

unikkokasvit

Meconopsis regia (III Nepal) #1

nepalinvaleunikko

PASSIFLORACEAE

passiokasvit

Adenia firingalavensis (II)

pullopassiokki

Adenia olaboensis (II)

kilpipassiokki

Adenia subsessilifolia (II)

karapassiokki

PEDALIACEAE

seesamikasvit

Uncarina grandidieri (II)

nuppineulamo

Uncarina stellulifera (II)

ankkurineulamo

PINACEAE

mäntykasvit

Abies guatemalensis (I)

guatemalanpihta

Pinus koraiensis (III Venäjän federaatio) #5

koreansembra

PODOCARPACEAE

podokarpuskasvit

Podocarpus neriifolius (III Nepal) #1

malesianpodokarpus

Podocarpus parlatorei (I)

argentiinanpodokarpus

PORTULACACEAE

portulakkakasvit

Anacampseros spp. (II) #4

mehikit

Avonia spp. (II) #4

mehisuomukit

Lewisia serrata (II) #4

sahalevisia

PRIMULACEAE

esikkokasvit

Cyclamen spp. (II) (11) #4

syklaamit

RANUNCULACEAE

leinikkikasvit

Adonis vernalis (II) #2

kevätruusuleinikki

Hydrastis canadensis (II) #8

hurmejuuri

ROSACEAE

ruusukasvit

Prunus africana (II) #4

afrikankirsikka

RUBIACEAE

matarakasvit

Balmea stormiae (I)

ajukepensas

SANTALACEAE

santelikasvit

Osyris lanceolata (II) (Ainoastaan Burundin, Etiopian, Kenian, Ruandan, Ugandan ja Tansanian yhdistyneen tasavallan populaatiot; muut populaatiot eivät sisälly liitteisiin) #2

marokontuonenmarja

SARRACENIACEAE

tötterökasvit

Sarracenia spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4

tötteröt

Sarracenia oreophila (I)

urkutötterö

Sarracenia rubra ssp. alabamensis (I)

alabamanpunatötterö

Sarracenia rubra ssp. jonesii (I)

karolinanpunatötterö

SCROPHULARIACEAE

naamakukkaiskasvit

Picrorhiza kurrooa (II) (ei sisällä lajia Picrorhiza scrophulariiflora) #2

maksajuuri

STANGERIACEAE

saniaiskävykkikasvit

Bowenia spp. (II) #4

kuvernöörinkävykit

Stangeria eriopus (I)

saniaiskävykki

TAXACEAE

marjakuusikasvit

Taxus chinensis ja lajinsisäiset taksonit (II) #2

kiinanmarjakuusi

Taxus cuspidata ja lajinsisäiset taksonit (II) (12) #2

japaninmarjakuusi

Taxus fuana ja lajinsisäiset taksonit (II) #2

tiibetinmarjakuusi

Taxus sumatrana ja lajinsisäiset taksonit (II) #2

sumatranmarjakuusi

Taxus wallichiana (II) #2

himalajanmarjakuusi

THYMELAEACEAE (AQUILARIACEAE)

näsiäkasvit

Aquilaria spp. (II) #14

agarupuut

Gonystylus spp. (II) #4

raminipuut

Gyrinops spp. (II) #14

gaharupuut

TROCHODENDRACEAE (TETRACENTRACEAE)

rataspuukasvit

Tetracentron sinense (III Nepal) #1

kiinanherttapuu

VALERIANACEAE

virmajuurikasvit

Nardostachys grandiflora (II) #2

intiannardusjuuri

VITACEAE

viiniköynnöskasvit

Cyphostemma elephantopus (II)

norsupulskio

Cyphostemma laza (II)

pullopulskio

Cyphostemma montagnacii (II)

sulkapulskio

WELWITSCHIACEAE

ikilehtikasvit

Welwitschia mirabilis (II) #4

ikilehti

ZAMIACEAE

samiakävykkikasvit

ZAMIACEAE spp. (II) (Lukuun ottamatta liitteeseen A sisältyviä lajeja) #4

samiakävykkikasvit

Ceratozamia spp. (I)

sarvikävykit

Encephalartos spp. (I)

karrookävykit

Microcycas calocoma (I)

siipikävykki

Zamia restrepoi (I)

kolumbiansamiakävykki

ZINGIBERACEAE

inkiväärikasvit

Hedychium philippinense (II) #4

filippiinientuoksuinkivääri

Siphonochilus aethiopicus (II) (Mosambikin, Etelä-Afrikan, Swazimaan ja Zimbabwen populaatiot)

rohtolumoinkivääri

ZYGOPHYLLACEAE

mehikorvakasvit

Bulnesia sarmientoi (II) #11

paraguaynverapuu

Guaiacum spp. (II) #2

guajakkipuut

| | Liite D | Yleisnimi |
| --- | --- | --- |
| ELÄIMISTÖ |
| CHORDATA (SELKÄJÄNTEISET) |
| MAMMALIA | | nisäkkäät |
| CARNIVORA | | |
| Canidae | | koiraeläimet |
| | Vulpes vulpes griffithi (III Intia) §1 | |
| | Vulpes vulpes montana (III Intia) §1 | |
| | Vulpes vulpes pusilla (III Intia) §1 | |
| Mustelidae | | näätäeläimet |
| | Mustela altaica (III Intia) §1 | vuorikärppä |
| | Mustela erminea ferghanae (III Intia) §1 | |
| | Mustela kathiah (III Intia) §1 | keltavatsakärppä |
| | Mustela sibirica (III Intia) §1 | siperiankärppä |
| DIPROTODONTIA | | |
| Macropodidae | | kengurut |
| | Dendrolagus dorianus | papuanpuukenguru |
| | Dendrolagus goodfellowi | okrapuukenguru |
| | Dendrolagus matschiei | kirjopuukenguru |
| | Dendrolagus pulcherrimus | |
| | Dendrolagus stellarum | |
| AVES | | linnut |
| ANSERIFORMES | | sorsalinnut |
| Anatidae | | sorsat |
| | Anas melleri | madagaskarinsorsa |
| COLUMBIFORMES | | |
| Columbidae | | kyyhkyt |
| | Columba oenops | perunkyyhky |
| | Didunculus strigirostris | hammasnokkakyyhky |
| | Ducula pickeringii | harmaakeisarikyyhky |
| | Gallicolumba crinigera | mindanaonhaavakyyhky |
| | Ptilinopus marchei | mustaposkikyyhky |
| | Turacoena modesta | liuskekyyhky |
| GALLIFORMES | | kanalinnut |
| Cracidae | | hokot |
| | Crax alector | isohokko |
| | Pauxi unicornis | perunkypärähokko |
| | Penelope pileata | valkotöyhtösaku |
| Megapodiidae | | isojalkakanat |
| | Eulipoa wallacei | molukkienisojalka |
| Phasianidae | | aitokanat |
| | Arborophila gingica | kauluspyy |
| | Lophura bulweri | borneonfasaani |
| | Lophura diardi | savufasaani |
| | Lophura inornata | sumatranfasaani |
| | Syrmaticus reevesii §2 | kuningasfasaani |
| PASSERIFORMES | | varpuslinnut |
| Bombycillidae | | tilhet |
| | Bombycilla japonica | japanintilhi |
| Corvidae | | varikset |
| | Cyanocorax caeruleus | huppunärhi |
| | Cyanocorax dickeyi | asteekkinärhi |
| Cotingidae | | kotingat |
| | Procnias nudicollis | etelänseppäkotinga |
| Emberizidae | | sirkut, tangarat |
| | Dacnis nigripes | brasiliankerttulitangara |
| | Sporophila falcirostris | bahiansirkkunen |
| | Sporophila frontalis | valko-otsasirkkunen |
| | Sporophila hypochroma | boliviansirkkunen |
| | Sporophila palustris | suosirkkunen |
| Estrildidae | | loistopeipot |
| | Amandava amandava | punatiikeripeippo |
| | Cryptospiza reichenovii | pikkupunapeippo |
| | Erythrura coloria | mindanaonparatiisipeippo |
| | Erythrura viridifacies | luzoninparatiisipeippo |
| | Estrilda quartinia (usein kaupattu nimellä Estrilda melanotis) | oliivivahanokka |
| | Hypargos niveoguttatus | punahelmipeippo |
| | Lonchura griseicapilla | huppuhopeanokka |
| | Lonchura punctulata | suomumanikki |
| | Lonchura stygia | nokimanikki |
| Fringillidae | | peipot |
| | Carduelis ambigua | kiinanvihervarpunen |
| | Carduelis atrata | mustatikli |
| | Kozlowia roborowskii | tiibetinpunavarpunen |
| | Pyrrhula erythaca | harlekiinitulkku |
| | Serinus canicollis | harmaaniskahemppo |
| | Serinus citrinelloides hypostictus (usein kaupattu nimellä Serinus citrinelloides) | afrikansitruunahemppo |
| Icteridae | | turpiaalit |
| | Sturnella militaris | ruohikkoturpiaali |
| Muscicapidae | | siepot |
| | Cochoa azurea | jaavanloistorastas |
| | Cochoa purpurea | purppuraloistorastas |
| | Garrulax formosus | punasiipitimali |
| | Garrulax galbanus | keltarintatimali |
| | Garrulax milnei | punanaurutimali |
| | Niltava davidi | kiinansinisieppo |
| | Stachyris whiteheadi | luzoninlymytimali |
| | Swynnertonia swynnertoni (Viiitattu myös nimellä Pogonicichla swynnertoni) | kuurintatasku |
| | Turdus dissimilis | huppurastas |
| Pittidae | | pitat |
| | Pitta nipalensis | ruskopitta |
| | Pitta steerii | filippiinienpitta |
| Sittidae | | nakkelit |
| | Sitta magna | isonakkeli |
| | Sitta yunnanensis | yunnaninnakkeli |
| Sturnidae | | kottaraiset |
| | Lamprotornis regius | paratiisikottarainen |
| | Mino dumontii | kultanaamamaina |
| | Sturnus erythropygius | andamaanienkottarainen |
| REPTILIA | | matelijat |
| SAURIA | | liskot |
| Agamidae | | agamidae |
| | Physignathus cocincinus | vihervesiagama |
| Gekkonidae | | gekot |
| | Rhacodactylus auriculatus | |
| | Rhacodactylus ciliatus | |
| | Rhacodactylus leachianus | |
| | Teratoscincus microlepis | |
| | Teratoscincus scincus | |
| Gerrhosauridae | | |
| | Zonosaurus karsteni | |
| | Zonosaurus quadrilineatus | |
| Iguanidae | | iguaanit |
| | Ctenosaura quinquecarinata | piikkihäntäiguaanilaji |
| Scincidae | | skinkit |
| | Tribolonotus gracilis | |
| | Tribolonotus novaeguineae | |
| SERPENTES | | käärmeet |
| Colubridae | | tarhakäärmeet |
| | Elaphe carinata §1 | |
| | Elaphe radiata §1 | |
| | Elaphe taeniura §1 | |
| | Enhydris bocourti §1 | |
| | Homalopsis buccata §1 | |
| | Langaha nasuta | |
| | Leioheterodon madagascariensis | |
| | Ptyas korros §1 | |
| | Rhabdophis subminiatus §1 | |
| Hydrophiidae | | merikäärmeet |
| | Lapemis curtus (sisältää lajin Lapemis hardwickii) §1 | |
| Viperidae | | kyyt |
| | Calloselasma rhodostoma §1 | |
| AMPHIBIA | | sammakkoeläimet |
| ANURA | | sammakot |
| Dicroglossidae | | |
| | Limnonectes macrodon | |
| Hylidae | | lehtisammakot |
| | Phyllomedusa sauvagii | makisammakkolaji |
| Leptodactylidae | | viheltäjäkonnat |
| | Leptodactylus laticeps | |
| Ranidae | | aitosammakot |
| | Pelophylax shqiperica | albanianvihersammakko |
| CAUDATA | | salamanterieläimet |
| Hynobiidae | | kantasalamanterit |
| | Ranodon sibiricus | siperiansalamanteri |
| Plethodontidae | | keuhkottomatsalamanterit |
| | Bolitoglossa dofleini | |
| Salamandridae | | aitosalamanterit |
| | Cynops ensicauda | miekkahäntätulilisko |
| | Echinotriton andersoni | |
| | Laotriton laoensis | melahäntävesilisko |
| | Liangshantriton taliangensis | |
| | Paramesotriton spp. (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyviä lajeja) | kiinanvesilisko |
| | Tylototriton spp. | krokotiilisalamanterit |
| ACTINOPTERYGII | | luukalat |
| PERCIFORMES | | ahvenkalat |
| Apogonidae | | kardinaaliahvenet |
| | Pterapogon kauderni | helmikardinaaliahven |
| ARTHROPODA (NIVELJALKAISET) |
| INSECTA | | hyönteiset |
| LEPIDOPTERA | | perhoset |
| Papilionidae | | ritariperhoset |
| | Baronia brevicornis | |
| | Papilio grosesmithi | |
| | Papilio maraho | |
| MOLLUSCA (NILVIÄISET) |
| GASTROPODA | | |
| Haliotidae | | abalonit |
| | Haliotis midae | |
| KASVISTO |
| AGAVACEAE | | agaavekasvit |
| | Calibanus hookeri | mukulajukka |
| | Dasylirion longissimum | raippajuppi |
| ARACEAE | | vehkakasvit |
| | Arisaema dracontium | puikkokärsäkalla |
| | Arisaema erubescens | kiinankärsäkalla |
| | Arisaema galeatum | himalajankärsäkalla |
| | Arisaema nepenthoides | kirjokärsäkalla |
| | Arisaema sikokianum | suklaakärsäkalla |
| | Arisaema thunbergii var. urashima | siimajapaninkärsäkalla |
| | Arisaema tortuosum | mutkakärsäkalla |
| | Biarum davisii ssp. marmarisense | turkinhuppumaahiippa |
| | Biarum ditschianum | kaulusmaahiippa |
| COMPOSITAE (ASTERACEAE) | | mykerökukkaiskasvit |
| | Arnica montana §3 | etelänarnikki |
| | Othonna cacalioides | kerimehisilmä |
| | Othonna clavifolia | pulskamehisilmä |
| | Othonna hallii | solakkamehisilmä |
| | Othonna herrei | kuirimehisilmä |
| | Othonna lepidocaulis | suomumehisilmä |
| | Othonna retrorsa | vahamehisilmä |
| ERICACEAE | | kanervakasvit |
| | Arctostaphylos uva-ursi §3 | sianpuolukka |
| GENTIANACEAE | | katkerokasvit |
| | Gentiana lutea §3 | keltakatkero |
| LILIACEAE | | liljakasvit |
| | Trillium pusillum | pikkukolmilehti |
| | Trillium rugelii | karolinankolmilehti |
| | Trillium sessile | kastanjakolmilehti |
| LYCOPODIACEAE | | liekokasvit |
| | Lycopodium clavatum §3 | katinlieko |
| MELIACEAE | | meeliakasvit |
| | Cedrela montana §4 | vuorisetrela |
| | Cedrela oaxacensis §4 | meksikonsetrela |
| | Cedrela salvadorensis §4 | salvadorinsetrela |
| | Cedrela tonduzii §4 | costaricansetrela |
| MENYANTHACEAE | | raatekasvit |
| | Menyanthes trifoliata §3 | raate |
| PARMELIACEAE | | karpeet |
| | Cetraria islandica §3 | isohirvenjäkälä |
| PASSIFLORACEAE | | passiokasvit |
| | Adenia glauca | sinipassiokki |
| | Adenia pechuelli | puikkopassiokki |
| PEDALIACEAE | | seesamikasvit |
| | Harpagophytum spp. §3 | harpagojuuret |
| PORTULACACEAE | | portulakkakasvit |
| | Ceraria carrissoana | angolanvahio |
| | Ceraria fruticulosa | namibianvahio |
| SELAGINELLACEAE | | mähkäkasvit |
| | Selaginella lepidophylla | peikonmähkä |

Liite D

Yleisnimi

ELÄIMISTÖ

CHORDATA (SELKÄJÄNTEISET)

MAMMALIA

nisäkkäät

CARNIVORA

Canidae

koiraeläimet

Vulpes vulpes griffithi (III Intia) §1

Vulpes vulpes montana (III Intia) §1

Vulpes vulpes pusilla (III Intia) §1

Mustelidae

näätäeläimet

Mustela altaica (III Intia) §1

vuorikärppä

Mustela erminea ferghanae (III Intia) §1

Mustela kathiah (III Intia) §1

keltavatsakärppä

Mustela sibirica (III Intia) §1

siperiankärppä

DIPROTODONTIA

Macropodidae

kengurut

Dendrolagus dorianus

papuanpuukenguru

Dendrolagus goodfellowi

okrapuukenguru

Dendrolagus matschiei

kirjopuukenguru

Dendrolagus pulcherrimus

Dendrolagus stellarum

AVES

linnut

ANSERIFORMES

sorsalinnut

Anatidae

sorsat

Anas melleri

madagaskarinsorsa

COLUMBIFORMES

Columbidae

kyyhkyt

Columba oenops

perunkyyhky

Didunculus strigirostris

hammasnokkakyyhky

Ducula pickeringii

harmaakeisarikyyhky

Gallicolumba crinigera

mindanaonhaavakyyhky

Ptilinopus marchei

mustaposkikyyhky

Turacoena modesta

liuskekyyhky

GALLIFORMES

kanalinnut

Cracidae

hokot

Crax alector

isohokko

Pauxi unicornis

perunkypärähokko

Penelope pileata

valkotöyhtösaku

Megapodiidae

isojalkakanat

Eulipoa wallacei

molukkienisojalka

Phasianidae

aitokanat

Arborophila gingica

kauluspyy

Lophura bulweri

borneonfasaani

Lophura diardi

savufasaani

Lophura inornata

sumatranfasaani

Syrmaticus reevesii §2

kuningasfasaani

PASSERIFORMES

varpuslinnut

Bombycillidae

tilhet

Bombycilla japonica

japanintilhi

Corvidae

varikset

Cyanocorax caeruleus

huppunärhi

Cyanocorax dickeyi

asteekkinärhi

Cotingidae

kotingat

Procnias nudicollis

etelänseppäkotinga

Emberizidae

sirkut, tangarat

Dacnis nigripes

brasiliankerttulitangara

Sporophila falcirostris

bahiansirkkunen

Sporophila frontalis

valko-otsasirkkunen

Sporophila hypochroma

boliviansirkkunen

Sporophila palustris

suosirkkunen

Estrildidae

loistopeipot

Amandava amandava

punatiikeripeippo

Cryptospiza reichenovii

pikkupunapeippo

Erythrura coloria

mindanaonparatiisipeippo

Erythrura viridifacies

luzoninparatiisipeippo

Estrilda quartinia (usein kaupattu nimellä Estrilda melanotis)

oliivivahanokka

Hypargos niveoguttatus

punahelmipeippo

Lonchura griseicapilla

huppuhopeanokka

Lonchura punctulata

suomumanikki

Lonchura stygia

nokimanikki

Fringillidae

peipot

Carduelis ambigua

kiinanvihervarpunen

Carduelis atrata

mustatikli

Kozlowia roborowskii

tiibetinpunavarpunen

Pyrrhula erythaca

harlekiinitulkku

Serinus canicollis

harmaaniskahemppo

Serinus citrinelloides hypostictus (usein kaupattu nimellä Serinus citrinelloides)

afrikansitruunahemppo

Icteridae

turpiaalit

Sturnella militaris

ruohikkoturpiaali

Muscicapidae

siepot

Cochoa azurea

jaavanloistorastas

Cochoa purpurea

purppuraloistorastas

Garrulax formosus

punasiipitimali

Garrulax galbanus

keltarintatimali

Garrulax milnei

punanaurutimali

Niltava davidi

kiinansinisieppo

Stachyris whiteheadi

luzoninlymytimali

Swynnertonia swynnertoni (Viiitattu myös nimellä Pogonicichla swynnertoni)

kuurintatasku

Turdus dissimilis

huppurastas

Pittidae

pitat

Pitta nipalensis

ruskopitta

Pitta steerii

filippiinienpitta

Sittidae

nakkelit

Sitta magna

isonakkeli

Sitta yunnanensis

yunnaninnakkeli

Sturnidae

kottaraiset

Lamprotornis regius

paratiisikottarainen

Mino dumontii

kultanaamamaina

Sturnus erythropygius

andamaanienkottarainen

REPTILIA

matelijat

SAURIA

liskot

Agamidae

agamidae

Physignathus cocincinus

vihervesiagama

Gekkonidae

gekot

Rhacodactylus auriculatus

Rhacodactylus ciliatus

Rhacodactylus leachianus

Teratoscincus microlepis

Teratoscincus scincus

Gerrhosauridae

Zonosaurus karsteni

Zonosaurus quadrilineatus

Iguanidae

iguaanit

Ctenosaura quinquecarinata

piikkihäntäiguaanilaji

Scincidae

skinkit

Tribolonotus gracilis

Tribolonotus novaeguineae

SERPENTES

käärmeet

Colubridae

tarhakäärmeet

Elaphe carinata §1

Elaphe radiata §1

Elaphe taeniura §1

Enhydris bocourti §1

Homalopsis buccata §1

Langaha nasuta

Leioheterodon madagascariensis

Ptyas korros §1

Rhabdophis subminiatus §1

Hydrophiidae

merikäärmeet

Lapemis curtus (sisältää lajin Lapemis hardwickii) §1

Viperidae

kyyt

Calloselasma rhodostoma §1

AMPHIBIA

sammakkoeläimet

ANURA

sammakot

Dicroglossidae

Limnonectes macrodon

Hylidae

lehtisammakot

Phyllomedusa sauvagii

makisammakkolaji

Leptodactylidae

viheltäjäkonnat

Leptodactylus laticeps

Ranidae

aitosammakot

Pelophylax shqiperica

albanianvihersammakko

CAUDATA

salamanterieläimet

Hynobiidae

kantasalamanterit

Ranodon sibiricus

siperiansalamanteri

Plethodontidae

keuhkottomatsalamanterit

Bolitoglossa dofleini

Salamandridae

aitosalamanterit

Cynops ensicauda

miekkahäntätulilisko

Echinotriton andersoni

Laotriton laoensis

melahäntävesilisko

Liangshantriton taliangensis

Paramesotriton spp. (Lukuun ottamatta liitteeseen B sisältyviä lajeja)

kiinanvesilisko

Tylototriton spp.

krokotiilisalamanterit

ACTINOPTERYGII

luukalat

PERCIFORMES

ahvenkalat

Apogonidae

kardinaaliahvenet

Pterapogon kauderni

helmikardinaaliahven

ARTHROPODA (NIVELJALKAISET)

INSECTA

hyönteiset

LEPIDOPTERA

perhoset

Papilionidae

ritariperhoset

Baronia brevicornis

Papilio grosesmithi

Papilio maraho

MOLLUSCA (NILVIÄISET)

GASTROPODA

Haliotidae

abalonit

Haliotis midae

KASVISTO

AGAVACEAE

agaavekasvit

Calibanus hookeri

mukulajukka

Dasylirion longissimum

raippajuppi

ARACEAE

vehkakasvit

Arisaema dracontium

puikkokärsäkalla

Arisaema erubescens

kiinankärsäkalla

Arisaema galeatum

himalajankärsäkalla

Arisaema nepenthoides

kirjokärsäkalla

Arisaema sikokianum

suklaakärsäkalla

Arisaema thunbergii var. urashima

siimajapaninkärsäkalla

Arisaema tortuosum

mutkakärsäkalla

Biarum davisii ssp. marmarisense

turkinhuppumaahiippa

Biarum ditschianum

kaulusmaahiippa

COMPOSITAE (ASTERACEAE)

mykerökukkaiskasvit

Arnica montana §3

etelänarnikki

Othonna cacalioides

kerimehisilmä

Othonna clavifolia

pulskamehisilmä

Othonna hallii

solakkamehisilmä

Othonna herrei

kuirimehisilmä

Othonna lepidocaulis

suomumehisilmä

Othonna retrorsa

vahamehisilmä

ERICACEAE

kanervakasvit

Arctostaphylos uva-ursi §3

sianpuolukka

GENTIANACEAE

katkerokasvit

Gentiana lutea §3

keltakatkero

LILIACEAE

liljakasvit

Trillium pusillum

pikkukolmilehti

Trillium rugelii

karolinankolmilehti

Trillium sessile

kastanjakolmilehti

LYCOPODIACEAE

liekokasvit

Lycopodium clavatum §3

katinlieko

MELIACEAE

meeliakasvit

Cedrela montana §4

vuorisetrela

Cedrela oaxacensis §4

meksikonsetrela

Cedrela salvadorensis §4

salvadorinsetrela

Cedrela tonduzii §4

costaricansetrela

MENYANTHACEAE

raatekasvit

Menyanthes trifoliata §3

raate

PARMELIACEAE

karpeet

Cetraria islandica §3

isohirvenjäkälä

PASSIFLORACEAE

passiokasvit

Adenia glauca

sinipassiokki

Adenia pechuelli

puikkopassiokki

PEDALIACEAE

seesamikasvit

Harpagophytum spp. §3

harpagojuuret

PORTULACACEAE

portulakkakasvit

Ceraria carrissoana

angolanvahio

Ceraria fruticulosa

namibianvahio

SELAGINELLACEAE

mähkäkasvit

Selaginella lepidophylla

peikonmähkä

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(2)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(3)  Ainoastaan vikunjojen (Vicugna vicugna) kuidun ja siitä saatujen johdannaistuotteiden kansainvälisen kaupan sallimiseksi edellyttäen, että kuitu on saatu elävien vikunjojen keritsemisestä. Kuidusta saatujen tuotteiden kauppaa voidaan harjoittaa ainoastaan seuraavien määräysten mukaisesti:

| a) | Kunkin henkilön tai yhteisön, joka jalostaa vikunjojen kuitua vaatteiden ja kankaiden valmistamiseksi, on pyydettävä alkuperämaansa asianmukaisilta viranomaisilta [Alkuperämaat: maat, joissa lajia esiintyy, eli Argentiina, Bolivia, Chile, Ecuador ja Peru] lupa käyttää ”vicuña [alkuperämaa]” -mainintaa, merkkiä tai logoa, jonka ne levinneisyysalueen valtiot ovat vahvistaneet, jotka ovat ”Convenio para la Conservación y Manejo de la Vicuña” -sopimuksen osapuolia. |
| --- | --- |

a)

Kunkin henkilön tai yhteisön, joka jalostaa vikunjojen kuitua vaatteiden ja kankaiden valmistamiseksi, on pyydettävä alkuperämaansa asianmukaisilta viranomaisilta [Alkuperämaat: maat, joissa lajia esiintyy, eli Argentiina, Bolivia, Chile, Ecuador ja Peru] lupa käyttää ”vicuña [alkuperämaa]” -mainintaa, merkkiä tai logoa, jonka ne levinneisyysalueen valtiot ovat vahvistaneet, jotka ovat ”Convenio para la Conservación y Manejo de la Vicuña” -sopimuksen osapuolia.

| b) | Kaupan pidettävät vaatteet ja kankaat on merkittävä tai oltava tunnistettavissa seuraavien määräysten mukaisesti:


  i) | Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta tehtyjen kankaiden kansainvälisessä kaupassa, riippumatta siitä, onko kangas valmistettu lajin levinneisyysalueen valtioissa vai niiden ulkopuolella, on käytettävä mainintaa, merkkiä tai logoa siten, että alkuperämaa voidaan tunnistaa. VICUÑA [ALKUPERÄMAA] -maininnan, merkinnän tai logon olisi oltava seuraavassa muodossa:


  Maininnan, merkinnän tai logon on oltava kankaan nurjalla puolella. Lisäksi kankaan reunassa on oltava sanat VICUÑA [ALKUPERÄMAA]. |
| --- | --- | --- |

b)

Kaupan pidettävät vaatteet ja kankaat on merkittävä tai oltava tunnistettavissa seuraavien määräysten mukaisesti:

i)

Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta tehtyjen kankaiden kansainvälisessä kaupassa, riippumatta siitä, onko kangas valmistettu lajin levinneisyysalueen valtioissa vai niiden ulkopuolella, on käytettävä mainintaa, merkkiä tai logoa siten, että alkuperämaa voidaan tunnistaa. VICUÑA [ALKUPERÄMAA] -maininnan, merkinnän tai logon olisi oltava seuraavassa muodossa:

Image 1

Maininnan, merkinnän tai logon on oltava kankaan nurjalla puolella. Lisäksi kankaan reunassa on oltava sanat VICUÑA [ALKUPERÄMAA].

| ii) | Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta tehtyjen vaatteiden kansainvälisessä kaupassa, riippumatta siitä, onko vaate valmistettu lajin levinneisyysalueen valtioissa vai niiden ulkopuolella, on käytettävä kohdassa b) i) tarkoitettua mainintaa, merkkiä tai logoa. Maininnan, merkin tai logon on oltava vaatteeseen kiinnitetyssä tunnuksessa. Jos vaatteet valmistetaan alkuperämaan ulkopuolella, kohdassa b) i) tarkoitetun maininnan, merkin tai logon lisäksi olisi ilmoitettava myös valmistusmaa. |
| --- | --- |

ii)

Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta tehtyjen vaatteiden kansainvälisessä kaupassa, riippumatta siitä, onko vaate valmistettu lajin levinneisyysalueen valtioissa vai niiden ulkopuolella, on käytettävä kohdassa b) i) tarkoitettua mainintaa, merkkiä tai logoa. Maininnan, merkin tai logon on oltava vaatteeseen kiinnitetyssä tunnuksessa. Jos vaatteet valmistetaan alkuperämaan ulkopuolella, kohdassa b) i) tarkoitetun maininnan, merkin tai logon lisäksi olisi ilmoitettava myös valmistusmaa.

| c) | Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta lajin esiintymismaissa valmistettujen käsiteollisuustuotteiden kansainvälisessä kaupassa on käytettävä VICUÑA [ALKUPERÄMAA] – ARTESANÍA -mainintaa, merkkiä tai logoa seuraaavasti: |
| --- | --- |

c)

Elävänä kerittyjen vikunjojen kuidusta lajin esiintymismaissa valmistettujen käsiteollisuustuotteiden kansainvälisessä kaupassa on käytettävä VICUÑA [ALKUPERÄMAA] – ARTESANÍA -mainintaa, merkkiä tai logoa seuraaavasti:

Image 2

| d) | Jos kankaiden tai vaatteiden valmistukseen käytetään eri alkuperämaista peräisin olevaa elävänä kerittyjen vikunjojen kuitua, tuotteissa on oltava kohtien b) i) ja b) ii) mukaisesti maininta, merkki tai logo kutakin alkuperämaata varten. |
| --- | --- |

d)

Jos kankaiden tai vaatteiden valmistukseen käytetään eri alkuperämaista peräisin olevaa elävänä kerittyjen vikunjojen kuitua, tuotteissa on oltava kohtien b) i) ja b) ii) mukaisesti maininta, merkki tai logo kutakin alkuperämaata varten.

| e) | Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä I lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä I lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.

(4)  Kaikki lajit luetellaan yleissopimuksen liitteessä II lukuun ottamatta lajeja Balaena mysticetus, Eubalaena spp., Balaenoptera acutorostrata (lukuun ottamatta Länsi-Grönlannin populaatiota), Balaenoptera bonaerensis, Balaenoptera borealis, Balaenoptera edeni, Balaenoptera musculus, Balaenoptera omurai, Balaenoptera physalus, Megaptera novaeangliae, Orcaella brevirostris, Orcaella heinsohni, Sotalia spp., Sousa spp., Eschrichtius robustus, Lipotes vexillifer, Caperea marginata, Neophocaena asiaeorientalis, Neophocaena phocaenoides, Phocoena sinus, Physeter macrocephalus, Platanista spp., Berardius spp., Hyperoodon spp., jotka luetellaan liitteessä I. Yleissopimuksen liitteessä II mainittujen lajien yksilöitä, mukaan lukien muut tuotteet ja johdannaiset kuin kaupallisiin tarkoituksiin valmistetut lihatuotteet, joita Grönlannin asukkaat pyydystävät asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen myöntämällä luvalla, kohdellaan siten kuin ne kuuluisivat liitteeseen B. Vuotuinen vientikiintiö on vahvistettu nollaksi lajin Tursiops truncatus Mustanmeren populaation luonnosta saatuja ja pääasiassa kaupallisiin tarkoituksiin käytettäviä eläviä yksilöitä varten.

(5)  
  Botswanan, Namibian, Etelä-Afrikan ja Zimbabwen populaatiot (sisältyvät liitteeseen B):

Ainoastaan seuraavien yksilöiden ja tuotteiden kaupan sallimiseksi: a) metsästysmuistot muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin; b) elävillä eläimillä käytävä kauppa asianmukaisiin ja hyväksyttäviin määräpaikkoihin siten kuin se on määritetty päätöslauselmassa Conf. 11.20 Botswanan ja Zimbabwen osalta sekä Namibian ja Etelä-Afrikan in situ -suojeluohjelmia varten; c) vuodilla käytävä kauppa; d) karvoilla käytävä kauppa; e) nahkavalmisteilla käytävä kauppa kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Botswanan, Namibian ja Etelä-Afrikan osalta sekä muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Zimbabwen osalta: f) yksilöllisesti merkityillä ja sertifioiduilla viimeisteltyihin koruihin sisältyvillä ekipa-esineillä käytävä kauppa muissa kuin kaupallisissa tarkoituksissa Namibian osalta ja norsunluuveistoksilla käytävä kauppa muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin Zimbabwen osalta; g) rekisteröidyllä käsittelemättömällä norsunluulla käytävä kauppa (Botswana, Namibia, Etelä-Afrikka ja Zimbabwe: kokonaiset syöksyhampaat ja norsunluupalat) seuraavin edellytyksin: i) ainoastaan kyseisestä valtiosta peräisin oleva ja hallituksen omistamissa varastoissa oleva rekisteröity norsunluu (lukuun ottamatta takavarikoitua norsunluuta ja tuntemattomasta lähteestä peräisin olevaa norsunluuta); ii) ainoastaan kauppakumppaneille, joilla CITES-sihteeristö on yhteistyössä pysyvän komitean kanssa todennut olevan riittävä kansallinen lainsäädäntö ja sisäisen kaupan valvonta sen varmistamiseksi, että tuotua norsunluuta ei jälleenviedä ja että sitä hallinnoidaan päätöslauselman Conf.10.10 (rev. CoP14) kotimaista valmistusta ja kauppaa koskevien kaikkien vaatimusten mukaisesti; iii) ei ennen kuin sihteeristö on tutkinut mahdolliset tuojamaat ja hallituksen omistamissa varastoissa olevan rekisteröidyn norsunluun; iv) käsittelemätön norsunluu, joka on peräisin hallituksen omistamissa varastoissa olevan rekisteröidyn norsunluun ehdollisesta kaupasta, josta sovittiin 12. osapuolikokouksessa; kaupan kohteena voi olla enintään 20 000 kg (Botswana), 10 000 kg (Namibia) ja 30 000 kg (Etelä-Afrikka) norsunluuta; v) 12. osapuolikokouksessa sovittujen määrien lisäksi Botswanasta, Namibiasta, Etelä-Afrikasta ja Zimbabwesta peräisin olevalla hallituksen omistamalla norsunluulla, joka on rekisteröity viimeistään tammikuun 31 päivänä 2007 ja jonka sihteeristö on tarkastanut, voidaan käydä kauppaa ja se voidaan toimittaa edellä g) iv) kohdassa mainitun norsunluun kanssa yhtenä myyntieränä kutakin määräpaikkaa varten sihteeristön tarkan valvonnan alaisena; vi) kaupan tuotto käytetään yksinomaan norsujen suojeluun ja yhteisön suojelu- ja kehitysohjelmiin, joita toteutetaan norsujen levinneisyysalueella tai sen läheisyydessä; ja vii) edellä kohdassa g) v) tarkoitetuilla lisämäärillä voidaan käydä kauppaa vasta, kun pysyvä komitea katsoo, että edellä mainitut edellytykset täyttyvät; h) osapuolikokoukselle ei voida jättää lisäehdotuksia kaupan sallimiseksi norsunluulla, joka on peräisin liitteessä B jo mainituista populaatioista, aikana, joka alkaa 14. osapuolikokouksesta ja päättyy yhdeksän vuoden kuluttua norsunluun yksittäisestä myynnistä, joka tapahtuu kohtien g) i), g) ii), g) iii), g) vi) ja g) vii) säännösten mukaisesti. Kyseisiä lisäehdotuksia käsitellään päätösten 14.77 ja 14.78 (Rev. CoP15) mukaisesti. Sihteeristön ehdotuksesta pysyvä komitea voi päättää mainitun kaupan osittaisesta tai täydellisestä lopettamisesta, jos todetaan, etteivät viejä- tai tuojamaat täytä edellä mainittuja edellytyksiä, tai jos mainitun kaupan osoitetaan vaikuttavan haitallisesti muihin norsupopulaatioihin. Kaikki muut yksilöt katsotaan liitteessä A lueteltujen lajien yksilöiksi, ja niiden kauppaa säännellään sen mukaisesti.

(6)  Tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta seuraaviin:

| | Fossiilit; |
| --- | --- |

Fossiilit;

| | Korallihiekka eli aines, joka kokonaisuudessaan tai osittain koostuu hienoksi rikkoutuneista kuolleen korallin läpimitaltaan enintään 2 mm:n paloista ja joka ei ole tunnistettavissa lajin tasolle ja joka voi myös sisältää muun muassa huokoseliöiden jäännöksiä, nilviäisten ja äyriäisten kuoria sekä kalkkilevää |
| --- | --- |

Korallihiekka eli aines, joka kokonaisuudessaan tai osittain koostuu hienoksi rikkoutuneista kuolleen korallin läpimitaltaan enintään 2 mm:n paloista ja joka ei ole tunnistettavissa lajin tasolle ja joka voi myös sisältää muun muassa huokoseliöiden jäännöksiä, nilviäisten ja äyriäisten kuoria sekä kalkkilevää

| | Korallinpalat (mukaan luettuna sora ja irtokiviaines), eli irralliset muodoltaan sormimaisen kuolleen rikkoutuneen korallin palat ja muu aines, joka on läpimitaltaan 2–30 mm ja joka ei ole tunnistettavissa lajin tasolle. |
| --- | --- |

Korallinpalat (mukaan luettuna sora ja irtokiviaines), eli irralliset muodoltaan sormimaisen kuolleen rikkoutuneen korallin palat ja muu aines, joka on läpimitaltaan 2–30 mm ja joka ei ole tunnistettavissa lajin tasolle.

(7)  Sellaisten yksilöiden kauppa, joiden alkuperätunnus on A, sallitaan vain, jos kaupattavassa yksilössä on alalehtiä.

(8)  Asetuksen säännöksiä ei sovelleta seuraavien risteymien ja/tai lajikkeiden keinotekoisesti lisättyihin yksilöihin:

| | Hatiora x graeseri |
| --- | --- |

Hatiora x graeseri

| | Schlumbergera x buckleyi |
| --- | --- |

Schlumbergera x buckleyi

| | Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera russelliana x Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera orssichiana x Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata |
| --- | --- |

Schlumbergera opuntioides x Schlumbergera truncata

| | Schlumbergera truncata (lajikkeet) |
| --- | --- |

Schlumbergera truncata (lajikkeet)

| | Cactaceae spp. lajien värimutaatiot, jotka on vartettu seuraaviin perusrunkoihin: Harrisia
  ’Jusbertii’, Hylocereus trigonus tai Hylocereus undatus |
| --- | --- |

Cactaceae spp. lajien värimutaatiot, jotka on vartettu seuraaviin perusrunkoihin: Harrisia
  ’Jusbertii’, Hylocereus trigonus tai Hylocereus undatus

| | Opuntia microdasys (lajikkeet) |
| --- | --- |

Opuntia microdasys (lajikkeet)

(9)  Sukujen Cymbidium, Dendrobium, Phalaenopsis ja Vanda keinotekoisesti lisätyt risteymät eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan, jos yksilöt voidaan helposti tunnistaa keinotekoisesti lisätyiksi eikä niissä näy merkkejä, joita voisi esiintyä luonnosta otetuilla kasveilla, kuten keräämisestä johtuvia vaurioita tai voimakasta kuivumista, epäsäännöllistä kasvua sekä vaihtelevaa kokoa ja muotoa tietyn taksonin ja lähetyksen sisällä, leväkasvustoa tai muita lehtien pinnalla olevia eliöitä tai hyönteisten tai muiden tuholaisten aiheuttamia vioittumia; ja

| a) | kun yksilöt lähetetään muutoin kuin kukkivana, ne toimitetaan lähetyksinä, jotka koostuvat vähintään 20 saman risteymän kasvia sisältävistä pakkauksista (kuten pahvipakkaukset, laatikot, sälelaatikot tai konttien (CC Containers) yksittäiset hyllyt); kussakin pakkauksessa olevien kasvien on oltava pitkälti yhdenmukaisia ja terveitä; ja lähetyksen mukana on oltava asiakirjat, kuten lasku, joista käy selkeästi ilmi kunkin risteymän kasvien määrä; tai |
| --- | --- |

a)

kun yksilöt lähetetään muutoin kuin kukkivana, ne toimitetaan lähetyksinä, jotka koostuvat vähintään 20 saman risteymän kasvia sisältävistä pakkauksista (kuten pahvipakkaukset, laatikot, sälelaatikot tai konttien (CC Containers) yksittäiset hyllyt); kussakin pakkauksessa olevien kasvien on oltava pitkälti yhdenmukaisia ja terveitä; ja lähetyksen mukana on oltava asiakirjat, kuten lasku, joista käy selkeästi ilmi kunkin risteymän kasvien määrä; tai

| b) | kun yksilöt lähetetään kukkivana eli kussakin yksilössä on vähintään yksi täysin auennut kukka, lähetyksessä oleville yksilöille ei ole vähimmäismäärää, mutta yksilöiden on oltava ammattimaisesti käsitelty kaupallista vähittäismyyntiä varten eli niissä on oltava painetut merkinnät tai niiden on oltava pakattu painettuihin pakkauksiin, joista käy ilmi risteymän nimi ja valtio, jossa lopullinen käsittely on tehty. Merkintöjen tulisi olla helposti näkyvissä, jotta tarkistukset voidaan suorittaa helposti. Kasveihin, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksen piiriin, on liitettävä asianmukaiset CITES-asiakirjat. |
| --- | --- |

b)

kun yksilöt lähetetään kukkivana eli kussakin yksilössä on vähintään yksi täysin auennut kukka, lähetyksessä oleville yksilöille ei ole vähimmäismäärää, mutta yksilöiden on oltava ammattimaisesti käsitelty kaupallista vähittäismyyntiä varten eli niissä on oltava painetut merkinnät tai niiden on oltava pakattu painettuihin pakkauksiin, joista käy ilmi risteymän nimi ja valtio, jossa lopullinen käsittely on tehty. Merkintöjen tulisi olla helposti näkyvissä, jotta tarkistukset voidaan suorittaa helposti. Kasveihin, jotka eivät selkeästi kuulu poikkeuksen piiriin, on liitettävä asianmukaiset CITES-asiakirjat.

(10)  Komission asetus (EY) N:o 865/2006, annettu 4 päivänä toukokuuta 2006, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 166, 19.6.2006, s. 1).

(11)  Asetuksen säännöksiä ei sovelleta lajin Cyclamen persicum persicum -lajikkeiden keinotekoisesti lisättyihin yksilöihin. Poikkeus ei kuitenkaan koske sellaisia yksilöitä, joita kaupataan lepotilassa olevina mukuloina.

(12)  Asetuksen säännöksiä ei sovelleta lajin Taxus cuspidata keinotekoisesti lisättyihin, eläviin, ruukuissa tai muissa pienissä astioissa oleviin risteymiin ja lajikkeisiin. Jokaisessa lähetyksessä on oltava merkinnät tai asiakirja, jossa näkyy taksonin tai taksonien nimi sekä teksti ”keinotekoisesti lisätty”.

---

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/99

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/161,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,

lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 139/2014 ranskankielisen toisinnon oikaisemisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 8 a artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ranskankielisessä toisinnossa komission asetuksesta (EU) N:o 139/2014 (2), jossa vahvistetaan lentopaikkoihin liittyvät vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt, on virheitä. Sen vuoksi mainitun asetuksen liitteiden II ja IV ranskankielinen toisinto on tarpeen oikaista. Muita kielitoisintoja ei muuteta. |
| --- | --- |

(1)

Ranskankielisessä toisinnossa komission asetuksesta (EU) N:o 139/2014 (2), jossa vahvistetaan lentopaikkoihin liittyvät vaatimukset ja hallinnolliset menettelyt, on virheitä. Sen vuoksi mainitun asetuksen liitteiden II ja IV ranskankielinen toisinto on tarpeen oikaista. Muita kielitoisintoja ei muuteta.

| (2) | Sen vuoksi asetus (EU) N:o 139/2014 olisi oikaistava. |
| --- | --- |

(2)

Sen vuoksi asetus (EU) N:o 139/2014 olisi oikaistava.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

(Koskee ainoastaan ranskankielistä toisintoa.)

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1).

2

---

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/101 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/101

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/162,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,

vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä sekä vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 105 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vuoden 2015 kalastuskiintiöt vahvistettiin seuraavilla säädöksillä:


  — | neuvoston asetus (EU) N:o 1221/2014 (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

Vuoden 2015 kalastuskiintiöt vahvistettiin seuraavilla säädöksillä:

—

neuvoston asetus (EU) N:o 1221/2014 (2),

| — | neuvoston asetus (EU) N:o 1367/2014 (3), |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) N:o 1367/2014 (3),

| — | neuvoston asetus (EU) 2015/104 (4), ja |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2015/104 (4), ja

| — | neuvoston asetus (EU) 2015/106 (5). |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2015/106 (5).

| (2) | Vuoden 2016 kalastuskiintiöt vahvistettiin seuraavilla säädöksillä:


  — | asetus (EU) N:o 1367/2014, |
| --- | --- | --- |

(2)

Vuoden 2016 kalastuskiintiöt vahvistettiin seuraavilla säädöksillä:

—

asetus (EU) N:o 1367/2014,

| — | neuvoston asetus (EU) 2015/2072 (6), |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2015/2072 (6),

| — | neuvoston asetus (EU) 2016/72 (7), ja |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2016/72 (7), ja

| — | neuvoston asetus (EU) 2016/73 (8). |
| --- | --- |

—

neuvoston asetus (EU) 2016/73 (8).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä.

| (4) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 (9) vahvistetaan vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 (9) vahvistetaan vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset.

| (5) | Täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2226 ei kuitenkaan voitu tehdä eräiden jäsenvaltioiden osalta lainkaan vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ollut kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2016. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/2226 ei kuitenkaan voitu tehdä eräiden jäsenvaltioiden osalta lainkaan vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ollut kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2016.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista. Komission tiedonannon 2012/C-72/07 (10) mukaan tällaiset vähennykset olisi suotavaa tehdä kyseisen kiintiön ylittäneen laivaston kalastamia kantoja varten jaetuista kiintiöistä, ottaen huomioon tarve välttää poisheittämisiä sekakalastuksessa. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisen jäsenvaltion käytettävissä ei ole kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista. Komission tiedonannon 2012/C-72/07 (10) mukaan tällaiset vähennykset olisi suotavaa tehdä kyseisen kiintiön ylittäneen laivaston kalastamia kantoja varten jaetuista kiintiöistä, ottaen huomioon tarve välttää poisheittämisiä sekakalastuksessa.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (11) 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehdyt kalastusmahdollisuuksien vaihdot mahdollistivat joissakin tapauksissa osittaisen vähennyksen samoista kannoista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 puitteissa. Jäljellä olevat vähennykset olisi kohdistettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdan mukaisesti muiden kantojen kiintiöihin. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (11) 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehdyt kalastusmahdollisuuksien vaihdot mahdollistivat joissakin tapauksissa osittaisen vähennyksen samoista kannoista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 puitteissa. Jäljellä olevat vähennykset olisi kohdistettava asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdan mukaisesti muiden kantojen kiintiöihin.

| (8) | Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu ehdotetuista vähennyksistä kiintiöihin, jotka on jaettu muille kuin liikakalastetuille kalakannoille. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu ehdotetuista vähennyksistä kiintiöihin, jotka on jaettu muille kuin liikakalastetuille kalakannoille.

| (9) | Vuonna 2015 Espanja ylitti rauskukalojen kalastuskiintiönsä unionin vesillä ICES-suuralueilla VIII ja IX (SRX/89-C). Espanja pyysi 30 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että tehtävä vähennys jaettaisiin kahdelle vuodelle. Toimitettujen tietojen perusteella sekä ottaen huomioon, että kiintiön huomattava vähentäminen aiheuttaisi kyseisten lajien kohtuuttoman suuria poisheittämisiä tiedonannon 2012/C 72/07 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, pyyntö voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

(9)

Vuonna 2015 Espanja ylitti rauskukalojen kalastuskiintiönsä unionin vesillä ICES-suuralueilla VIII ja IX (SRX/89-C). Espanja pyysi 30 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, että tehtävä vähennys jaettaisiin kahdelle vuodelle. Toimitettujen tietojen perusteella sekä ottaen huomioon, että kiintiön huomattava vähentäminen aiheuttaisi kyseisten lajien kohtuuttoman suuria poisheittämisiä tiedonannon 2012/C 72/07 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, pyyntö voidaan hyväksyä.

| (10) | Tuulenkalan kohdalla ICES-alueista IIa ja IIIa sekä ICES-suuralueesta muodostuvalla maantieteellisellä alueella Tanskan edellytetään tekevän vähennyksiä, koska se on ylittänyt vuonna 2015 suurimman sallitun saaliinsa unionin vesillä tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1, joka määritellään asetuksen (EU) 2015/104 liitteessä IID. Vuonna 2016 on näillä vesillä sallittu tuulenkalan vähäiset saaliit, jotta sen runsautta voidaan seurata. Tällaisin vähennyksin on kuitenkin mahdotonta ylläpitää kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) tuulenkalakannan hoitamiseksi suosittamaa seurantajärjestelmää (12). Sen vuoksi vähennykset, jotka tehdään Tanskan vuonna 2015 kyseisellä alueella ylittämien kiintiöiden vuoksi, olisi kohdistettava tuulenkalan kalastuksenhoitoalueelle 3. |
| --- | --- |

(10)

Tuulenkalan kohdalla ICES-alueista IIa ja IIIa sekä ICES-suuralueesta muodostuvalla maantieteellisellä alueella Tanskan edellytetään tekevän vähennyksiä, koska se on ylittänyt vuonna 2015 suurimman sallitun saaliinsa unionin vesillä tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1, joka määritellään asetuksen (EU) 2015/104 liitteessä IID. Vuonna 2016 on näillä vesillä sallittu tuulenkalan vähäiset saaliit, jotta sen runsautta voidaan seurata. Tällaisin vähennyksin on kuitenkin mahdotonta ylläpitää kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) tuulenkalakannan hoitamiseksi suosittamaa seurantajärjestelmää (12). Sen vuoksi vähennykset, jotka tehdään Tanskan vuonna 2015 kyseisellä alueella ylittämien kiintiöiden vuoksi, olisi kohdistettava tuulenkalan kalastuksenhoitoalueelle 3.

| (11) | Lisäksi tietyt täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 säädetyt vähennykset näyttävät olevan suurempia kuin vuonna 2016 käytettävissä oleva mukautettu kiintiö, eikä niitä sen vuoksi voida tehdä kokonaan vuoden 2016 kiintiöstä. Tiedonannon 2012/C 72/07 mukaisesti jäljelle jäävät määrät olisi vähennettävä seuraavina vuosina käytettävissä olevista mukautetuista kiintiöistä, kunnes liikakalastettu määrä on korvattu. |
| --- | --- |

(11)

Lisäksi tietyt täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 säädetyt vähennykset näyttävät olevan suurempia kuin vuonna 2016 käytettävissä oleva mukautettu kiintiö, eikä niitä sen vuoksi voida tehdä kokonaan vuoden 2016 kiintiöstä. Tiedonannon 2012/C 72/07 mukaisesti jäljelle jäävät määrät olisi vähennettävä seuraavina vuosina käytettävissä olevista mukautetuista kiintiöistä, kunnes liikakalastettu määrä on korvattu.

| (12) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/2226 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2016/2226 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vähennetään tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettuja, asetuksissa (EU) N:o 1367/2014, (EU) 2015/2072, (EU) 2016/72 ja (EU) 2016/73 vuodelle 2016 vahvistettuja kalastuskiintiöitä kohdistamalla vähennykset muihin kantoihin mainitun liitteen mukaisesti.

2 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 liite tämän asetuksen liitteellä II.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1221/2014, annettu 10 päivänä marraskuuta 2014, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015 sekä asetusten (EU) N:o 43/2014 ja (EU) N:o 1180/2013 muuttamisesta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 16).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1367/2014, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2015 ja 2016 (EUVL L 366, 20.12.2014, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2015/104, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015, asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 779/2014 kumoamisesta (EUVL L 22, 28.1.2015. s. 1).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2015/106, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015 (EUVL L 19, 24.1.2015, s. 8).

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) 2015/2072, annettu 17 päivänä marraskuuta 2015, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 sekä asetusten (EU) N:o 1221/2014 ja (EU) 2015/104 muuttamisesta (EUVL L 302, 19.11.2015, s. 1).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2016/72, annettu 22 päivänä tammikuuta 2016, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 sekä asetuksen (EU) 2015/104 muuttamisesta (EUVL L 22, 28.1.2016, s. 1).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2016/73, annettu 18 päivänä tammikuuta 2016, eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2016 (EUVL L 16, 23.1.2016, s. 1).

8

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2226, annettu 9 päivänä joulukuuta 2016, vuonna 2016 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuoden liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä (EUVL L 336, 10.12.2016, s. 28).

9

(10)  Komission tiedonanto – Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevat suuntaviivat (2012/C-72/07) (EUVL C 72, 10.3.2012, s. 27).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

11

(12)  http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Expert%20Group%20Report/acom/2016/HAWG/13%20HAWG%20Report%202016%20-%20Sec%2011%20Sandeel%20in%20Division%203.a%20and%20Subarea%204.pdf

12

---

LIITE I

Muiden kantojen kiintiöihin tehtävät vähennykset

| Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2015 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1) | Saaliit yhteensä vuonna 2015 (määrä kilogrammoina) | Kiintiön käyttö (%) | Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina) | Kerroin (2) | Lisäkerroin (3)
   (4) | Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (kilogrammoina) | Vähennykset vuonna 2016 (kilogrammoina) | Vuonna 2016 samasta kannasta jo tehdyt vähennykset (kilogrammoina) (6) | Jäljellä oleva määrä, joka on vähennettävä muusta kannasta (kilogrammoina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) |
| |
| DK | DGS | 03A-C. | Piikkihai | Unionin vedet alueella IIIa | 0 | 3 840 | Ei sovelleta | 3 840 | 1,00 | / | / | 3 840 | 0 | 3 840 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| DK | NEP | 3A/BCD | Keisarihummeri | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 3 840 |
| |
| DK | DGS | 2AC4-C | Piikkihai | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 0 | 1 540 | Ei sovelleta | 1 540 | 1,00 | / | / | 1 540 | 0 | 1 540 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| DK | NEP | 2AC4-C | Keisarihummeri | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 1 540 |
| |
| DK | NOP | 04-N. | Harmaaturska | Norjan vedet suuralueella IV | 0 | 28 270 | Ei sovelleta | 28 270 | 1,00 | / | / | 28 270 | 0 | 28 270 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| DK | NOP | 2A3A4. | Harmaaturska | IIIa; unionin vedet alueilla IIa ja IV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 28 270 |
| |
| ES | BUM | ATLANT | Sinimarliini | Atlantin valtameri | 20 360 | 134 082 | 658,56 % | 113 722 | 2,0 | A | 172 878 | 514 044 | 0 | 514 044 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| ES | SWO | AN05N | Miekkakala | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 514 044 |
| |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet suuralueilla I ja II | 0 | 24 239 | Ei sovelleta | 24 239 | 1,00 | A | / | 36 359 | 0 | 36 359 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| ES | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 36 359 |
| |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet suuralueilla I ja II | 2 000 | 7 957 | 397,85 % | 5 957 | 1,00 | / | / | 5 957 | 0 | 5 957 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| FR | OTH | 1N2AB. | Muut lajit | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 5 957 |
| |
| NL | ANE | 08. | Sardelli | VIII | 0 | 12 493 | Ei sovelleta | 12 493 | 1,00 | / | / | 12 493 | 0 | 12 493 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| NL | WHB | 1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 12 493 |
| |
| NL | HKE | 3A/BCD | Kummeliturska | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | 0 | 1 575 | Ei sovelleta | 1 575 | 1,00 | A+C (7) | / | 2 363 | 0 | 2 363 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| NL | HKE | 2AC4-C | Kummeliturska | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 2 363 |
| |
| NL | WHG | 56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet suuralueilla XII ja XIV | 0 | 11 475 | Ei sovelleta | 11 475 | 1,00 | / | / | 11 475 | 0 | 11 475 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| NL | HKE | 8ABDE. | Kummeliturska | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 11 475 |
| |
| PT | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet suuralueilla I ja II | 0 | 6 098 | Ei sovelleta | 6 098 | 1,00 | / | / | 6 098 | 0 | 6 098 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| PT | RED | 1N2AB. | Punasimput | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 6 098 |
| |
| PT | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet suuralueilla I ja II | 9 700 | 9 690 | 99,90 % | -10 | / | / | 145 616 | 145 606 | 53 | 145 553 |
| Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta. |
| PT | RED | 1N2AB. | Punasimput | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | / | / | / | / | / | / | / | / | 145 553 |

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2015 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1)

Saaliit yhteensä vuonna 2015 (määrä kilogrammoina)

Kiintiön käyttö (%)

Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina)

Kerroin (2)

Lisäkerroin (3)
   (4)

Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (kilogrammoina)

Vähennykset vuonna 2016 (kilogrammoina)

Vuonna 2016 samasta kannasta jo tehdyt vähennykset (kilogrammoina) (6)

Jäljellä oleva määrä, joka on vähennettävä muusta kannasta (kilogrammoina)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

DK

DGS

03A-C.

Piikkihai

Unionin vedet alueella IIIa

0

3 840

Ei sovelleta

3 840

1,00

/

/

3 840

0

3 840

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

DK

NEP

3A/BCD

Keisarihummeri

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

/

/

/

/

/

/

/

/

/

3 840

DK

DGS

2AC4-C

Piikkihai

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

0

1 540

Ei sovelleta

1 540

1,00

/

/

1 540

0

1 540

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

DK

NEP

2AC4-C

Keisarihummeri

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

1 540

DK

NOP

04-N.

Harmaaturska

Norjan vedet suuralueella IV

0

28 270

Ei sovelleta

28 270

1,00

/

/

28 270

0

28 270

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

DK

NOP

2A3A4.

Harmaaturska

IIIa; unionin vedet alueilla IIa ja IV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

28 270

ES

BUM

ATLANT

Sinimarliini

Atlantin valtameri

20 360

134 082

658,56 %

113 722

2,0

A

172 878

514 044

0

514 044

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

ES

SWO

AN05N

Miekkakala

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

/

/

/

/

/

/

/

/

/

514 044

ES

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet suuralueilla I ja II

0

24 239

Ei sovelleta

24 239

1,00

A

/

36 359

0

36 359

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

ES

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

36 359

FR

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet suuralueilla I ja II

2 000

7 957

397,85 %

5 957

1,00

/

/

5 957

0

5 957

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

FR

OTH

1N2AB.

Muut lajit

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

5 957

NL

ANE

08.

Sardelli

VIII

0

12 493

Ei sovelleta

12 493

1,00

/

/

12 493

0

12 493

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

NL

WHB

1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

12 493

NL

HKE

3A/BCD

Kummeliturska

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

0

1 575

Ei sovelleta

1 575

1,00

A+C (7)

/

2 363

0

2 363

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

NL

HKE

2AC4-C

Kummeliturska

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

/

/

/

/

/

/

/

/

/

2 363

NL

WHG

56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet suuralueilla XII ja XIV

0

11 475

Ei sovelleta

11 475

1,00

/

/

11 475

0

11 475

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

NL

HKE

8ABDE.

Kummeliturska

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

/

/

/

/

/

/

/

/

/

11 475

PT

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet suuralueilla I ja II

0

6 098

Ei sovelleta

6 098

1,00

/

/

6 098

0

6 098

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

PT

RED

1N2AB.

Punasimput

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

6 098

PT

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet suuralueilla I ja II

9 700

9 690

99,90 %

-10

/

/

145 616

145 606

53

145 553

Vähennykset tehdään seuraavasta kannasta.

PT

RED

1N2AB.

Punasimput

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

/

/

/

/

/

/

/

/

145 553

---

(1)  Kiintiöt, jotka ovat asiaa koskevien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaiset kalastusmahdollisuuksien vaihdot, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EU) N:o 1221/2014 5 a artiklan ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/104 (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1) 18 a artiklan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuosilta 2014 ja 2015 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.

(2)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdassa säädetään. Vähennystä, joka on yhtä suuri kuin liikakalastus * 1,00, sovelletaan kaikissa liikakalastustapauksissa, jotka ovat enintään 100 tonnia.

(3)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 3 kohdassa säädetään ja jos liikakalastuksen osuus on yli 10 prosenttia.

(4)  Kirjain ”A” osoittaa, että vuosina 2013, 2014 ja 2015 tapahtuneen jatkuvan liikakalastuksen vuoksi on sovellettu lisäkerrointa 1,5. Kirjain ”C” osoittaa, että on sovellettu lisäkerrointa 1,5, koska kantaan sovelletaan monivuotista suunnitelmaa.

(5)  Jäljellä olevat määrät, joita ei voitu vähentää vuonna 2015 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1801 (EUVL L 263, 8.10.2015, s. 19), sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2404 (EUVL L 333, 19.12.2015, s. 73), mukaisesti, koska käytettävissä ei ollut kiintiötä tai riittävää kiintiömäärää.

(6)  Määrät, jotka voidaan vähentää samasta kannasta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 16 artiklan 8 kohdan mukaisesti tehdyn kalastusmahdollisuuksien vaihdon vuoksi.

(7)  Lisäkertoimet eivät kumuloidu, vaan niitä sovelletaan vain kerran.

---

LIITE II

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 liite seuraavasti:

”LIITE

Liikakalastettujen kantojen kiintiöihin tehtävät vähennykset

| Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Alkuperäinen kiintiö 2015 (kilogrammoina) | Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2015 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1) | Saaliit yhteensä vuonna 2015 (määrä kilogrammoina) | Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään | Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina) | Kerroin (2) | Lisäkerroin (3)
   (4) | Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina) | Vuonna 2016 tehtävät vähennykset (määrä kilogrammoina) (6) | Vuonna 2016 jo tehdyt vähennykset (määrä kilogrammoina) (7) | Vuonna 2017 ja sitä seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina tehtävät vähennykset (määrä kilogrammoina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) | (15) | (16) |
| BE | SOL | 24-C. | Meriantura | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 991 000 | 929 510 | 939 590 | 101,08 % | 10 080 | / | / | / | 10 080 | 10 080 | / |
| BE | SRX | 07D. | Rauskukalat | Unionin vedet alueella VIId | 72 000 | 70 511 | 69 495 | 98,56 % | –1 016 | / | / | 1 097 | 81 | 81 | / |
| BE | SRX | 2AC4-C | Rauskukalat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 211 000 | 245 500 | 256 147 | 104,34 % | 10 647 | / | / | / | 10 647 | 10 647 | / |
| BE | SRX | 67AKXD | Rauskukalat | Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k | 725 000 | 915 262 | 918 243 | 100,33 % | 2 981 | / | / | / | 2 981 | 2 981 | / |
| DE | T/B | 2AC4-C | Piikkikampela/silokampela | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 186 000 | 349 000 | 350 186 | 100,34 % | 1 186 | / | / | / | 1 186  (12) | 1 186 | / |
| DK | COD | 03AN. | Turska | Skagerrak | 3 336 000 | 3 223 407 | 3 349 360 | 103,91 % | 125 923 | / | (C) (8) | / | 125 923 | 125 923 | / |
| DK | DGS | 03A-C. | Piikkihai | Unionin vedet alueella IIIa | 0 | 0 | 3 840 | Ei sovelleta | 3 840 | 1,00 | / | / | 3 840 | 3 840 | / |
| DK | DGS | 2AC4-C | Piikkihai | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 0 | 0 | 1 540 | Ei sovelleta | 1 540 | 1,00 | / | / | 1 540 | 1 540 | / |
| DK | HER | 03A-BC | Silli ja silakka | IIIa | 5 692 000 | 5 770 000 | 6 056 070 | 104,96 % | 286 070 | / | / | / | 286 070 | 286 070 | / |
| DK | NOP | 04-N. | Harmaaturska | Norjan vedet suuralueella IV | 0 | 0 | 28 270 | Ei sovelleta | 28 270 | 1,00 | / | / | 28 270 | 28 270 | / |
| DK | SAN | 234_1 | Tuulenkala | Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1 | 125 459 000 | 115 924 000 | 130 977 950 | 112,99 % | 15 053 950 | 1,2 | / | / | 18 064 740 | 18 064 740  (14) | / |
| DK | SAN | 234_6 | Tuulenkala | Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 6 | 206 000 | 219 000 | 228 860 | 104,50 % | 9 860 | / | / | / | 9 860 | 9 860 | / |
| ES | ALF | 3X14- | Limapäät | Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV | 67 000 | 80 045 | 62 544 | 78,13 % | – 9 496  (9) | / | / | 16 159 | 6 663 | 5 846 | 817 |
| ES | ANE | 08. | Sardelli | VIII | 22 500 000 | 22 923 784 | 24 068 471 | 104,99 % | 1 144 687 | / | / | / | 1 144 687 | 1 144 687 | / |
| ES | BSF | 8910- | Mustahuotrakala | Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla VIII, IX ja X | 12 000 | 30 050 | 110 | 0,37 % | – 26 936  (10) | / | / | 29 639 | 2 703 | 0 | 2 703 |
| ES | BUM | ATLANT | Sinimarliini | Atlantin valtameri | 10 360 | 20 360 | 134 082 | 658,56 % | 113 722 | 2,0 | A | 172 878 | 514 044 | 514 044 | / |
| ES | COD | 1/2B | Turska | I ja IIb | 13 283 000 | 12 182 091 | 12 391 441 | 101,72 % | 209 350 | / | / | / | 209 350 | 209 350 | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | 0 | 24 239 | Ei sovelleta | 24 239 | 1,00 | A | / | 36 359 | 36 359 | / |
| ES | RED | N3LN. | Punasimput | NAFO 3LN | / | 171 440 | 173 836 | 101,40 % | 2 396 | / | / | / | 2 396 | 2 396 | / |
| ES | SOL | 8AB. | Meriantura | VIIIa ja VIIIb | 9 000 | 6 968 | 7 397 | 106,13 % | (429) (11) | / | (A+C) (8)
   (13) | 2 759 | 2 759 | 2 759 | / |
| ES | SRX | 67AKXD | Rauskukalat | Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k | 43 800 | 412 000 | 445 713 | 108,18 % | 33 713 | / | / | / | 33 713 | 33 713 | / |
| ES | SRX | 89-C. | Rauskukalat | Unionin vedet suuralueilla VIII ja IX | 1 057 000 | 650 485 | 771 246 | 118,56 % | 120 761 | 1,2 | / | 118 622 | 263 535 | 131 768  (15) | 131 768  (15) |
| ES | USK | 567EI. | Keila | Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla V, VI ja VII | 46 000 | 135 008 | 62 646 | 46,40 % | – 72 362 | / | / | 58 762 | 0 | / | / |
| ES | WHM | ATLANT | Valkomarliini | Atlantin valtameri | 24 310 | 24 310 | 68 613 | 282,24 % | 44 303 | 1,00 | A | 72 539 | 138 994 | 0 | 138 994 |
| FR | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | 2 000 | 7 957 | 397,85 % | 5 957 | 1,00 | / | / | 5 957 | 5 957 | / |
| FR | HAD | 7X7A34 | Kolja | VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1 | 5 561 000 | 5 760 984 | 5 775 607 | 100,25 % | 14 623 | / | / | / | 14 623 | 14 623 | / |
| FR | PLE | 7HJK. | Punakampela | VIIh, VIIj ja VIIk | 17 000 | 57 007 | 59 833 | 104,95 % | 2 826 | / | / | / | 2 826 | 2 826 | / |
| FR | SRX | 07D. | Rauskukalat | Unionin vedet alueella VIId | 602 000 | 591 586 | 689 868 | 116,61 % | 98 282 | 1,00 | / | / | 98 282 | 98 282 | / |
| FR | SRX | 89-C. | Rauskukalat | Unionin vedet suuralueilla VIII ja IX | 1 298 000 | 1 507 000 | 1 578 469 | 104,74 % | 71 469 | / | / | / | 71 469 | 71 469 | / |
| IE | COD | 07A. | Turska | VIIa | 120 000 | 134 776 | 138 122 | 102,48 % | 3 346 | / | / | / | 3 346 | 3 346 | / |
| IE | SRX | 67AKXD | Rauskukalat | Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k | 1 048 000 | 946 554 | 1 044 694 | 110,7 % | 98 140 | 1,00 | / | / | 98 140 | 98 140 | / |
| NL | ANE | 08. | Sardelli | VIII | / | 0 | 12 493 | Ei sovelleta | 12 493 | 1,00 | / | / | 12 493 | 12 493 | / |
| NL | COD | 2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin | 2 800 000 | 1 340 520 | 1 348 815 | 100,62 % | 8 295 | / | (C) (8) | / | 8 295 | 8 295 | / |
| NL | HER | *25B-F | Silli | II, Vb leveyspiirin 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet) | 1 104 000 | 1 841 160 | 2 230 998 | 121,17 % | 389 838 | 1,4 | / | / | 545 773 | 522 222 | 23 551 |
| NL | HKE | 3A/BCD | Kummeliturska | IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32 | / | 0 | 1 575 | Ei sovelleta | 1 575 | 1,00 | A+C (13) | / | 2 363 | 2 363 | / |
| NL | MAC | *3A4BC | Makrilli | IIIa ja IVbc | 490 000 | 1 084 500 | 1 090 087 | 100,52 % | 5 587 | / | / | / | 5 587 | 5 587 | / |
| NL | POK | 2A34. | Seiti | IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32 | 68 000 | 56 600 | 63 411 | 112,03 % | 6 811 | 1,00 | / | / | 6 811 | 5 754 | 1 057 |
| NL | SRX | 2AC4-C | Rauskukalat | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 180 000 | 245 300 | 252 765 | 103,04 % | 7 465 | / | / | / | 7 465 | 7 465 | / |
| NL | T/B | 2AC4-C | Piikkikampela ja silokampela | Unionin vedet alueilla IIa ja IV | 2 579 000 | 2 783 000 | 2 793 239 | 100,37 % | 10 239 | / | / | / | 10 239 | 10 239 | / |
| NL | WHB | 1X14 | Mustakitaturska | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV | 36 711 000 | 55 297 456 | 55 584 332 | 100,52 % | 286 876 | / | / | / | 286 876 | 286 876 | / |
| NL | WHG | 2AC4. | Valkoturska | IV; unionin vedet alueella IIa | 699 000 | 527 900 | 547 717 | 103,75 % | 19 817 | / | / | / | 19 817 | 19 817 | / |
| NL | WHG | 56–14 | Valkoturska | VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet suuralueilla XII ja XIV | / | 0 | 11 475 | Ei sovelleta | 11 475 | 1,00 | / | / | 11 475 | 11 475 | / |
| PT | GHL | 1N2AB | Grönlanninpallas | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | 0 | 6 098 | Ei sovelleta | 6 098 | 1,00 | / | / | 6 098 | 6 098 | / |
| PT | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet suuralueilla I ja II | / | 9 700 | 9 690 | 99,90 % | – 10 | / | / | 145 616 | 145 606 | 53 | 145 553 |
| UK | COD | 2A3AX4 | Turska | IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin | 11 369 000 | 14 828 600 | 14 846 189 | 100,12 % | 17 589 | / | (C) (8) | / | 17 589 | 17 589 | / |
| UK | HER | 4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet suuralueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 62 292 000 | 66 892 860 | 68 024 970 | 101,69 % | 1 132 100 | / | / | / | 1 132 110 | 1 132 110 | / |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrilli | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV | 245 363 000 | 237 093 794 | 242 496 391 | 102,28 % | 5 402 597 | / | (A) (8) | / | 5 402 597 | 5 402 597 | / |
| UK | MAC | *3A4BC | Makrilli | IIIa ja IVbc | 490 000 | 620 500 | 626 677 | 101,00 % | 6 177 | / | / | / | 6 177 | 6 177 | / |
| UK | SAN | 234_1 | Tuulenkala | Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1 | 2 742 000 | 1 219 400 | 2 000 034 | 164,02 % | 780 634 | 2,00 | / | / | 1 561 268 | 95 100 | 1 466 168 |

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Alkuperäinen kiintiö 2015 (kilogrammoina)

Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2015 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1)

Saaliit yhteensä vuonna 2015 (määrä kilogrammoina)

Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään

Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina)

Kerroin (2)

Lisäkerroin (3)
   (4)

Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina)

Vuonna 2016 tehtävät vähennykset (määrä kilogrammoina) (6)

Vuonna 2016 jo tehdyt vähennykset (määrä kilogrammoina) (7)

Vuonna 2017 ja sitä seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina tehtävät vähennykset (määrä kilogrammoina)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

(15)

(16)

BE

SOL

24-C.

Meriantura

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

991 000

929 510

939 590

101,08 %

10 080

/

/

/

10 080

10 080

/

BE

SRX

07D.

Rauskukalat

Unionin vedet alueella VIId

72 000

70 511

69 495

98,56 %

–1 016

/

/

1 097

81

81

/

BE

SRX

2AC4-C

Rauskukalat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

211 000

245 500

256 147

104,34 %

10 647

/

/

/

10 647

10 647

/

BE

SRX

67AKXD

Rauskukalat

Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k

725 000

915 262

918 243

100,33 %

2 981

/

/

/

2 981

2 981

/

DE

T/B

2AC4-C

Piikkikampela/silokampela

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

186 000

349 000

350 186

100,34 %

1 186

/

/

/

1 186  (12)

1 186

/

DK

COD

03AN.

Turska

Skagerrak

3 336 000

3 223 407

3 349 360

103,91 %

125 923

/

(C) (8)

/

125 923

125 923

/

DK

DGS

03A-C.

Piikkihai

Unionin vedet alueella IIIa

0

0

3 840

Ei sovelleta

3 840

1,00

/

/

3 840

3 840

/

DK

DGS

2AC4-C

Piikkihai

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

0

0

1 540

Ei sovelleta

1 540

1,00

/

/

1 540

1 540

/

DK

HER

03A-BC

Silli ja silakka

IIIa

5 692 000

5 770 000

6 056 070

104,96 %

286 070

/

/

/

286 070

286 070

/

DK

NOP

04-N.

Harmaaturska

Norjan vedet suuralueella IV

0

0

28 270

Ei sovelleta

28 270

1,00

/

/

28 270

28 270

/

DK

SAN

234_1

Tuulenkala

Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1

125 459 000

115 924 000

130 977 950

112,99 %

15 053 950

1,2

/

/

18 064 740

18 064 740  (14)

/

DK

SAN

234_6

Tuulenkala

Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 6

206 000

219 000

228 860

104,50 %

9 860

/

/

/

9 860

9 860

/

ES

ALF

3X14-

Limapäät

Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV

67 000

80 045

62 544

78,13 %

– 9 496  (9)

/

/

16 159

6 663

5 846

817

ES

ANE

08.

Sardelli

VIII

22 500 000

22 923 784

24 068 471

104,99 %

1 144 687

/

/

/

1 144 687

1 144 687

/

ES

BSF

8910-

Mustahuotrakala

Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla VIII, IX ja X

12 000

30 050

110

0,37 %

– 26 936  (10)

/

/

29 639

2 703

0

2 703

ES

BUM

ATLANT

Sinimarliini

Atlantin valtameri

10 360

20 360

134 082

658,56 %

113 722

2,0

A

172 878

514 044

514 044

/

ES

COD

1/2B

Turska

I ja IIb

13 283 000

12 182 091

12 391 441

101,72 %

209 350

/

/

/

209 350

209 350

/

ES

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

0

24 239

Ei sovelleta

24 239

1,00

A

/

36 359

36 359

/

ES

RED

N3LN.

Punasimput

NAFO 3LN

/

171 440

173 836

101,40 %

2 396

/

/

/

2 396

2 396

/

ES

SOL

8AB.

Meriantura

VIIIa ja VIIIb

9 000

6 968

7 397

106,13 %

(429) (11)

/

(A+C) (8)
   (13)

2 759

2 759

2 759

/

ES

SRX

67AKXD

Rauskukalat

Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k

43 800

412 000

445 713

108,18 %

33 713

/

/

/

33 713

33 713

/

ES

SRX

89-C.

Rauskukalat

Unionin vedet suuralueilla VIII ja IX

1 057 000

650 485

771 246

118,56 %

120 761

1,2

/

118 622

263 535

131 768  (15)

131 768  (15)

ES

USK

567EI.

Keila

Unionin ja kansainväliset vedet suuralueilla V, VI ja VII

46 000

135 008

62 646

46,40 %

– 72 362

/

/

58 762

0

/

/

ES

WHM

ATLANT

Valkomarliini

Atlantin valtameri

24 310

24 310

68 613

282,24 %

44 303

1,00

A

72 539

138 994

0

138 994

FR

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

2 000

7 957

397,85 %

5 957

1,00

/

/

5 957

5 957

/

FR

HAD

7X7A34

Kolja

VIIb–k, VIII, IX ja X; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

5 561 000

5 760 984

5 775 607

100,25 %

14 623

/

/

/

14 623

14 623

/

FR

PLE

7HJK.

Punakampela

VIIh, VIIj ja VIIk

17 000

57 007

59 833

104,95 %

2 826

/

/

/

2 826

2 826

/

FR

SRX

07D.

Rauskukalat

Unionin vedet alueella VIId

602 000

591 586

689 868

116,61 %

98 282

1,00

/

/

98 282

98 282

/

FR

SRX

89-C.

Rauskukalat

Unionin vedet suuralueilla VIII ja IX

1 298 000

1 507 000

1 578 469

104,74 %

71 469

/

/

/

71 469

71 469

/

IE

COD

07A.

Turska

VIIa

120 000

134 776

138 122

102,48 %

3 346

/

/

/

3 346

3 346

/

IE

SRX

67AKXD

Rauskukalat

Unionin vedet alueilla VIa, VIb, VIIa–c ja VIIe–k

1 048 000

946 554

1 044 694

110,7 %

98 140

1,00

/

/

98 140

98 140

/

NL

ANE

08.

Sardelli

VIII

/

0

12 493

Ei sovelleta

12 493

1,00

/

/

12 493

12 493

/

NL

COD

2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin

2 800 000

1 340 520

1 348 815

100,62 %

8 295

/

(C) (8)

/

8 295

8 295

/

NL

HER

*25B-F

Silli

II, Vb leveyspiirin 62° N pohjoispuolella (Färsaarten vedet)

1 104 000

1 841 160

2 230 998

121,17 %

389 838

1,4

/

/

545 773

522 222

23 551

NL

HKE

3A/BCD

Kummeliturska

IIIa; unionin vedet osa-alueilla 22–32

/

0

1 575

Ei sovelleta

1 575

1,00

A+C (13)

/

2 363

2 363

/

NL

MAC

*3A4BC

Makrilli

IIIa ja IVbc

490 000

1 084 500

1 090 087

100,52 %

5 587

/

/

/

5 587

5 587

/

NL

POK

2A34.

Seiti

IIIa ja IV; unionin vedet alueilla IIa, IIIb, IIIc ja osa-alueilla 22–32

68 000

56 600

63 411

112,03 %

6 811

1,00

/

/

6 811

5 754

1 057

NL

SRX

2AC4-C

Rauskukalat

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

180 000

245 300

252 765

103,04 %

7 465

/

/

/

7 465

7 465

/

NL

T/B

2AC4-C

Piikkikampela ja silokampela

Unionin vedet alueilla IIa ja IV

2 579 000

2 783 000

2 793 239

100,37 %

10 239

/

/

/

10 239

10 239

/

NL

WHB

1X14

Mustakitaturska

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV

36 711 000

55 297 456

55 584 332

100,52 %

286 876

/

/

/

286 876

286 876

/

NL

WHG

2AC4.

Valkoturska

IV; unionin vedet alueella IIa

699 000

527 900

547 717

103,75 %

19 817

/

/

/

19 817

19 817

/

NL

WHG

56–14

Valkoturska

VI; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet suuralueilla XII ja XIV

/

0

11 475

Ei sovelleta

11 475

1,00

/

/

11 475

11 475

/

PT

GHL

1N2AB

Grönlanninpallas

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

0

6 098

Ei sovelleta

6 098

1,00

/

/

6 098

6 098

/

PT

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet suuralueilla I ja II

/

9 700

9 690

99,90 %

– 10

/

/

145 616

145 606

53

145 553

UK

COD

2A3AX4

Turska

IV; unionin vedet alueella IIa; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin

11 369 000

14 828 600

14 846 189

100,12 %

17 589

/

(C) (8)

/

17 589

17 589

/

UK

HER

4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet suuralueella IV linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

62 292 000

66 892 860

68 024 970

101,69 %

1 132 100

/

/

/

1 132 110

1 132 110

/

UK

MAC

2CX14-

Makrilli

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; unionin ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla IIa, XII ja XIV

245 363 000

237 093 794

242 496 391

102,28 %

5 402 597

/

(A) (8)

/

5 402 597

5 402 597

/

UK

MAC

*3A4BC

Makrilli

IIIa ja IVbc

490 000

620 500

626 677

101,00 %

6 177

/

/

/

6 177

6 177

/

UK

SAN

234_1

Tuulenkala

Unionin vedet tuulenkalan kalastuksenhoitoalueella 1

2 742 000

1 219 400

2 000 034

164,02 %

780 634

2,00

/

/

1 561 268

95 100

1 466 168

---

(1)  Kiintiöt, jotka ovat asiaa koskevien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) 16 artiklan 8 kohdan mukaiset kalastusmahdollisuuksien vaihdot, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan, neuvoston asetuksen (EU) N:o 1221/2014 (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 16) 5 a artiklan ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/104 (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1) 18 a artiklan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuosilta 2014 ja 2015 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.

1

(2)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdassa säädetään. Vähennystä, joka on yhtä suuri kuin liikakalastus * 1,00, sovelletaan kaikissa liikakalastustapauksissa, jotka ovat enintään 100 tonnia.

2

(3)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 3 kohdassa säädetään ja jos liikakalastuksen osuus on yli 10 prosenttia.

3

(4)  Kirjain ”A” osoittaa, että vuosina 2013, 2014 ja 2015 tapahtuneen jatkuvan liikakalastuksen vuoksi on sovellettu lisäkerrointa 1,5. Kirjain ”C” osoittaa, että on sovellettu lisäkerrointa 1,5, koska kantaan sovelletaan monivuotista suunnitelmaa.

4

(5)  Jäljellä olevat määrät, joita ei voitu vähentää vuonna 2015 asetuksen (EU) 2015/1801, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2015/2404, mukaisesti, koska käytettävissä ei ollut kiintiötä tai riittävää kiintiömäärää.

5

(6)  Vuonna 2016 tehtävät vähennykset, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/2226 (EUVL L 336,10.12.2016, s. 38).

6

(7)  Vuonna 2016 tehtävät vähennykset, jotka voidaan tosiasiallisesti tehdä ottaen huomioon käytettävissä oleva kiintiö täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2226 voimaantulopäivänä.

7

(8)  Lisäkerrointa ei sovelleta, koska liikakalastuksen osuus ei ole yli 10 prosenttia purettujen saaliiden sallituista määristä.

8

(9)  Jäljellä oleva käyttämätön määrä sen jälkeen, kun vuodelta 2015 siirrettiin 8 005 kilogramman määrä vuodelle 2016 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1142 mukaisesti (EUVL L 189, 14.7.2016, s. 9)

9

(10)  Jäljellä oleva käyttämätön määrä sen jälkeen, kun vuodelta 2015 siirrettiin 3 004 kilogramman määrä vuodelle 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1142 mukaisesti.

10

(11)  Alle yhden tonnin määriä ei oteta huomioon.

11

(12)  Komissio hyväksyi asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti Saksan pyytämät piikkikampelan ja silokampelan lisäpurkamiset, joiden osuus ei ylitä 10:tä prosenttia kyseisestä kiintiöstä.

12

(13)  Lisäkertoimet eivät kumuloidu, vaan niitä sovelletaan vain kerran.

13

(14)  Vähennetään SAN/234_3 -kiintiöstä (tuulenkalan kalastuksenhoitoalue 3).

14

(15)  Vuonna 2016 tehtävä 263 535 kilogramman vähennys jaetaan Espanjan pyynnöstä tasaisesti kahdelle vuodelle (2016 ja 2017).”

15

---

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/113 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/113

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/163,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 299,8 |
| MA | 135,7 |
| SN | 268,2 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 215,5 |
| 0707 00 05 | MA | 79,2 |
| TR | 195,6 |
| ZZ | 137,4 |
| 0709 91 00 | EG | 79,4 |
| ZZ | 79,4 |
| 0709 93 10 | MA | 273,9 |
| TR | 295,3 |
| ZZ | 284,6 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 47,2 |
| MA | 48,5 |
| TN | 51,7 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 54,8 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 91,2 |
| IL | 140,1 |
| JM | 106,9 |
| MA | 88,4 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 101,9 |
| 0805 22 00 | IL | 139,7 |
| MA | 83,2 |
| ZZ | 111,5 |
| 0805 50 10 | EG | 85,5 |
| TR | 70,9 |
| ZZ | 78,2 |
| 0808 10 80 | US | 205,0 |
| ZZ | 205,0 |
| 0808 30 90 | CL | 81,7 |
| CN | 81,5 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 104,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

299,8

MA

135,7

SN

268,2

TR

158,2

ZZ

215,5

0707 00 05

MA

79,2

TR

195,6

ZZ

137,4

0709 91 00

EG

79,4

ZZ

79,4

0709 93 10

MA

273,9

TR

295,3

ZZ

284,6

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

47,2

MA

48,5

TN

51,7

TR

71,6

ZZ

54,8

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

91,2

IL

140,1

JM

106,9

MA

88,4

TR

83,1

ZZ

101,9

0805 22 00

IL

139,7

MA

83,2

ZZ

111,5

0805 50 10

EG

85,5

TR

70,9

ZZ

78,2

0808 10 80

US

205,0

ZZ

205,0

0808 30 90

CL

81,7

CN

81,5

TR

154,0

ZA

100,3

ZZ

104,4

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

DIREKTIIVIT

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/115 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/115

---

KOMISSION DIREKTIIVI (EU) 2017/164,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,

työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen neljännen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY nojalla ja komission direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä 7 päivänä huhtikuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY (1), jäljempänä ’direktiivi 98/24/EY’, ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 98/24/EY säädetään, että komissio ehdottaa unionin tavoitteiksi työntekijöiden suojaamiseksi kemiallisista tekijöistä aiheutuvilta riskeiltä unionin tasolla määriteltäviä työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 98/24/EY säädetään, että komissio ehdottaa unionin tavoitteiksi työntekijöiden suojaamiseksi kemiallisista tekijöistä aiheutuvilta riskeiltä unionin tasolla määriteltäviä työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja.

| (2) | Direktiivin 98/24/EY 3 artiklan 2 kohdassa annetaan komissiolle valtuudet vahvistaa tai tarkistaa työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja, ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat, noudattaen neuvoston direktiivin 89/391/ETY (2) 17 artiklassa säädettyä menettelyä. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 98/24/EY 3 artiklan 2 kohdassa annetaan komissiolle valtuudet vahvistaa tai tarkistaa työperäisen altistumisen viiteraja-arvoja, ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat, noudattaen neuvoston direktiivin 89/391/ETY (2) 17 artiklassa säädettyä menettelyä.

| (3) | Komissiota avustaa tässä tehtävässä kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea (SCOEL), joka perustettiin komission päätöksellä 2014/113/EU (3). |
| --- | --- |

(3)

Komissiota avustaa tässä tehtävässä kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea (SCOEL), joka perustettiin komission päätöksellä 2014/113/EU (3).

| (4) | Direktiivin 98/24/EY mukaan ’työperäistä altistumista koskevalla raja-arvolla’ tarkoitetaan, jollei toisin täsmennetä, ilmassa työntekijän hengitysalueella olevan kemiallisen tekijän aikapainotetun keskimääräisen pitoisuuden rajaa suhteessa määritettyyn vertailuaikaan. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 98/24/EY mukaan ’työperäistä altistumista koskevalla raja-arvolla’ tarkoitetaan, jollei toisin täsmennetä, ilmassa työntekijän hengitysalueella olevan kemiallisen tekijän aikapainotetun keskimääräisen pitoisuuden rajaa suhteessa määritettyyn vertailuaikaan.

| (5) | Työperäisen altistumisen viiteraja-arvot ovat terveysnäkökohtiin perustuvia työperäisen altistumisen raja-arvoja, jotka SCOEL määrittää tuoreimpien saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella ja jotka komissio hyväksyy ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat. Ne ovat altistumisen kynnystasoja, joiden alittuessa kemiallisista tekijöistä ei yleensä odoteta aiheutuvan haitallisia vaikutuksia työuran aikana tapahtuvan lyhytkestoisen tai päivittäisen altistumisen seurauksena. Ne ovat unionin tavoitteita, ja niiden tarkoituksena on auttaa työnantajia määrittelemään ja arvioimaan riskit ja toteuttamaan ehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä direktiivin 98/24/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Työperäisen altistumisen viiteraja-arvot ovat terveysnäkökohtiin perustuvia työperäisen altistumisen raja-arvoja, jotka SCOEL määrittää tuoreimpien saatavilla olevien tieteellisten tietojen perusteella ja jotka komissio hyväksyy ottaen huomioon käytettävissä olevat mittaustekniikat. Ne ovat altistumisen kynnystasoja, joiden alittuessa kemiallisista tekijöistä ei yleensä odoteta aiheutuvan haitallisia vaikutuksia työuran aikana tapahtuvan lyhytkestoisen tai päivittäisen altistumisen seurauksena. Ne ovat unionin tavoitteita, ja niiden tarkoituksena on auttaa työnantajia määrittelemään ja arvioimaan riskit ja toteuttamaan ehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä direktiivin 98/24/EY mukaisesti.

| (6) | SCOELin suositusten mukaisesti työperäisen altistumisen viiteraja-arvot vahvistetaan suhteessa kahdeksan tunnin vertailuajan aikapainotettuun keskiarvoon (pitkäaikaisen altistumisen raja-arvot) ja tiettyjen kemiallisten tekijöiden osalta suhteessa lyhyempiin vertailuaikoihin, yleensä viidentoista minuutin aikapainotettuun keskiarvoon (lyhytaikaisen altistuksen raja-arvot), jotta voidaan ottaa huomioon lyhytaikaisesta altistumisesta johtuvat vaikutukset. |
| --- | --- |

(6)

SCOELin suositusten mukaisesti työperäisen altistumisen viiteraja-arvot vahvistetaan suhteessa kahdeksan tunnin vertailuajan aikapainotettuun keskiarvoon (pitkäaikaisen altistumisen raja-arvot) ja tiettyjen kemiallisten tekijöiden osalta suhteessa lyhyempiin vertailuaikoihin, yleensä viidentoista minuutin aikapainotettuun keskiarvoon (lyhytaikaisen altistuksen raja-arvot), jotta voidaan ottaa huomioon lyhytaikaisesta altistumisesta johtuvat vaikutukset.

| (7) | Niiden kemiallisten tekijöiden osalta, joille on unionin tasolla vahvistettu työperäisen altistumisen viiteraja-arvo, jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen työperäisen altistumisen raja-arvo. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon unionin raja-arvo ja määriteltävä kansallisen raja-arvon luonne kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Niiden kemiallisten tekijöiden osalta, joille on unionin tasolla vahvistettu työperäisen altistumisen viiteraja-arvo, jäsenvaltioiden on vahvistettava kansallinen työperäisen altistumisen raja-arvo. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon unionin raja-arvo ja määriteltävä kansallisen raja-arvon luonne kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.

| (8) | Työperäisen altistumisen viiteraja-arvot ovat tärkeä osa yleisiä työsuojelujärjestelyjä, joilla työntekijöitä suojellaan vaarallisille kemikaaleille altistumisesta johtuvilta terveysriskeiltä. |
| --- | --- |

(8)

Työperäisen altistumisen viiteraja-arvot ovat tärkeä osa yleisiä työsuojelujärjestelyjä, joilla työntekijöitä suojellaan vaarallisille kemikaaleille altistumisesta johtuvilta terveysriskeiltä.

| (9) | Direktiivin 98/24/EY 3 artiklan mukaisesti SCOEL on arvioinut tämän direktiivin liitteessä olevissa 31 kohdassa lueteltujen kemiallisten tekijöiden terveysvaikutusten ja työperäisen altistumisen tason välistä suhdetta, ja suositellut työperäisen altistumisen viiteraja-arvon määrittämistä kaikille kyseisille kemiallisille tekijöille hengitysteitse tapahtuvan altistumisen osalta suhteessa kahdeksan tunnin vertailuajan aikapainotettuun keskiarvoon. Sen vuoksi on aiheellista määrittää pitkäaikaisen altistumisen raja-arvot kaikille kyseisille, tämän direktiivin liitteessä luetelluille tekijöille. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivin 98/24/EY 3 artiklan mukaisesti SCOEL on arvioinut tämän direktiivin liitteessä olevissa 31 kohdassa lueteltujen kemiallisten tekijöiden terveysvaikutusten ja työperäisen altistumisen tason välistä suhdetta, ja suositellut työperäisen altistumisen viiteraja-arvon määrittämistä kaikille kyseisille kemiallisille tekijöille hengitysteitse tapahtuvan altistumisen osalta suhteessa kahdeksan tunnin vertailuajan aikapainotettuun keskiarvoon. Sen vuoksi on aiheellista määrittää pitkäaikaisen altistumisen raja-arvot kaikille kyseisille, tämän direktiivin liitteessä luetelluille tekijöille.

| (10) | Joidenkin kyseisten kemiallisten tekijöiden osalta SCOEL suositteli myös tällaisten raja-arvojen määrittämistä suhteessa lyhyempiin vertailuaikoihin ja/tai ihomerkintöjen antamista. |
| --- | --- |

(10)

Joidenkin kyseisten kemiallisten tekijöiden osalta SCOEL suositteli myös tällaisten raja-arvojen määrittämistä suhteessa lyhyempiin vertailuaikoihin ja/tai ihomerkintöjen antamista.

| (11) | Neljä kyseisistä kemiallisista tekijöistä – typpimonoksidi, kalsiumdihydroksidi, litiumhydridi ja etikkahappo – sisältyy nykyisin komission direktiivin 91/322/ETY (4) liitteessä olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(11)

Neljä kyseisistä kemiallisista tekijöistä – typpimonoksidi, kalsiumdihydroksidi, litiumhydridi ja etikkahappo – sisältyy nykyisin komission direktiivin 91/322/ETY (4) liitteessä olevaan luetteloon.

| (12) | Yksi kyseisistä kemiallisista tekijöistä, 1,4-diklooribentseeni, sisältyy nykyisin komission direktiivin 2000/39/EY (5) liitteessä olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(12)

Yksi kyseisistä kemiallisista tekijöistä, 1,4-diklooribentseeni, sisältyy nykyisin komission direktiivin 2000/39/EY (5) liitteessä olevaan luetteloon.

| (13) | Yksi niistä, bisfenoli A, sisältyy nykyisin komission direktiivin 2009/161/EY (6) liitteessä olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(13)

Yksi niistä, bisfenoli A, sisältyy nykyisin komission direktiivin 2009/161/EY (6) liitteessä olevaan luetteloon.

| (14) | Näiden tekijöiden osalta SCOEL on suosittanut uusien työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen määrittelemistä. Näin ollen on aiheellista sisällyttää kyseisiä kuutta kemiallista tekijää koskevat tarkistetut raja-arvot tämän direktiivin liitteeseen ja poistaa kyseisiä kemiallisia tekijöitä koskevat kohdat direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EU liitteistä. |
| --- | --- |

(14)

Näiden tekijöiden osalta SCOEL on suosittanut uusien työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen määrittelemistä. Näin ollen on aiheellista sisällyttää kyseisiä kuutta kemiallista tekijää koskevat tarkistetut raja-arvot tämän direktiivin liitteeseen ja poistaa kyseisiä kemiallisia tekijöitä koskevat kohdat direktiivien 91/322/ETY, 2000/39/EY ja 2009/161/EU liitteistä.

| (15) | Tämän direktiivin liitteessä luetelluista 31 kemiallisesta tekijästä yhdelle, akryylihapolle, SCOEL suositteli lyhytaikaisen altistuksen raja-arvoa suhteessa yhden minuutin vertailuaikaan. Näin ollen on aiheellista määrittää lyhytaikaisen altistumisen raja-arvo kyseiselle kemialliselle tekijälle tämän direktiivin liitteessä. |
| --- | --- |

(15)

Tämän direktiivin liitteessä luetelluista 31 kemiallisesta tekijästä yhdelle, akryylihapolle, SCOEL suositteli lyhytaikaisen altistuksen raja-arvoa suhteessa yhden minuutin vertailuaikaan. Näin ollen on aiheellista määrittää lyhytaikaisen altistumisen raja-arvo kyseiselle kemialliselle tekijälle tämän direktiivin liitteessä.

| (16) | Tiettyjen aineiden osalta on tarpeen ottaa huomioon ihon kautta imeytymisen mahdollisuus parhaimman mahdollisen suojelutason takaamiseksi. Tämän direktiivin liitteessä luetelluista 31 kemiallisesta tekijästä SCOEL määritti sellaisiksi, joita voi imeytyä ihon läpi huomattavia määriä, seuraavat: glyserolitrinitraatti, hiilitetrakloridi, syaanivety, metyleenikloridi, nitroetaani, 1,4-diklooribentseeni, metyyliformiaatti, tetrakloorieteeni, natriumsyanidi ja kaliumsyanidi. Näin ollen on asianmukaista vahvistaa tämän direktiivin liitteessä työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen lisäksi merkinnät, jotka osoittavat, että kyseisiä kemiallisia tekijöitä voi imeytyä ihon läpi huomattavia määriä. |
| --- | --- |

(16)

Tiettyjen aineiden osalta on tarpeen ottaa huomioon ihon kautta imeytymisen mahdollisuus parhaimman mahdollisen suojelutason takaamiseksi. Tämän direktiivin liitteessä luetelluista 31 kemiallisesta tekijästä SCOEL määritti sellaisiksi, joita voi imeytyä ihon läpi huomattavia määriä, seuraavat: glyserolitrinitraatti, hiilitetrakloridi, syaanivety, metyleenikloridi, nitroetaani, 1,4-diklooribentseeni, metyyliformiaatti, tetrakloorieteeni, natriumsyanidi ja kaliumsyanidi. Näin ollen on asianmukaista vahvistaa tämän direktiivin liitteessä työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen lisäksi merkinnät, jotka osoittavat, että kyseisiä kemiallisia tekijöitä voi imeytyä ihon läpi huomattavia määriä.

| (17) | Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea (7), jota kuultiin direktiivin 98/24/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myönsi olevan epävarmaa, ovatko ehdotetut työperäisen altistumisen viiteraja-arvot teknisesti toteutettavissa, kun on kyse typpimonoksidista ja typpidioksidista maanalaisessa kaivostoiminnassa ja tunneloinnissa sekä hiilimonoksidista maanalaisessa kaivostoiminnassa. Lisäksi komitea tunnusti, että tällä hetkellä on ongelmia sellaisten mittausmenetelmien saatavuudessa, joilla voitaisiin osoittaa maanalaista kaivostoimintaa ja tunnelointiympäristöjä koskevan typpidioksidin raja-arvon noudattaminen. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta typpimonoksidille, typpidioksidille ja hiilimonoksidille tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen raja-arvojen täytäntöönpanossa maanalaisen kaivostoiminnan ja tunneloinnin osalta ja komissiolle tilaisuus tarkastella edellä mainittuja kysymyksiä ennen siirtymäkauden loppua. Siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat soveltaa edelleen nykyisiä raja-arvoja tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen raja-arvojen sijasta. |
| --- | --- |

(17)

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea (7), jota kuultiin direktiivin 98/24/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, myönsi olevan epävarmaa, ovatko ehdotetut työperäisen altistumisen viiteraja-arvot teknisesti toteutettavissa, kun on kyse typpimonoksidista ja typpidioksidista maanalaisessa kaivostoiminnassa ja tunneloinnissa sekä hiilimonoksidista maanalaisessa kaivostoiminnassa. Lisäksi komitea tunnusti, että tällä hetkellä on ongelmia sellaisten mittausmenetelmien saatavuudessa, joilla voitaisiin osoittaa maanalaista kaivostoimintaa ja tunnelointiympäristöjä koskevan typpidioksidin raja-arvon noudattaminen. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus hyödyntää siirtymäkautta typpimonoksidille, typpidioksidille ja hiilimonoksidille tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen raja-arvojen täytäntöönpanossa maanalaisen kaivostoiminnan ja tunneloinnin osalta ja komissiolle tilaisuus tarkastella edellä mainittuja kysymyksiä ennen siirtymäkauden loppua. Siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat soveltaa edelleen nykyisiä raja-arvoja tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen raja-arvojen sijasta.

| (18) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (8) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde.

| (19) | Tämän direktiivin osalta komissio pitää perusteltuna tällaisten asiakirjojen toimittamista sellaisen taulukon muodossa, josta käy ilmi kansallisten toimenpiteiden ja tämän direktiivin välinen vastaavuus, kun otetaan huomioon, että joitakin tekijöitä koskevat kansalliset työperäisen altistumisen raja-arvot ovat jo olemassa kansallisessa lainsäädännössä ja että kansallisen tason oikeudellisia välineitä työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen vahvistamiseksi on hyvin monenlaisia ja ne ovat luonteeltaan teknisiä. |
| --- | --- |

(19)

Tämän direktiivin osalta komissio pitää perusteltuna tällaisten asiakirjojen toimittamista sellaisen taulukon muodossa, josta käy ilmi kansallisten toimenpiteiden ja tämän direktiivin välinen vastaavuus, kun otetaan huomioon, että joitakin tekijöitä koskevat kansalliset työperäisen altistumisen raja-arvot ovat jo olemassa kansallisessa lainsäädännössä ja että kansallisen tason oikeudellisia välineitä työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen vahvistamiseksi on hyvin monenlaisia ja ne ovat luonteeltaan teknisiä.

| (20) | Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea antoi lausuntonsa 27 päivänä marraskuuta 2014 ja 21 päivänä toukokuuta 2015. |
| --- | --- |

(20)

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea antoi lausuntonsa 27 päivänä marraskuuta 2014 ja 21 päivänä toukokuuta 2015.

| (21) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston direktiivin 89/391/ETY 17 artiklalla perustetun teknistä edistystä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(21)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston direktiivin 89/391/ETY 17 artiklalla perustetun teknistä edistystä käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Vahvistetaan työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen neljäs unionin luettelo liitteessä luetelluille kemiallisille tekijöille.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on vahvistettava kansalliset työperäisen altistumisen raja-arvot liitteessä luetelluille kemiallisille tekijöille ottaen huomioon unionin raja-arvot.

3 artikla

Poistetaan direktiivin 91/322/ETY liitteestä viittaukset etikkahappoon, kalsiumdihydroksidiin, litiumhydridiin ja typpimonoksidiin 21 päivästä elokuuta 2018, jollei 6 artiklan 2 kohdan a alakohdasta muuta johdu.

4 artikla

Poistetaan direktiivin 2000/39/EY liitteestä viittaus 1,4-diklooribentseeniin 21 päivästä elokuuta 2018.

5 artikla

Poistetaan direktiivin 2009/161/EY liitteestä viittaus bisfenoli A:han 21 päivästä elokuuta 2018.

6 artikla

1.   Maanalaisessa kaivostoiminnassa ja tunneloinnissa jäsenvaltiot voivat hyödyntää typpimonoksidia, typpidioksidia ja hiilimonoksidia koskevien raja-arvojen osalta siirtymäkautta, joka päättyy viimeistään 21 päivänä elokuuta 2023.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat liitteessä säädettyjen raja-arvojen sijasta soveltaa edelleen seuraavia raja-arvoja:

| a) | typpimonoksidi: nykyiset raja-arvot, jotka on vahvistettu direktiivin 91/322/ETY liitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

typpimonoksidi: nykyiset raja-arvot, jotka on vahvistettu direktiivin 91/322/ETY liitteen mukaisesti;

| b) | typpidioksidi ja hiilimonoksidi: 1 päivänä helmikuuta 2017 voimassa olevat kansalliset raja-arvot. |
| --- | --- |

b)

typpidioksidi ja hiilimonoksidi: 1 päivänä helmikuuta 2017 voimassa olevat kansalliset raja-arvot.

7 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 21 päivänä elokuuta 2018.

Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle sekä liitettävä ilmoitukseensa yksi tai useampi selittävä asiakirja sellaisten taulukoiden muodossa, joista käy ilmi kyseisten säännösten ja tämän direktiivin välinen vastaavuus.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

8 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.

1

(2)  Neuvoston direktiivi, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä (EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1).

2

(3)  Komission päätös 2014/113/EU, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, kemiallisten aineiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tiedekomitean perustamisesta ja päätöksen 95/320/EY kumoamisesta (EUVL L 62, 4.3.2014, s. 18).

3

(4)  Komission direktiivi 91/322/ETY, annettu 29 päivänä toukokuuta 1991, viiteraja-arvojen määrittämisestä panemalla työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät altistumiseen kemiallisille, fysikaalisille ja biologisille tekijöille työssä 27 päivänä marraskuuta 1980 annettu neuvoston direktiivi 80/1107/ETY täytäntöön (EYVL L 177, 5.7.1991, s. 22).

4

(5)  Komission direktiivi 2000/39/EY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2000, ensimmäisen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY täytäntöönpanemiseksi (EYVL L 142, 16.6.2000, s. 47).

5

(6)  Komission direktiivi 2009/161/EU, annettu 17 päivänä joulukuuta 2009, kolmannen työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen luettelon laatimisesta neuvoston direktiivin 98/24/EY panemiseksi täytäntöön ja komission direktiivin 2000/39/EY muuttamisesta (EUVL L 338, 19.12.2009, s. 87).

6

(7)  Neuvoston päätös 2003/C-218/01, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2003, työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1).

7

(8)  
  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

8

---

LIITE

| EY-nro (1) | CAS-nro (2) | KEMIALLISEN TEKIJÄN NIMI | RAJA-ARVOT | Merkintä (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 tuntia (4) | Lyhytaikainen (5) |
| mg/m3
   (6) | ppm (7) | mg/m3
   (6) | ppm (7) |
| — | — | Mangaani ja epäorgaaniset mangaaniyhdisteet
  (mangaanina ilmaistuna) | 0,2 (8)

  0,05 (9) | — | — | — | — |
| 200-240-8 | 55-63-0 | Glyserolitrinitraatti | 0,095 | 0,01 | 0,19 | 0,02 | Iho |
| 200-262-8 | 56-23-5 | Hiilitetrakloridi; tetrakloorimetaani | 6,4 | 1 | 32 | 5 | Iho |
| 200-521-5 | 61-82-5 | Amitroli | 0,2 | — | — | — | — |
| 200-580-7 | 64-19-7 | Etikkahappo | 25 | 10 | 50 | 20 | — |
| 200-821-6 | 74-90-8 | Syaanivety
  (syanidina ilmaistuna) | 1 | 0,9 | 5 | 4,5 | Iho |
| 200-838-9 | 75-09-2 | Metyleenikloridi; dikloorimetaani | 353 | 100 | 706 | 200 | Iho |
| 200-864-0 | 75-35-4 | Vinylideenikloridi; 1,1-dikloorietyleeni | 8 | 2 | 20 | 5 | — |
| 201-083-8 | 78-10-4 | Tetraetyyliortosilikaatti | 44 | 5 | — | — | — |
| 201-177-9 | 79-10-7 | Akryylihappo; prop-2-eenihappo | 29 | 10 | 59 (10) | 20 (10) | — |
| 201-188-9 | 79-24-3 | Nitroetaani | 62 | 20 | 312 | 100 | Iho |
| 201-245-8 | 80-05-7 | Bisfenoli A; 4,4′-isopropylideenidifenoli | 2 (8) | — | — | — | — |
| 202-981-2 | 101-84-8 | Difenyylieetteri | 7 | 1 | 14 | 2 | — |
| 203-234-3 | 104-76-7 | 2-etyyli-1-heksanoli | 5,4 | 1 | — | — | — |
| 203-400-5 | 106-46-7 | 1,4-Diklooribentseeni; p-diklooribentseeni | 12 | 2 | 60 | 10 | Iho |
| 203-453-4 | 107-02-8 | Akroleiini; akryylialdehydi; prop-2-enaali | 0,05 | 0,02 | 0,12 | 0,05 | — |
| 203-481-7 | 107-31-3 | Metyyliformiaatti | 125 | 50 | 250 | 100 | Iho |
| 203-788-6 | 110-65-6 | But-2-yyni-1,4-dioli | 0,5 | — | — | — | — |
| 204-825-9 | 127-18-4 | Tetrakloorietyleeni | 138 | 20 | 275 | 40 | Iho |
| 205-500-4 | 141-78-6 | Etyyliasetaatti | 734 | 200 | 1 468 | 400 | — |
| 205-599-4 | 143-33-9 | Natriumsyanidi
  (syanidina ilmaistuna) | 1 | — | 5 | — | Iho |
| 205-792-3 | 151-50-8 | Kaliumsyanidi
  (syanidina ilmaistuna) | 1 | — | 5 | — | Iho |
| 207-069-8 | 431-03-8 | Diasetyyli; butaanidioni | 0,07 | 0,02 | 0,36 | 0,1 | — |
| 211-128-3 | 630-08-0 | Hiilimonoksidi | 23 | 20 | 117 | 100 | — |
| 215-137-3 | 1305-62-0 | Kalsiumdihydroksidi | 1 (9) | — | 4 (9) | — | — |
| 215-138-9 | 1305-78-8 | Kalsiumoksidi | 1 (9) | — | 4 (9) | — | — |
| 231-195-2 | 7446-09-5 | Rikkidioksidi | 1,3 | 0,5 | 2,7 | 1 | — |
| 231-484-3 | 7580-67-8 | Litiumhydridi | — | — | 0,02 (8) | — | — |
| 233-271-0 | 10102-43-9 | Typpimonoksidi | 2,5 | 2 | — | — | — |
| 233-272-6 | 10102-44-0 | Typpidioksidi | 0,96 | 0,5 | 1,91 | 1 | — |
| 262-967-7 | 61788-32-7 | Terfenyyli, hydrogenoitu | 19 | 2 | 48 | 5 | — |

EY-nro (1)

CAS-nro (2)

KEMIALLISEN TEKIJÄN NIMI

RAJA-ARVOT

Merkintä (3)

8 tuntia (4)

Lyhytaikainen (5)

mg/m3
   (6)

ppm (7)

mg/m3
   (6)

ppm (7)

—

—

Mangaani ja epäorgaaniset mangaaniyhdisteet

(mangaanina ilmaistuna)

0,2 (8)

0,05 (9)

—

—

—

—

200-240-8

55-63-0

Glyserolitrinitraatti

0,095

0,01

0,19

0,02

Iho

200-262-8

56-23-5

Hiilitetrakloridi; tetrakloorimetaani

6,4

1

32

5

Iho

200-521-5

61-82-5

Amitroli

0,2

—

—

—

—

200-580-7

64-19-7

Etikkahappo

25

10

50

20

—

200-821-6

74-90-8

Syaanivety

(syanidina ilmaistuna)

1

0,9

5

4,5

Iho

200-838-9

75-09-2

Metyleenikloridi; dikloorimetaani

353

100

706

200

Iho

200-864-0

75-35-4

Vinylideenikloridi; 1,1-dikloorietyleeni

8

2

20

5

—

201-083-8

78-10-4

Tetraetyyliortosilikaatti

44

5

—

—

—

201-177-9

79-10-7

Akryylihappo; prop-2-eenihappo

29

10

59 (10)

20 (10)

—

201-188-9

79-24-3

Nitroetaani

62

20

312

100

Iho

201-245-8

80-05-7

Bisfenoli A; 4,4′-isopropylideenidifenoli

2 (8)

—

—

—

—

202-981-2

101-84-8

Difenyylieetteri

7

1

14

2

—

203-234-3

104-76-7

2-etyyli-1-heksanoli

5,4

1

—

—

—

203-400-5

106-46-7

1,4-Diklooribentseeni; p-diklooribentseeni

12

2

60

10

Iho

203-453-4

107-02-8

Akroleiini; akryylialdehydi; prop-2-enaali

0,05

0,02

0,12

0,05

—

203-481-7

107-31-3

Metyyliformiaatti

125

50

250

100

Iho

203-788-6

110-65-6

But-2-yyni-1,4-dioli

0,5

—

—

—

—

204-825-9

127-18-4

Tetrakloorietyleeni

138

20

275

40

Iho

205-500-4

141-78-6

Etyyliasetaatti

734

200

1 468

400

—

205-599-4

143-33-9

Natriumsyanidi

(syanidina ilmaistuna)

1

—

5

—

Iho

205-792-3

151-50-8

Kaliumsyanidi

(syanidina ilmaistuna)

1

—

5

—

Iho

207-069-8

431-03-8

Diasetyyli; butaanidioni

0,07

0,02

0,36

0,1

—

211-128-3

630-08-0

Hiilimonoksidi

23

20

117

100

—

215-137-3

1305-62-0

Kalsiumdihydroksidi

1 (9)

—

4 (9)

—

—

215-138-9

1305-78-8

Kalsiumoksidi

1 (9)

—

4 (9)

—

—

231-195-2

7446-09-5

Rikkidioksidi

1,3

0,5

2,7

1

—

231-484-3

7580-67-8

Litiumhydridi

—

—

0,02 (8)

—

—

233-271-0

10102-43-9

Typpimonoksidi

2,5

2

—

—

—

233-272-6

10102-44-0

Typpidioksidi

0,96

0,5

1,91

1

—

262-967-7

61788-32-7

Terfenyyli, hydrogenoitu

19

2

48

5

—

---

(1)

EY-nro: Euroopan yhteisön (EY) numero, numerotunnus aineille Euroopan unionissa.

(2)

CAS-nro: Chemical Abstract Service -rekisterinumero.

(3)  Työperäisen altistumisen raja-arvoon liittyvä merkintä ”iho” tarkoittaa, että ainetta saattaa imeytyä huomattavassa määrin ihon kautta.

(4)  Mitattuna tai laskettuna kahdeksan tunnin vertailujaksolle (Time Weighted Average).

(5)  Lyhyen aikavälin raja-arvo. Raja-arvo, jota altistus ei saa ylittää ja joka koskee 15 minuutin ajanjaksoa, jollei toisin ilmoiteta.

(6)

mg/m3
  : milligrammoja kuutiometrissä ilmaa. Kaasu- tai höyryfaasissa oleville kemikaaleille raja-arvo ilmaistaan 20 °C:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n paineessa.

(7)

ppm: tilavuuden miljoonasosaa ilmassa (ml/m3).

(8)  Hengittyvä osuus.

(9)  Keuhkorakkuloihin päätyvä osuus.

(10)  Lyhyen aikavälin raja-arvo suhteessa 1 minuutin vertailujaksoon.

---

PÄÄTÖKSET

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/121 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/121

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2017/165,

annettu 27 päivänä tammikuuta 2017,

alueiden komitean yhden jäsenen ja kahdentoista varajäsenen, joita Ranskan tasavalta on ehdottanut, nimeämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 305 artiklan,

ottaa huomioon Ranskan hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2015, 5 päivänä helmikuuta 2015 ja 23 päivänä kesäkuuta 2015 päätökset (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) ja (EU) 2015/994 (3) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.

| (2) | Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Laurent BEAUVAIS'n toimikauden päätyttyä. |
| --- | --- |

(2)

Yksi alueiden komitean jäsenen paikka on vapautunut Laurent BEAUVAIS'n toimikauden päätyttyä.

| (3) | Yksitoista alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Josette BOREL-LINCERTINin, Nathalie COLIN-OESTERLEn, Marie-Marguerite DUFAYn, Daniel DUGLERYn, Nicolas FLORIANin, Karine GLOANEC-MAURINin, Hervé HOCQUARDin, Jean-Louis JOSEPHin, Daniel PERCHERONin, Christophe ROSSIGNOLin ja Michel VAUZELLEn toimikausien päätyttyä. |
| --- | --- |

(3)

Yksitoista alueiden komitean varajäsenen paikkaa on vapautunut Josette BOREL-LINCERTINin, Nathalie COLIN-OESTERLEn, Marie-Marguerite DUFAYn, Daniel DUGLERYn, Nicolas FLORIANin, Karine GLOANEC-MAURINin, Hervé HOCQUARDin, Jean-Louis JOSEPHin, Daniel PERCHERONin, Christophe ROSSIGNOLin ja Michel VAUZELLEn toimikausien päätyttyä.

| (4) | Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut sen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Guillaume CROSia (Conseiller régional de Midi-Pyrénées) ehdotettiin. |
| --- | --- |

(4)

Yksi alueiden komitean varajäsenen paikka on vapautunut sen tehtävän päätyttyä, jonka perusteella Guillaume CROSia (Conseiller régional de Midi-Pyrénées) ehdotettiin.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään seuraavat henkilöt alueiden komiteaan jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2020:

| a) | jäseneksi:


  — | Gérard LAHELLEC, Vice-président du Conseil régional de Bretagne, |
| --- | --- | --- |

a)

jäseneksi:

—

Gérard LAHELLEC, Vice-président du Conseil régional de Bretagne,

| b) | varajäseniksi:


  — | Patrick AYACHE, Vice-président du Conseil régional de Bourgogne-Franche-Comté, |
| --- | --- | --- |

b)

varajäseniksi:

—

Patrick AYACHE, Vice-président du Conseil régional de Bourgogne-Franche-Comté,

| — | Frank CECCONI, Conseiller régional du Conseil régional d'Ile de France, |
| --- | --- |

—

Frank CECCONI, Conseiller régional du Conseil régional d'Ile de France,

| — | Yolaine COSTES, Vice-présidente du Conseil régional de La Réunion, |
| --- | --- |

—

Yolaine COSTES, Vice-présidente du Conseil régional de La Réunion,

| — | Guillaume CROS, Vice-président du Conseil régional d'Occitanie (tehtävän muutos), |
| --- | --- |

—

Guillaume CROS, Vice-président du Conseil régional d'Occitanie (tehtävän muutos),

| — | Harold HUWART, Vice-président du Conseil régional du Centre-Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Harold HUWART, Vice-président du Conseil régional du Centre-Val de Loire,

| — | Valérie LETARD, Vice-présidente du Conseil régional des Hauts-de-France, |
| --- | --- |

—

Valérie LETARD, Vice-présidente du Conseil régional des Hauts-de-France,

| — | Marie-Luce PENCHARD, Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe, |
| --- | --- |

—

Marie-Luce PENCHARD, Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe,

| — | Jean-Jack QUEYRANNE, Conseiller régional du Conseil régional d'Auvergne-Rhône-Alpes, |
| --- | --- |

—

Jean-Jack QUEYRANNE, Conseiller régional du Conseil régional d'Auvergne-Rhône-Alpes,

| — | Agnès RAMPAL, Conseillère régionale du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte d'Azur, |
| --- | --- |

—

Agnès RAMPAL, Conseillère régionale du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte d'Azur,

| — | Gilles SIMEONI, Président du Conseil exécutif de la Collectivité territoriale de Corse, |
| --- | --- |

—

Gilles SIMEONI, Président du Conseil exécutif de la Collectivité territoriale de Corse,

| — | Sandra TORRES, Conseillère régionale du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte d'Azur, |
| --- | --- |

—

Sandra TORRES, Conseillère régionale du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte d'Azur,

| — | Patrice VOIR, Conseiller régional du Conseil régional d'Auvergne-Rhône-Alpes. |
| --- | --- |

—

Patrice VOIR, Conseiller régional du Conseil régional d'Auvergne-Rhône-Alpes.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. SCICLUNA

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi (EUVL L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Neuvoston päätös (EU) 2015/190, annettu 5 päivänä helmikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2015/994, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivänä tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi (EUVL L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/123 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/123

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2017/166,

annettu 27 päivänä marraskuuta 2015,

valtiontuesta SA.38831 (2014/C) (ex 2014/N), jonka Portugali aikoo myöntää Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 8232)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Portugali ilmoitti 30 päivänä kesäkuuta 2014 saapuneeksi kirjatulla sähköisellä ilmoituksella alueellisesta investointituesta, jonka se oli myöntänyt 30 päivänä huhtikuuta 2014 Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle, jäljempänä ’Autoeuropa’ sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi tuen. |
| --- | --- |

(1)

Portugali ilmoitti 30 päivänä kesäkuuta 2014 saapuneeksi kirjatulla sähköisellä ilmoituksella alueellisesta investointituesta, jonka se oli myöntänyt 30 päivänä huhtikuuta 2014 Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle, jäljempänä ’Autoeuropa’ sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi tuen.

| (2) | Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Portugalille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 2 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Portugalille päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Portugali esitti aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa 15 päivänä joulukuuta 2014 (2014/127950). Lisätietoja annettiin kirjeillä, jotka oli päivätty 27 päivänä helmikuuta 2015 (2015/019588), 12 päivänä kesäkuuta 2015 (2015/056315) ja 27 päivänä heinäkuuta 2015 (2015/073908). Komission yksiköiden, Portugalin viranomaisten ja tuensaajan välillä pidettiin kokous Autoeuropan tiloissa 19 päivänä toukokuuta 2015. |
| --- | --- |

(4)

Portugali esitti aloittamispäätöstä koskevat huomautuksensa 15 päivänä joulukuuta 2014 (2014/127950). Lisätietoja annettiin kirjeillä, jotka oli päivätty 27 päivänä helmikuuta 2015 (2015/019588), 12 päivänä kesäkuuta 2015 (2015/056315) ja 27 päivänä heinäkuuta 2015 (2015/073908). Komission yksiköiden, Portugalin viranomaisten ja tuensaajan välillä pidettiin kokous Autoeuropan tiloissa 19 päivänä toukokuuta 2015.

| (5) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ/TUESTA

YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ/TUESTA

2.1   TUKITOIMENPITEEN TAVOITE

TUKITOIMENPITEEN TAVOITE

| (6) | Myöntämällä investointitukea Palmelassa sijaitsevalle Autoeuropan tuotantolaitokselle Portugali pyrkii kehittämään Península de Setúbalin aluetta, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea. Suurille yrityksille myönnettävän aluetuen normaali enimmäismäärä oli kyseisellä alueella vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen Portugalin aluetukikartan (3) mukaan 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Myöntämällä investointitukea Palmelassa sijaitsevalle Autoeuropan tuotantolaitokselle Portugali pyrkii kehittämään Península de Setúbalin aluetta, jolle voidaan antaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea. Suurille yrityksille myönnettävän aluetuen normaali enimmäismäärä oli kyseisellä alueella vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen Portugalin aluetukikartan (3) mukaan 15 prosenttia.

3

2.2   TUENSAAJA

TUENSAAJA

| (7) | Tuensaaja on Autoeuropa, joka on Volkswagen-yhtymän, jäljempänä ’VW-yhtymä’, kokonaan omistama tytäryhtiö. VW-yhtymä on liittynyt useisiin valtiontukipäätöksiin, viimeksi Audi Hungaria Motor Ltd:lle myönnettyä aluetukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2014 annettuun komission päätökseen (4). Kyseisessä päätöksessä on kuvattu VW-yhtymää tarkemmin. |
| --- | --- |

(7)

Tuensaaja on Autoeuropa, joka on Volkswagen-yhtymän, jäljempänä ’VW-yhtymä’, kokonaan omistama tytäryhtiö. VW-yhtymä on liittynyt useisiin valtiontukipäätöksiin, viimeksi Audi Hungaria Motor Ltd:lle myönnettyä aluetukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2014 annettuun komission päätökseen (4). Kyseisessä päätöksessä on kuvattu VW-yhtymää tarkemmin.

4

| (8) | Autoeuropa on toiminut Setúbalin alueella kesäkuusta 1991 lähtien ja valmistanut useita VW-tuotemerkin henkilöautomalleja. Autoeuropa on suuri yritys. VW-yhtymää tai Autoeuropaa ei voida kumpaakaan pitää ilmoituksen antamishetkellä voimassa olleissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (5) tarkoitettuina vaikeuksissa olevina yrityksinä. |
| --- | --- |

(8)

Autoeuropa on toiminut Setúbalin alueella kesäkuusta 1991 lähtien ja valmistanut useita VW-tuotemerkin henkilöautomalleja. Autoeuropa on suuri yritys. VW-yhtymää tai Autoeuropaa ei voida kumpaakaan pitää ilmoituksen antamishetkellä voimassa olleissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (5) tarkoitettuina vaikeuksissa olevina yrityksinä.

5

2.3   INVESTOINTIHANKE

INVESTOINTIHANKE

| (9) | Investointihankkeen tarkoituksena on ottaa käyttöön uusi tuotantotekniikka, ”Modularer Querbaukasten”, jäljempänä ’MQB’, joka korvaa perinteisen pohjalevyyn perustuvan tuotantoprosessin. Tuotantotekniikan uudistus tuo paljon joustavuutta ja synergiavaikutuksia henkilöautomallien tuotantoon. Tarkempi kuvaus kyseisestä tekniikasta on esitetty Volkswagen Sachsenille myönnettyä aluetukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa päätöksessä (6). |
| --- | --- |

(9)

Investointihankkeen tarkoituksena on ottaa käyttöön uusi tuotantotekniikka, ”Modularer Querbaukasten”, jäljempänä ’MQB’, joka korvaa perinteisen pohjalevyyn perustuvan tuotantoprosessin. Tuotantotekniikan uudistus tuo paljon joustavuutta ja synergiavaikutuksia henkilöautomallien tuotantoon. Tarkempi kuvaus kyseisestä tekniikasta on esitetty Volkswagen Sachsenille myönnettyä aluetukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2011 annetussa päätöksessä (6).

6

| (10) | Palmelaan tehtävän investoinnin ansiosta Autoeuropa pystyy valmistamaan henkilöautoja, jotka kuuluvat POLK-luokituksen (7) mukaisesti määritetyillä henkilöautojen markkinoilla kolmeen eri markkinasegmenttiin: A0-segmenttiin, A-segmenttiin ja B-segmenttiin. Tällä hetkellä VW-yhtymä aikoo valmistaa uudella tuotantolinjalla A0-segmenttiin kuuluvaa katumaasturia (SUV) sekä [...] (*1)-segmenttiin kuuluvaa henkilöautoa, jota ei ole vielä määritetty täysin ja jonka on määrä seurata Autoeuropan nykyistä [...]-segmenttiin kuuluvaa mallia, jonka valmistus perustuu pohjalevyn käyttöön. VW-yhtymä ei ole sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että se aloittaa B-segmenttiin kuuluvien henkilöautojen tuotannon viiden vuoden kuluessa investoinnin toteutumisesta. Investoinnilla luotava kokonaiskapasiteetti on [140 000–160 000] autoa vuodessa, ja tämänhetkisten suunnitelmien perusteella tästä [80 000–100 000] autoa on A0-segmenttiin kuuluvia katumaastureita ja [50 000–60 000] autoa on [...]-segmenttiin kuuluvaa mallia. |
| --- | --- |

(10)

Palmelaan tehtävän investoinnin ansiosta Autoeuropa pystyy valmistamaan henkilöautoja, jotka kuuluvat POLK-luokituksen (7) mukaisesti määritetyillä henkilöautojen markkinoilla kolmeen eri markkinasegmenttiin: A0-segmenttiin, A-segmenttiin ja B-segmenttiin. Tällä hetkellä VW-yhtymä aikoo valmistaa uudella tuotantolinjalla A0-segmenttiin kuuluvaa katumaasturia (SUV) sekä [...] (*1)-segmenttiin kuuluvaa henkilöautoa, jota ei ole vielä määritetty täysin ja jonka on määrä seurata Autoeuropan nykyistä [...]-segmenttiin kuuluvaa mallia, jonka valmistus perustuu pohjalevyn käyttöön. VW-yhtymä ei ole sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että se aloittaa B-segmenttiin kuuluvien henkilöautojen tuotannon viiden vuoden kuluessa investoinnin toteutumisesta. Investoinnilla luotava kokonaiskapasiteetti on [140 000–160 000] autoa vuodessa, ja tämänhetkisten suunnitelmien perusteella tästä [80 000–100 000] autoa on A0-segmenttiin kuuluvia katumaastureita ja [50 000–60 000] autoa on [...]-segmenttiin kuuluvaa mallia.

7

*1

| (11) | Investointi alkoi 26 päivänä kesäkuuta 2014, ja se on määrä saada valtaosin päätökseen joulukuuhun 2018 mennessä. Täyteen tuotantovauhtiin aiotaan yltää vuoden 2018 lopussa. |
| --- | --- |

(11)

Investointi alkoi 26 päivänä kesäkuuta 2014, ja se on määrä saada valtaosin päätökseen joulukuuhun 2018 mennessä. Täyteen tuotantovauhtiin aiotaan yltää vuoden 2018 lopussa.

2.4   INVESTOINTIHANKKEEN KUSTANNUKSET

INVESTOINTIHANKKEEN KUSTANNUKSET

| (12) | Portugalin ja VW-yhtymän välillä allekirjoitetun investointi- ja tukisopimuksen sekä 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyn Portugalin kirjeen mukaisesti investointiin sisältyy tukikelpoisia menoja 672,9 miljoonaa euroa, jotka käytetään laitteisiin ja infrastruktuuriin (rakentamiseen) vuosina 2014–2019. Noin neljännes kyseisistä menoista käytetään tavarantoimittajien koneistukseen eli Autoeuropan rahoittamaan käyttöomaisuuteen, jota ei käytetä Autoeuropan Palmelan tuotantotiloissa vaan jonka Autoeuropa antaa tavarantoimittajiensa käytettäväksi niiden tuotantotiloissa VW-yhtymän tarvitsemien osien ja komponenttien tuotantoa varten. Vaikka kyseinen käyttöomaisuus on olennainen osa tavarantoimittajien tuottavaa pääomakantaa, se säilyy kuitenkin VW-yhtymän omistuksessa. |
| --- | --- |

(12)

Portugalin ja VW-yhtymän välillä allekirjoitetun investointi- ja tukisopimuksen sekä 28 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyn Portugalin kirjeen mukaisesti investointiin sisältyy tukikelpoisia menoja 672,9 miljoonaa euroa, jotka käytetään laitteisiin ja infrastruktuuriin (rakentamiseen) vuosina 2014–2019. Noin neljännes kyseisistä menoista käytetään tavarantoimittajien koneistukseen eli Autoeuropan rahoittamaan käyttöomaisuuteen, jota ei käytetä Autoeuropan Palmelan tuotantotiloissa vaan jonka Autoeuropa antaa tavarantoimittajiensa käytettäväksi niiden tuotantotiloissa VW-yhtymän tarvitsemien osien ja komponenttien tuotantoa varten. Vaikka kyseinen käyttöomaisuus on olennainen osa tavarantoimittajien tuottavaa pääomakantaa, se säilyy kuitenkin VW-yhtymän omistuksessa.

| (13) | Menot koskevat yksinomaan uusia aineellisia hyödykkeitä. Jäljempänä olevassa investointisopimukseen perustuvassa taulukossa on jaoteltu suunnitellut tukikelpoiset menot tyypin ja vuoden mukaan.

  Taulukko 1


  Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Investointisopimus | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laitteet | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tavarantoimittajien koneistus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| YHTEENSÄ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 672,9 |

(13)

Menot koskevat yksinomaan uusia aineellisia hyödykkeitä. Jäljempänä olevassa investointisopimukseen perustuvassa taulukossa on jaoteltu suunnitellut tukikelpoiset menot tyypin ja vuoden mukaan.

Taulukko 1

Taulukko 1

Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Investointisopimus

Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Investointisopimus

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Yhteensä

Laitteet

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tavarantoimittajien koneistus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

672,9

672,9

| (14) | Tämä kustannusjakauma perustuu investointisopimuksen tietoihin, ja se eroaa ilmoitukseen liitetyssä lisätietolomakkeessa esitetystä kustannusjakaumasta. Portugalin viranomaiset selvittivät lisätietolomakkeessa, että VW-yhtymä on pienentänyt investointisopimuksessa ilmoitettuja 672,95 miljoonan euron kokonaisinvestointikustannuksia 623,85 miljoonaan euroon. Lisätietolomakkeen mukainen jakauma on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa.

  Taulukko 2


  Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Lisätietolomake | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laitteet | (...) | .[...] | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tavarantoimittajien koneistus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| YHTEENSÄ | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | 623,9 |

(14)

Tämä kustannusjakauma perustuu investointisopimuksen tietoihin, ja se eroaa ilmoitukseen liitetyssä lisätietolomakkeessa esitetystä kustannusjakaumasta. Portugalin viranomaiset selvittivät lisätietolomakkeessa, että VW-yhtymä on pienentänyt investointisopimuksessa ilmoitettuja 672,95 miljoonan euron kokonaisinvestointikustannuksia 623,85 miljoonaan euroon. Lisätietolomakkeen mukainen jakauma on esitetty jäljempänä olevassa taulukossa.

Taulukko 2

Taulukko 2

Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Lisätietolomake

Tukikelpoisten menojen jakautuminen (miljoonaa euroa) – Lisätietolomake

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Yhteensä

Laitteet

(...)

.[...]

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tavarantoimittajien koneistus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

623,9

623,9

2.5   OIKEUSPERUSTA

OIKEUSPERUSTA

| (15) | Tuen myöntämisen kansallisena oikeusperustana ovat 17 päivänä elokuuta 2007 annettu laki (Decreto-Lei) nro 287/2007, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä maaliskuuta 2009 annetulla lailla nro 65/2009, jolla hyväksytään yritysinvestointien kansallinen kannustinkehys, sekä 15 päivänä marraskuuta 2007 annettu määräys (Portaria) nro 1464/2007, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä lokakuuta 2010 annetulla määräyksellä nro 1103/2010, jolla perustetaan Sistema de Incentivos a Inovação -tukiohjelma ja säännellään sitä. |
| --- | --- |

(15)

Tuen myöntämisen kansallisena oikeusperustana ovat 17 päivänä elokuuta 2007 annettu laki (Decreto-Lei) nro 287/2007, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä maaliskuuta 2009 annetulla lailla nro 65/2009, jolla hyväksytään yritysinvestointien kansallinen kannustinkehys, sekä 15 päivänä marraskuuta 2007 annettu määräys (Portaria) nro 1464/2007, sellaisena kuin se on muutettuna 25 päivänä lokakuuta 2010 annetulla määräyksellä nro 1103/2010, jolla perustetaan Sistema de Incentivos a Inovação -tukiohjelma ja säännellään sitä.

| (16) | Portugali myönsi tuen sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen. Tuki on Sistema de Incentivos a Inovação -tukiohjelman mukainen. Kyseistä tukiohjelmaa koskee ryhmäpoikkeus, josta on säädetty komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (8), jäljempänä ’vuoden 2008 yleinen ryhmäpoikkeusasetus’. Ryhmäpoikkeusta sovelletaan kyseisen asetuksen 6 artiklassa säädetyn ilmoittamista koskevan kynnysarvon alle jääviin tukihakemuksiin. |
| --- | --- |

(16)

Portugali myönsi tuen sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen. Tuki on Sistema de Incentivos a Inovação -tukiohjelman mukainen. Kyseistä tukiohjelmaa koskee ryhmäpoikkeus, josta on säädetty komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (8), jäljempänä ’vuoden 2008 yleinen ryhmäpoikkeusasetus’. Ryhmäpoikkeusta sovelletaan kyseisen asetuksen 6 artiklassa säädetyn ilmoittamista koskevan kynnysarvon alle jääviin tukihakemuksiin.

8

2.6   TUKITOIMENPIDE

TUKITOIMENPIDE

| (17) | Tuki myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014 allekirjoitetulla tuki- ja investointisopimuksella sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi tuen. Investointihankkeen työt aloitettiin 26 päivänä kesäkuuta 2014 eli sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(17)

Tuki myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014 allekirjoitetulla tuki- ja investointisopimuksella sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi tuen. Investointihankkeen työt aloitettiin 26 päivänä kesäkuuta 2014 eli sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen.

| (18) | Tuki myönnetään osittain takaisin maksettavana avustuksena. Investointisopimus koskee (nimellisarvoltaan) 52,49 miljoonan euron suuruista takaisin maksettavaa avustusta, joka on tarkoitettu 672,95 miljoonan euron suuruisiin investointimenoihin (tavarantoimittajien koneistus mukaan lukien). Tämä muutetaan osittain varsinaiseksi avustukseksi, jos Autoeuropa täyttää tietyt sopimuksessa sovitut toteutusehdot. Ilmoituksesta käy ilmi, että VW-yhtymän esittämässä uudemmassa kustannussuunnitelmassa odotetut investointimenot olivat hieman pienemmät (623,9 miljoonaa euroa). Kyseisen pienemmän määrän perusteella laskettuina ilmoitettu tuen määrä ja ilmoitettu tuen intensiteetti ovat vuoden 2014 hintoina 36,15 miljoonaa euroa ja 6,03 prosenttia. Portugali sitoutuu siihen, ettei ilmoitettua tukimäärää eikä ilmoitettua tuen intensiteettiä ylitetä, vaikka toteutuvat tukikelpoiset menot poikkeaisivat suunniteltujen tukikelpoisten menojen määrästä, joka on otettu huomioon ilmoituksessa ja tuen enimmäismäärän laskennassa. |
| --- | --- |

(18)

Tuki myönnetään osittain takaisin maksettavana avustuksena. Investointisopimus koskee (nimellisarvoltaan) 52,49 miljoonan euron suuruista takaisin maksettavaa avustusta, joka on tarkoitettu 672,95 miljoonan euron suuruisiin investointimenoihin (tavarantoimittajien koneistus mukaan lukien). Tämä muutetaan osittain varsinaiseksi avustukseksi, jos Autoeuropa täyttää tietyt sopimuksessa sovitut toteutusehdot. Ilmoituksesta käy ilmi, että VW-yhtymän esittämässä uudemmassa kustannussuunnitelmassa odotetut investointimenot olivat hieman pienemmät (623,9 miljoonaa euroa). Kyseisen pienemmän määrän perusteella laskettuina ilmoitettu tuen määrä ja ilmoitettu tuen intensiteetti ovat vuoden 2014 hintoina 36,15 miljoonaa euroa ja 6,03 prosenttia. Portugali sitoutuu siihen, ettei ilmoitettua tukimäärää eikä ilmoitettua tuen intensiteettiä ylitetä, vaikka toteutuvat tukikelpoiset menot poikkeaisivat suunniteltujen tukikelpoisten menojen määrästä, joka on otettu huomioon ilmoituksessa ja tuen enimmäismäärän laskennassa.

| (19) | Portugali vahvistaa, että Autoeuropa/Volkswagen kattaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista menoista omilla varoillaan täysin ilman julkista tukea. |
| --- | --- |

(19)

Portugali vahvistaa, että Autoeuropa/Volkswagen kattaa vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista menoista omilla varoillaan täysin ilman julkista tukea.

| (20) | Autoeuropa/Volkswagen sitoutuu säilyttämään investoinnin vähintään viiden vuoden ajan sen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

(20)

Autoeuropa/Volkswagen sitoutuu säilyttämään investoinnin vähintään viiden vuoden ajan sen toteuttamisesta.

2.7   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (21) | Komissio ilmaisi aloittamispäätöksessä epäilevänsä, ettei toimenpide vastaa vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (9), jäljempänä ’vuosille 2007–2013 annetut aluetukisuuntaviivat’, tukikelpoisuutta, tuen enimmäismäärää ja enimmäisintensiteettiä koskevia määräyksiä ja ettei tuki tämän vuoksi sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(21)

Komissio ilmaisi aloittamispäätöksessä epäilevänsä, ettei toimenpide vastaa vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (9), jäljempänä ’vuosille 2007–2013 annetut aluetukisuuntaviivat’, tukikelpoisuutta, tuen enimmäismäärää ja enimmäisintensiteettiä koskevia määräyksiä ja ettei tuki tämän vuoksi sovellu sisämarkkinoille.

9

| (22) | Komissio totesi epäilevänsä ilmoitettuihin tukikelpoisiin menoihin sisältyvien, tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvien kustannusten tukikelpoisuutta. Se ei siksi pystynyt vahvistamaan, ettei ilmoitettujen investointimenojen kokonaismäärän perusteella laskettu ilmoitettu tuen enimmäismäärä ylittänyt sallittua tuen enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(22)

Komissio totesi epäilevänsä ilmoitettuihin tukikelpoisiin menoihin sisältyvien, tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvien kustannusten tukikelpoisuutta. Se ei siksi pystynyt vahvistamaan, ettei ilmoitettujen investointimenojen kokonaismäärän perusteella laskettu ilmoitettu tuen enimmäismäärä ylittänyt sallittua tuen enimmäismäärää.

| (23) | Lisäksi komissio totesi Autoeuropan saaneen investointitukea toiselle samalla tuotantopaikalla toteutetulle investointihankkeelle. Toiseen investointihankkeeseen kuuluvat työt oli aloitettu alle kolme vuotta ennen nyt tarkasteltavaan investointihankkeeseen kuuluvien töiden aloittamista. Investointihankkeen tarkoituksena oli uudistaa ja optimoida tuotantoprosesseja tekemällä investointeja kolmella toiminta-alalla: i) tietotekniikan alalla ottamalla käyttöön ohjelmia ja uusimpaan tekniikkaan perustuvia järjestelmiä, ii) moottoriajoneuvojen sisä- ja ulkopintojen maalauksen alalla automatisoimalla maalausmenetelmää ja iii) prässäysmuottien alalla, jolla valmistetaan muotteja osien prässäämistä varten. Aloittamispäätöksen antamisen aikaan Portugali ei ollut selventänyt, missä määrin kyseiset parannukset olisivat olennaisia ja edelleen käytössä, kun pohjalevyn käyttöön perustuva valmistus lopetettaisiin ja korvattaisiin MQB-valmistustekniikalla. |
| --- | --- |

(23)

Lisäksi komissio totesi Autoeuropan saaneen investointitukea toiselle samalla tuotantopaikalla toteutetulle investointihankkeelle. Toiseen investointihankkeeseen kuuluvat työt oli aloitettu alle kolme vuotta ennen nyt tarkasteltavaan investointihankkeeseen kuuluvien töiden aloittamista. Investointihankkeen tarkoituksena oli uudistaa ja optimoida tuotantoprosesseja tekemällä investointeja kolmella toiminta-alalla: i) tietotekniikan alalla ottamalla käyttöön ohjelmia ja uusimpaan tekniikkaan perustuvia järjestelmiä, ii) moottoriajoneuvojen sisä- ja ulkopintojen maalauksen alalla automatisoimalla maalausmenetelmää ja iii) prässäysmuottien alalla, jolla valmistetaan muotteja osien prässäämistä varten. Aloittamispäätöksen antamisen aikaan Portugali ei ollut selventänyt, missä määrin kyseiset parannukset olisivat olennaisia ja edelleen käytössä, kun pohjalevyn käyttöön perustuva valmistus lopetettaisiin ja korvattaisiin MQB-valmistustekniikalla.

| (24) | Komissio ei pystynyt muodostamaan Portugalin toimittamien tietojen perusteella lopullista näkemystä siitä, olisiko kyseiset kaksi investointihanketta katsottava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetuksi yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi. Se päättikin arvioida muodollisen tutkintamenettelyn aikana, oliko kyseisten kahden hankkeen taloudellinen jakaminen mahdotonta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 (10) tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(24)

Komissio ei pystynyt muodostamaan Portugalin toimittamien tietojen perusteella lopullista näkemystä siitä, olisiko kyseiset kaksi investointihanketta katsottava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetuksi yhdeksi ainoaksi investointihankkeeksi. Se päättikin arvioida muodollisen tutkintamenettelyn aikana, oliko kyseisten kahden hankkeen taloudellinen jakaminen mahdotonta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 (10) tarkoitetulla tavalla.

10

| (25) | Lisäksi vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komission on aloitettava muodollinen tutkintamenettely ja tehtävä perusteellinen arviointi tuen kannustavasta vaikutuksesta, oikeasuhteisuudesta ja sen myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista, jos tuensaajan markkinaosuus asianomaisilla tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai sen jälkeen, jäljempänä myös ’68 kohdan a alakohdan mukainen testi’, tai jos investoinnilla luotu kapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, joilla taantuma on suhteellista tai absoluuttista, jäljempänä myös ’68 kohdan b alakohdan mukainen testi’. Jos perusteellinen arviointi on tarpeen, se on suoritettava perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi annetun komission tiedonannon (11) pohjalta. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komission on aloitettava muodollinen tutkintamenettely ja tehtävä perusteellinen arviointi tuen kannustavasta vaikutuksesta, oikeasuhteisuudesta ja sen myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista, jos tuensaajan markkinaosuus asianomaisilla tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai sen jälkeen, jäljempänä myös ’68 kohdan a alakohdan mukainen testi’, tai jos investoinnilla luotu kapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, joilla taantuma on suhteellista tai absoluuttista, jäljempänä myös ’68 kohdan b alakohdan mukainen testi’. Jos perusteellinen arviointi on tarpeen, se on suoritettava perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi annetun komission tiedonannon (11) pohjalta.

11

| (26) | Komissio ei määritellyt aloittamispäätöksessä merkityksellisiä tuotemarkkinoita täsmällisesti, vaan otti huomioon kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset markkinamääritelmät ja erityisesti kaikkein kapeimmat segmentit, joista tietoa on saatavilla (12). Koska Autoeuropa valmistaa POLK-luokituksen mukaisiin A0- ja [...]-segmentteihin kuuluvia autoja ja pystyisi valmistamaan myös POLK-luokituksen mukaiseen B-segmenttiin kuuluvia autoja, komissio katsoi, että nämä yksittäiset segmentit ja katumaastureiden osalta myös Global Insightin (13) luokituksen mukainen SUV-B-segmentti sekä POLK-luokituksen mukainen yhdistetty segmentti (A0–B) olisi kaikki otettava huomioon tarkasteltavassa asiassa mahdollisina merkityksellisinä markkinoina. |
| --- | --- |

(26)

Komissio ei määritellyt aloittamispäätöksessä merkityksellisiä tuotemarkkinoita täsmällisesti, vaan otti huomioon kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset markkinamääritelmät ja erityisesti kaikkein kapeimmat segmentit, joista tietoa on saatavilla (12). Koska Autoeuropa valmistaa POLK-luokituksen mukaisiin A0- ja [...]-segmentteihin kuuluvia autoja ja pystyisi valmistamaan myös POLK-luokituksen mukaiseen B-segmenttiin kuuluvia autoja, komissio katsoi, että nämä yksittäiset segmentit ja katumaastureiden osalta myös Global Insightin (13) luokituksen mukainen SUV-B-segmentti sekä POLK-luokituksen mukainen yhdistetty segmentti (A0–B) olisi kaikki otettava huomioon tarkasteltavassa asiassa mahdollisina merkityksellisinä markkinoina.

12

13

| (27) | Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 70 kohdan perusteella aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisten testien suorittamiseksi markkinat olisi yleensä määriteltävä ETA:n tasolla. Komissio katsoi, että tarkasteltavaa tapausta arvioitaessa asianomaisten tuotteiden merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on oltava vähintään ETA:n laajuiset. Portugalin viranomaiset ja Autoeuropa hyväksyivät sen, että komissio soveltaa tätä maantieteellisten markkinoiden määritelmää kyseisen ilmoituksen kohdalla. |
| --- | --- |

(27)

Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 70 kohdan perusteella aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisten testien suorittamiseksi markkinat olisi yleensä määriteltävä ETA:n tasolla. Komissio katsoi, että tarkasteltavaa tapausta arvioitaessa asianomaisten tuotteiden merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on oltava vähintään ETA:n laajuiset. Portugalin viranomaiset ja Autoeuropa hyväksyivät sen, että komissio soveltaa tätä maantieteellisten markkinoiden määritelmää kyseisen ilmoituksen kohdalla.

| (28) | Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisessa analyysissä tultiin alustavan tutkintamenettelyn aikana siihen tulokseen, että sovellettava 25 prosentin markkinaosuuden kynnysarvo ylittyi yksittäin tarkastelluilla A- ja B-segmenteillä sekä yhdistettyinä tarkastelluilla A0-, A- ja B-segmenteillä (POLK-luokitus) ETA:n alueella kaikkina tarkastelun kohteena olevina vuosina. |
| --- | --- |

(28)

Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisessa analyysissä tultiin alustavan tutkintamenettelyn aikana siihen tulokseen, että sovellettava 25 prosentin markkinaosuuden kynnysarvo ylittyi yksittäin tarkastelluilla A- ja B-segmenteillä sekä yhdistettyinä tarkastelluilla A0-, A- ja B-segmenteillä (POLK-luokitus) ETA:n alueella kaikkina tarkastelun kohteena olevina vuosina.

| (29) | Koska 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin tulos edellytti jo tuen perusteellista arviointia, komissio ei pitänyt 68 kohdan b alakohdan mukaisen testin suorittamista tarpeellisena. |
| --- | --- |

(29)

Koska 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin tulos edellytti jo tuen perusteellista arviointia, komissio ei pitänyt 68 kohdan b alakohdan mukaisen testin suorittamista tarpeellisena.

3.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (30) | Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia. |
| --- | --- |

(30)

Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia.

4.   PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

PORTUGALIN HUOMAUTUKSET

4.1   TAVARANTOIMITTAJIEN KONEISTUS

TAVARANTOIMITTAJIEN KONEISTUS

| (31) | Portugali pitää 136,3 miljoonan euron suuruisia investointeja tavarantoimittajien koneistukseen tukikelpoisina, sillä kyseiset koneet ovat osa ilmoitettua hanketta ja kuuluvat Autoeuropan käyttöomaisuuteen, sijaitsevat tavarantoimittajan tuotantolaitoksessa tukialueella Portugalissa ja säilytetään niissä vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. Portugalin viranomaiset viittaavat päätöksen K(2002)1803 Ford España SA (14) johdanto-osan 36 ja 37 kappaleeseen, joissa komissio on todennut, että tavarantoimittajien koneistuksesta (laitekustannuksista) aiheutuvat menot voidaan katsoa tukikelpoisiksi, jos ne aiheutuvat tukialueilla. |
| --- | --- |

(31)

Portugali pitää 136,3 miljoonan euron suuruisia investointeja tavarantoimittajien koneistukseen tukikelpoisina, sillä kyseiset koneet ovat osa ilmoitettua hanketta ja kuuluvat Autoeuropan käyttöomaisuuteen, sijaitsevat tavarantoimittajan tuotantolaitoksessa tukialueella Portugalissa ja säilytetään niissä vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. Portugalin viranomaiset viittaavat päätöksen K(2002)1803 Ford España SA (14) johdanto-osan 36 ja 37 kappaleeseen, joissa komissio on todennut, että tavarantoimittajien koneistuksesta (laitekustannuksista) aiheutuvat menot voidaan katsoa tukikelpoisiksi, jos ne aiheutuvat tukialueilla.

14

| (32) | Ennen investointisopimuksen allekirjoittamista huhtikuussa 2014 VW-yhtymä ja Autoeuropa laativat tavarantoimittajien koneistusta koskevan investointisuunnitelman, jossa otettiin huomioon kyseiset tukikelpoisuusperusteet ja varmistettiin, että 136,3 miljoonan euron suuruiseen määrään sisältyi ainoastaan edellä mainitut edellytykset täyttäviä tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia menoja. Portugalin viranomaiset ovat perustaneet mekanismin, jolla valvotaan edellä mainittujen edellytysten täyttymistä. |
| --- | --- |

(32)

Ennen investointisopimuksen allekirjoittamista huhtikuussa 2014 VW-yhtymä ja Autoeuropa laativat tavarantoimittajien koneistusta koskevan investointisuunnitelman, jossa otettiin huomioon kyseiset tukikelpoisuusperusteet ja varmistettiin, että 136,3 miljoonan euron suuruiseen määrään sisältyi ainoastaan edellä mainitut edellytykset täyttäviä tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia menoja. Portugalin viranomaiset ovat perustaneet mekanismin, jolla valvotaan edellä mainittujen edellytysten täyttymistä.

4.2   YKSI AINOA INVESTOINTIHANKE

YKSI AINOA INVESTOINTIHANKE

| (33) | Portugali allekirjoitti 8 päivänä lokakuuta 2013 Autoeuropan kanssa investointisopimuksen kolmesta eri hankkeesta, joista jokaisessa oli kyseessä alkuinvestointi olemassa olevan laitoksen laajentamiseksi. Portugali ei katso kyseisten hankkeiden muodostavan ilmoitetun investointihankkeen kanssa vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
| --- | --- |

(33)

Portugali allekirjoitti 8 päivänä lokakuuta 2013 Autoeuropan kanssa investointisopimuksen kolmesta eri hankkeesta, joista jokaisessa oli kyseessä alkuinvestointi olemassa olevan laitoksen laajentamiseksi. Portugali ei katso kyseisten hankkeiden muodostavan ilmoitetun investointihankkeen kanssa vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta.

4.2.1   ALKUINVESTOINTI SISÄ- JA ULKOPINTOJEN MAALAUSROBOTTEIHIN (MAALAAMO)

| (34) | Ensimmäisessä hankkeessa oli kyse sisä- ja ulkopintojen maalauksen automatisoinnista robottien avulla, millä parannettiin laatua (yhtenäinen ulkopinta, ohuempi maalikerros, ohiruiskutuksen väheneminen, lian väheneminen sisäosissa), tuottavuutta, työergonomiaa ja työturvallisuutta sekä vähennettiin materiaalien kulutusta ja maalihukkaa. Tästä aiheutuvat tukikelpoiset kustannukset olivat 20 miljoonaa euroa (15) ja tuen määrä oli 2,89 miljoonaa euroa bruttoavustusekvivalenttina (BAE). |
| --- | --- |

(34)

Ensimmäisessä hankkeessa oli kyse sisä- ja ulkopintojen maalauksen automatisoinnista robottien avulla, millä parannettiin laatua (yhtenäinen ulkopinta, ohuempi maalikerros, ohiruiskutuksen väheneminen, lian väheneminen sisäosissa), tuottavuutta, työergonomiaa ja työturvallisuutta sekä vähennettiin materiaalien kulutusta ja maalihukkaa. Tästä aiheutuvat tukikelpoiset kustannukset olivat 20 miljoonaa euroa (15) ja tuen määrä oli 2,89 miljoonaa euroa bruttoavustusekvivalenttina (BAE).

15

| (35) | Portugalin viranomaiset korostavat, ettei kyseinen investointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Ilmoitetun investointihankkeen tarkoituksena on muuttaa perusteellisesti koko tuotantoprosessia ottamalla käyttöön MQB-tuotantotekniikka. MQB-tekniikan käyttöönotto edellyttää merkittäviä investointeja erityisesti kokoonpanolaitteisiin, mutta vain vähäisiä investointeja olemassa olevaan maalaamoon. |
| --- | --- |

(35)

Portugalin viranomaiset korostavat, ettei kyseinen investointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Ilmoitetun investointihankkeen tarkoituksena on muuttaa perusteellisesti koko tuotantoprosessia ottamalla käyttöön MQB-tuotantotekniikka. MQB-tekniikan käyttöönotto edellyttää merkittäviä investointeja erityisesti kokoonpanolaitteisiin, mutta vain vähäisiä investointeja olemassa olevaan maalaamoon.

| (36) | Maalaamo on ollut toiminnassa ennen MQB-tekniikkaan tehtyä investointia ja ilman sitä. MQB-tekniikkaan perustuvat uudet kokoonpanolaitteet pystyvät vastaavasti toimimaan ilman maalaamoinvestointeja, eli MQB-tekniikalla tapahtuva tuotanto on mahdollista ja toimivaa ilman edeltävää investointia maalaamon robotteihin. Vaikka molemmat laitteet ovat saman tuotantoprosessin osia, ne eivät siis liity investointeina toisiinsa siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. |
| --- | --- |

(36)

Maalaamo on ollut toiminnassa ennen MQB-tekniikkaan tehtyä investointia ja ilman sitä. MQB-tekniikkaan perustuvat uudet kokoonpanolaitteet pystyvät vastaavasti toimimaan ilman maalaamoinvestointeja, eli MQB-tekniikalla tapahtuva tuotanto on mahdollista ja toimivaa ilman edeltävää investointia maalaamon robotteihin. Vaikka molemmat laitteet ovat saman tuotantoprosessin osia, ne eivät siis liity investointeina toisiinsa siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta.

| (37) | Niitä koskevat investointipäätökset on lisäksi tehty erikseen (maalaamon modernisoinnista päätettiin elokuussa 2011 ja MQB-tekniikkaan investoinnista toukokuussa 2014). |
| --- | --- |

(37)

Niitä koskevat investointipäätökset on lisäksi tehty erikseen (maalaamon modernisoinnista päätettiin elokuussa 2011 ja MQB-tekniikkaan investoinnista toukokuussa 2014).

4.2.2   ALKUINVESTOINTI PRÄSSÄYSMUOTTEIHIN (TYÖKALUOSASTO)

| (38) | Toinen hanke koski Autoeuropan työkaluosastoa, jossa tuotetaan muotteja ja prässityökaluja auton korissa tarvittavien metalliosien valmistusta varten. Osasto on erikoistunut konepeltien ja lokasuojien valmistuksessa tarvittaviin työkaluihin. Se toimittaa tuotteitaan VW-yhtymän tehtaille maailmanlaajuisesti, ei siis pelkästään Autoeuropalle. Se on osa Autoeuropaa mutta toimii itsenäisesti, tehtaan päätoiminnasta eli autonvalmistuksesta erillisenä. |
| --- | --- |

(38)

Toinen hanke koski Autoeuropan työkaluosastoa, jossa tuotetaan muotteja ja prässityökaluja auton korissa tarvittavien metalliosien valmistusta varten. Osasto on erikoistunut konepeltien ja lokasuojien valmistuksessa tarvittaviin työkaluihin. Se toimittaa tuotteitaan VW-yhtymän tehtaille maailmanlaajuisesti, ei siis pelkästään Autoeuropalle. Se on osa Autoeuropaa mutta toimii itsenäisesti, tehtaan päätoiminnasta eli autonvalmistuksesta erillisenä.

| (39) | Työkaluosastoon tehtävän alkuinvestoinnin tarkoituksena oli olemassa olevan laitoksen laajentaminen. Autoeuropa hankki uusia prässäysmuottien valmistuskoneita pystyäkseen parantamaan tuotannon laatua erityisesti tekniseltä kannalta. Kyseisillä koneilla voidaan valmistaa laadukkaampia työkaluja ja lisätä osaston tuotantomäärää. Tukikelpoisen investoinnin suuruus oli 12,7 miljoonaa euroa (diskontattuna 12,66 miljoonaa euroa) ja tuen määrä 1,84 miljoonaa euroa (BAE). |
| --- | --- |

(39)

Työkaluosastoon tehtävän alkuinvestoinnin tarkoituksena oli olemassa olevan laitoksen laajentaminen. Autoeuropa hankki uusia prässäysmuottien valmistuskoneita pystyäkseen parantamaan tuotannon laatua erityisesti tekniseltä kannalta. Kyseisillä koneilla voidaan valmistaa laadukkaampia työkaluja ja lisätä osaston tuotantomäärää. Tukikelpoisen investoinnin suuruus oli 12,7 miljoonaa euroa (diskontattuna 12,66 miljoonaa euroa) ja tuen määrä 1,84 miljoonaa euroa (BAE).

| (40) | Portugalin viranomaisten näkemyksen mukaan työkaluosastoon tehty investointi ei liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Työkaluosasto toimii erillisenä MQB-tekniikalla tapahtuvasta autonvalmistusprosessista, se sijaitsee samalla teollisuusalueella kuin autotehdas, muttei samalla tontilla, ja investointipäätökset on tehty erikseen (työkaluosaston modernisointia koskeva päätös tehtiin vuonna 2011 ja MQB-tekniikkaan investointia koskeva päätös toukokuussa 2014). |
| --- | --- |

(40)

Portugalin viranomaisten näkemyksen mukaan työkaluosastoon tehty investointi ei liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Työkaluosasto toimii erillisenä MQB-tekniikalla tapahtuvasta autonvalmistusprosessista, se sijaitsee samalla teollisuusalueella kuin autotehdas, muttei samalla tontilla, ja investointipäätökset on tehty erikseen (työkaluosaston modernisointia koskeva päätös tehtiin vuonna 2011 ja MQB-tekniikkaan investointia koskeva päätös toukokuussa 2014).

4.2.3   ALKUINVESTOINTI TIETOTEKNIIKKAAN

| (41) | Kolmas hanke koski investointeja tietokoneisiin, jotka lisäsivät yhdessä uusien ohjelmasovellusten kanssa tietoturvaa ja vakauttivat autonvalmistuksen tuotantoprosessia. Autonvalmistus edellyttää moitteettomasti toimivia ja luotettavia tietojärjestelmiä, sillä jokaisen auton kokoonpano (moottorin tyyppi, vaihdelaatikko, väri jne.) syötetään tuotantoprosessiin yhtymän tietoverkon kautta. Tukikelpoisen investoinnin suuruus oli 5,5 miljoonaa euroa (diskontattuna 5,5 miljoonaa euroa) ja tuen määrä 0,79 miljoonaa euroa (BAE). |
| --- | --- |

(41)

Kolmas hanke koski investointeja tietokoneisiin, jotka lisäsivät yhdessä uusien ohjelmasovellusten kanssa tietoturvaa ja vakauttivat autonvalmistuksen tuotantoprosessia. Autonvalmistus edellyttää moitteettomasti toimivia ja luotettavia tietojärjestelmiä, sillä jokaisen auton kokoonpano (moottorin tyyppi, vaihdelaatikko, väri jne.) syötetään tuotantoprosessiin yhtymän tietoverkon kautta. Tukikelpoisen investoinnin suuruus oli 5,5 miljoonaa euroa (diskontattuna 5,5 miljoonaa euroa) ja tuen määrä 0,79 miljoonaa euroa (BAE).

| (42) | Portugalin viranomaisten mukaan kyseinen vuoden 2011 tietotekniikkainvestointi ei liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Uusi MQB-tuotantotekniikka on mahdollinen ja toimiva ilman edeltävää tietoturvainvestointia, sillä kaikki MQB-tekniikalla tapahtuvaa tuotantoa tukevat ja ohjaavat sovellukset toimisivat samalla tavoin, vaikkei kyseistä investointia olisi tehty. Tietotekniikkaan tehty investointi on toteutettu ennen MQB-tekniikkaan tehtyä investointia ja ilman sitä. |
| --- | --- |

(42)

Portugalin viranomaisten mukaan kyseinen vuoden 2011 tietotekniikkainvestointi ei liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Uusi MQB-tuotantotekniikka on mahdollinen ja toimiva ilman edeltävää tietoturvainvestointia, sillä kaikki MQB-tekniikalla tapahtuvaa tuotantoa tukevat ja ohjaavat sovellukset toimisivat samalla tavoin, vaikkei kyseistä investointia olisi tehty. Tietotekniikkaan tehty investointi on toteutettu ennen MQB-tekniikkaan tehtyä investointia ja ilman sitä.

| (43) | Lisäksi investointipäätökset on tehty erikseen: tietotekniikkaan investointia koskeva päätös tehtiin vuonna 2011 ja MQB-tekniikkaan investointia koskeva päätös toukokuussa 2014. |
| --- | --- |

(43)

Lisäksi investointipäätökset on tehty erikseen: tietotekniikkaan investointia koskeva päätös tehtiin vuonna 2011 ja MQB-tekniikkaan investointia koskeva päätös toukokuussa 2014.

4.3   TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

| (44) | Portugali toimitti perusteelliseen arviointiin tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(44)

Portugali toimitti perusteelliseen arviointiin tarvittavat tiedot.

4.3.1   TUEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSET

| (45) | Portugali aikoo kehittää kyseistä aluetta. Investoinnista on määrä syntyä välittömästi 500 uutta työpaikkaa, ja pitkällä aikavälillä sillä varmistetaan 3 339 nykyisen työpaikan säilyminen. |
| --- | --- |

(45)

Portugali aikoo kehittää kyseistä aluetta. Investoinnista on määrä syntyä välittömästi 500 uutta työpaikkaa, ja pitkällä aikavälillä sillä varmistetaan 3 339 nykyisen työpaikan säilyminen.

| (46) | Ilmoitettu hanke lisää merkittävästi tuensaajan työntekijöiden pätevyyttä ja taitoja ja sitä kautta heidän työllistyvyyttään VW-yhtymässä ja Portugalissa sekä näiden ulkopuolella. Sillä myös kasvatetaan alueellista taitopohjaa. Erityisiä koulutustoimia on suunniteltu. Tällaisella ammatillisella koulutuksella on myönteistä vaikutusta myös tietotaidon siirtymiseen lähinnä Península de Setúbalin alueella. |
| --- | --- |

(46)

Ilmoitettu hanke lisää merkittävästi tuensaajan työntekijöiden pätevyyttä ja taitoja ja sitä kautta heidän työllistyvyyttään VW-yhtymässä ja Portugalissa sekä näiden ulkopuolella. Sillä myös kasvatetaan alueellista taitopohjaa. Erityisiä koulutustoimia on suunniteltu. Tällaisella ammatillisella koulutuksella on myönteistä vaikutusta myös tietotaidon siirtymiseen lähinnä Península de Setúbalin alueella.

| (47) | Investointihankkeella luodaan lisää liiketoimintamahdollisuuksia Autoeuropan tavarantoimittajille. Center of Automotive Research -tutkimuskeskuksen tutkimuksen mukaan autoteollisuuden alalla syntyvän yhden uuden työpaikan seurauksena syntyy 2,5 uutta työpaikkaa tavarantoimittajina olevissa yrityksissä ja tavarantoimittajien työntekijöiden kulutuksen seurauksena syntyy lisäksi 2,2 uutta työpaikkaa muissa yrityksissä Portugalissa. Portugali odottaa näin ollen, että investoinnin seurauksena syntyy välillisesti 2 350 uutta työpaikkaa välittömästi syntyvien 500 uuden työpaikan lisäksi. |
| --- | --- |

(47)

Investointihankkeella luodaan lisää liiketoimintamahdollisuuksia Autoeuropan tavarantoimittajille. Center of Automotive Research -tutkimuskeskuksen tutkimuksen mukaan autoteollisuuden alalla syntyvän yhden uuden työpaikan seurauksena syntyy 2,5 uutta työpaikkaa tavarantoimittajina olevissa yrityksissä ja tavarantoimittajien työntekijöiden kulutuksen seurauksena syntyy lisäksi 2,2 uutta työpaikkaa muissa yrityksissä Portugalissa. Portugali odottaa näin ollen, että investoinnin seurauksena syntyy välillisesti 2 350 uutta työpaikkaa välittömästi syntyvien 500 uuden työpaikan lisäksi.

| (48) | Portugalin viranomaiset korostavat vielä investointihankkeen myönteisten alueellisten vaikutusten laadullisia näkökohtia. Investointihanke edesauttaa Península de Setúbalin kehitystä houkuttelemalla teollisten tavarantoimittajien investointeja alueelle. Siihen liittyy teknologian siirtoa (osaamisen vaihtoa) ja yritysryppäiden muodostumista samalle teollisuudenalalle, minkä ansiosta yksittäiset tuotantolaitokset voivat erikoistua pidemmälle. Näin tuotanto tehostuu. |
| --- | --- |

(48)

Portugalin viranomaiset korostavat vielä investointihankkeen myönteisten alueellisten vaikutusten laadullisia näkökohtia. Investointihanke edesauttaa Península de Setúbalin kehitystä houkuttelemalla teollisten tavarantoimittajien investointeja alueelle. Siihen liittyy teknologian siirtoa (osaamisen vaihtoa) ja yritysryppäiden muodostumista samalle teollisuudenalalle, minkä ansiosta yksittäiset tuotantolaitokset voivat erikoistua pidemmälle. Näin tuotanto tehostuu.

| (49) | Tuensaaja on kutsuttu lisäksi osallistumaan yhdessä johtavien yliopistojen kanssa useisiin hankkeisiin, jotka liittyvät sekä tuotantotekniikan kehittämiseen että työergonomiaan. |
| --- | --- |

(49)

Tuensaaja on kutsuttu lisäksi osallistumaan yhdessä johtavien yliopistojen kanssa useisiin hankkeisiin, jotka liittyvät sekä tuotantotekniikan kehittämiseen että työergonomiaan.

4.3.2   TUEN TARKOITUKSENMUKAISUUS

| (50) | Portugali huomauttaa komission myöntäneen jo asiassa Porsche Leipzig antamassaan päätöksessä (16), että valtiontuki on tarkoituksenmukainen väline edistää aluekehitystä alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa verrattuna keskivertotilanteeseen jäsenvaltion muilla alueilla. Tämä pätee myös Península de Setúbalin alueella toteutettavaan ilmoitettuun investointitukeen. |
| --- | --- |

(50)

Portugali huomauttaa komission myöntäneen jo asiassa Porsche Leipzig antamassaan päätöksessä (16), että valtiontuki on tarkoituksenmukainen väline edistää aluekehitystä alueilla, jotka ovat epäedullisessa asemassa verrattuna keskivertotilanteeseen jäsenvaltion muilla alueilla. Tämä pätee myös Península de Setúbalin alueella toteutettavaan ilmoitettuun investointitukeen.

16

| (51) | Península de Setúbal on osa Lissabonin ja Vale do Tejon aluetta, joka käsittää myös Lissabonin alueen. Se on Portugalin kehittyneintä aluetta. Jos Península de Setúbalin aluetta tarkastellaan yksin, se voidaan kuitenkin luokitella A-tukialueeksi, sillä sen asukaskohtainen bruttokansantuote oli 45–47 prosenttia EU:n keskiarvosta vuosina 2006–2010 (kyseistä aikaväliä käytettiin määriteltäessä kansalliset aluetukikartat vuosille 2014–2020). |
| --- | --- |

(51)

Península de Setúbal on osa Lissabonin ja Vale do Tejon aluetta, joka käsittää myös Lissabonin alueen. Se on Portugalin kehittyneintä aluetta. Jos Península de Setúbalin aluetta tarkastellaan yksin, se voidaan kuitenkin luokitella A-tukialueeksi, sillä sen asukaskohtainen bruttokansantuote oli 45–47 prosenttia EU:n keskiarvosta vuosina 2006–2010 (kyseistä aikaväliä käytettiin määriteltäessä kansalliset aluetukikartat vuosille 2014–2020).

| (52) | Península de Setúbalin asukaskohtainen bruttokansantuote on ollut kolmen viime vuoden ajan noin 75 prosenttia Portugalin keskiarvosta.

  Taulukko 3


  Asukaskohtainen BKT
   (17)
  Portugalin keskiarvoon verrattuna (euroa)


  Vuodet | Península de Setúbal | Portugalin keskiarvo | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 12 302 | 16 372 | 75,1 |
| 2012 | 12 105 | 16 136 | 75,0 |
| 2011 | 12 656 | 16 686 | 75,8 |

(52)

Península de Setúbalin asukaskohtainen bruttokansantuote on ollut kolmen viime vuoden ajan noin 75 prosenttia Portugalin keskiarvosta.

Taulukko 3

Taulukko 3

Asukaskohtainen BKT
   (17)
  Portugalin keskiarvoon verrattuna (euroa)

Asukaskohtainen BKT

17

Portugalin keskiarvoon verrattuna (euroa)

Vuodet

Península de Setúbal

Portugalin keskiarvo

%

2013

12 302

16 372

75,1

2012

12 105

16 136

75,0

2011

12 656

16 686

75,8

| (53) | Portugali katsoo tämän vuoksi, että ilmoitettu tuki on asianmukainen väline, jolla vahvistetaan Península de Setúbalin aluekehitystä. |
| --- | --- |

(53)

Portugali katsoo tämän vuoksi, että ilmoitettu tuki on asianmukainen väline, jolla vahvistetaan Península de Setúbalin aluekehitystä.

4.3.3   KANNUSTAVA VAIKUTUS / VAIHTOEHTOINEN SKENAARIO

| (54) | Portugali on toimittanut tietoja osoittaakseen, että tuki kuuluu perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyyn skenaarioon 2, koska tuensaajaa kannustetaan toteuttamaan investointi Setúbalin tuotantolaitoksessa [investointipaikan 1] (ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue) tuotantolaitoksen sijaan. Jos tukea ei olisi annettu, investointi olisi kohdistettu viimeksi mainittuun tuotantolaitokseen. Portugali on selostanut yksityiskohtaisesti etenkin monivaiheista päätöksentekoprosessia ja toimittanut vaihtoehtoisen skenaarion taloudelliset tiedot. Näitä molempia kuvataan jäljempänä. |
| --- | --- |

(54)

Portugali on toimittanut tietoja osoittaakseen, että tuki kuuluu perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa esitettyyn skenaarioon 2, koska tuensaajaa kannustetaan toteuttamaan investointi Setúbalin tuotantolaitoksessa [investointipaikan 1] (ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue) tuotantolaitoksen sijaan. Jos tukea ei olisi annettu, investointi olisi kohdistettu viimeksi mainittuun tuotantolaitokseen. Portugali on selostanut yksityiskohtaisesti etenkin monivaiheista päätöksentekoprosessia ja toimittanut vaihtoehtoisen skenaarion taloudelliset tiedot. Näitä molempia kuvataan jäljempänä.

VW-yhtymän päätöksentekoprosessi

VW-yhtymän päätöksentekoprosessi

| (55) | VW-yhtymässä investointipäätökset valmistellaan monivaiheisessa päätöksentekoprosessissa, jossa päätöksentekijät analysoivat eri tuotantopaikkoja kilpailullisen vertailun avulla. Sen päävaiheet ovat seuraavat: 1) pitkän aikavälin myyntisuunnitelma (LAP) ja suunnittelukierrokset, 2) tuotekehitys, tuotantopäätös ja tuotantopaikan esivalinta sekä 3) investointia ja tuotantopaikkaa koskeva päätös. |
| --- | --- |

(55)

VW-yhtymässä investointipäätökset valmistellaan monivaiheisessa päätöksentekoprosessissa, jossa päätöksentekijät analysoivat eri tuotantopaikkoja kilpailullisen vertailun avulla. Sen päävaiheet ovat seuraavat: 1) pitkän aikavälin myyntisuunnitelma (LAP) ja suunnittelukierrokset, 2) tuotekehitys, tuotantopäätös ja tuotantopaikan esivalinta sekä 3) investointia ja tuotantopaikkaa koskeva päätös.

| (56) | Ilmoitettua investointihanketta koskevat päätökset tehtiin tätä yleistä prosessia noudattaen. Koska päätökset koskivat Volkswagen-tuotemerkin investointihanketta, ne tehtiin kuitenkin suoraan Volkswagen-tuotemerkin päättävissä elimissä. Yhtymän tasolla ei tehty muita päätöksiä, koska yhtymän päättävien elinten kokoonpano on suurelta osin sama kuin Volkswagen-tuotemerkin päättävien elinten. |
| --- | --- |

(56)

Ilmoitettua investointihanketta koskevat päätökset tehtiin tätä yleistä prosessia noudattaen. Koska päätökset koskivat Volkswagen-tuotemerkin investointihanketta, ne tehtiin kuitenkin suoraan Volkswagen-tuotemerkin päättävissä elimissä. Yhtymän tasolla ei tehty muita päätöksiä, koska yhtymän päättävien elinten kokoonpano on suurelta osin sama kuin Volkswagen-tuotemerkin päättävien elinten.

| (57) | VW-yhtymässä uudet tuotteet syntyvät niin kutsutussa tuotteen luomisprosessissa (PEP), joka alkaa tuotteen suunnittelusta ja päättyy tuotannon aloittamiseen (SOP). PEP-prosessissa on neljä päävaihetta, jotka on esitelty jäljempänä olevassa kaaviossa:
  [...]


  Investointia ja tuotantopaikkaa koskeva päätös
  LAP ja suunnittelu-kierrokset
  Hankkeen toteutukseen investoiminen
  Tuotantopäätös/ Tuotantopaikan esivalinta
  SOP |
| --- | --- |

(57)

VW-yhtymässä uudet tuotteet syntyvät niin kutsutussa tuotteen luomisprosessissa (PEP), joka alkaa tuotteen suunnittelusta ja päättyy tuotannon aloittamiseen (SOP). PEP-prosessissa on neljä päävaihetta, jotka on esitelty jäljempänä olevassa kaaviossa:

[...]

Investointia ja tuotantopaikkaa koskeva päätös

LAP ja suunnittelu-kierrokset

Hankkeen toteutukseen investoiminen

Tuotantopäätös/ Tuotantopaikan esivalinta

SOP

1)   LAP ja suunnittelukierros nro 61

LAP ja suunnittelukierros nro 61

| (58) | Prosessi lähtee liikkeelle pitkän aikavälin myyntisuunnitelman (LAP) laatimisesta. LAP:ssä analysoidaan markkinoiden kehityksestä, potentiaalisesta kysynnästä ja markkinoiden vaihtelusta tehtyjä ennusteita. LAP:ssä aikataulutetaan tuotekehitystä [...] vuodeksi eteenpäin ja määritetään, mitä uutta tuotantokapasiteettia on rakennettava tai mitä muutoksia olemassa olevaan kapasiteettiin tarvitaan. LAP otetaan huomioon vuotuisilla suunnittelukierroksilla (PR), joista päättää yhtymän hallintoneuvosto. Suunnittelukierrokset sisältävät aikataulutettujen investointien rahoituskehyksen. LAP:n laadintavaiheen tuloksena syntyy ehdotus yhden tai useamman uuden tuotteen tuotannon käynnistämisestä, muttei vielä tuotekehityspäätöstä eikä investointia tai tuotantopaikkaa koskevaa päätöstä. |
| --- | --- |

(58)

Prosessi lähtee liikkeelle pitkän aikavälin myyntisuunnitelman (LAP) laatimisesta. LAP:ssä analysoidaan markkinoiden kehityksestä, potentiaalisesta kysynnästä ja markkinoiden vaihtelusta tehtyjä ennusteita. LAP:ssä aikataulutetaan tuotekehitystä [...] vuodeksi eteenpäin ja määritetään, mitä uutta tuotantokapasiteettia on rakennettava tai mitä muutoksia olemassa olevaan kapasiteettiin tarvitaan. LAP otetaan huomioon vuotuisilla suunnittelukierroksilla (PR), joista päättää yhtymän hallintoneuvosto. Suunnittelukierrokset sisältävät aikataulutettujen investointien rahoituskehyksen. LAP:n laadintavaiheen tuloksena syntyy ehdotus yhden tai useamman uuden tuotteen tuotannon käynnistämisestä, muttei vielä tuotekehityspäätöstä eikä investointia tai tuotantopaikkaa koskevaa päätöstä.

| (59) | Ilmoitettua hanketta koskevalla vuonna 20[...] käydyllä suunnittelukierroksella nro 61 vahvistettiin [140 000–160 000] kappaletta vuodessa uusien tuotteiden realistiseksi myyntipotentiaaliksi katumaastureiden A0-segmentillä ja [...]-segmentillä ([...]). Tuotannonsuunnittelussa todettiin tarve luoda tähän tarvittava tuotantokapasiteetti. Samalla A0-segmentin katumaastureiden ja [...] määrien pitäisi yhdessä täyttää MQB-tekniikkaan liittyvän strategian toteuttamisedellytykset. |
| --- | --- |

(59)

Ilmoitettua hanketta koskevalla vuonna 20[...] käydyllä suunnittelukierroksella nro 61 vahvistettiin [140 000–160 000] kappaletta vuodessa uusien tuotteiden realistiseksi myyntipotentiaaliksi katumaastureiden A0-segmentillä ja [...]-segmentillä ([...]). Tuotannonsuunnittelussa todettiin tarve luoda tähän tarvittava tuotantokapasiteetti. Samalla A0-segmentin katumaastureiden ja [...] määrien pitäisi yhdessä täyttää MQB-tekniikkaan liittyvän strategian toteuttamisedellytykset.

| (60) | Vaiheen tuloksena syntyi MQB-tekniikkaa koskeva investointipaketti, joka käsitti [140 000–160 000] kappaletta A0-segmentin katumaastureita ja [...] vuodessa Volkswagen-tuotemerkille. A0-segmentin katumaastureiden tuotannon suunniteltiin alkavan elokuussa 2016 ja [...] tuotannon marraskuussa 2017. |
| --- | --- |

(60)

Vaiheen tuloksena syntyi MQB-tekniikkaa koskeva investointipaketti, joka käsitti [140 000–160 000] kappaletta A0-segmentin katumaastureita ja [...] vuodessa Volkswagen-tuotemerkille. A0-segmentin katumaastureiden tuotannon suunniteltiin alkavan elokuussa 2016 ja [...] tuotannon marraskuussa 2017.

2)   Tuotekehitys, tuotantopäätös ja tuotantopaikan esivalinta

Tuotekehitys, tuotantopäätös ja tuotantopaikan esivalinta

| (61) | Tässä vaiheessa VW-yhtymän useat keskusosastot ja asianomaiset tuotantopaikat valmistelevat yhdessä sekä tuotantopäätöstä että tuotantopaikan esivalintaa. Laskentaosastolla on keskeinen kokoava rooli tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(61)

Tässä vaiheessa VW-yhtymän useat keskusosastot ja asianomaiset tuotantopaikat valmistelevat yhdessä sekä tuotantopäätöstä että tuotantopaikan esivalintaa. Laskentaosastolla on keskeinen kokoava rooli tässä vaiheessa.

| (62) | Tämä toinen vaihe alkaa tuotekehityksellä, joka käynnistetään tuensaajan sisäisten sääntöjen mukaan aina vähintään [...] kuukautta ennen suunniteltua tuotannon aloittamispäivää, joka oli ilmoitetun hankkeen kohdalla elokuu 2012 (ensimmäinen SOP [...]). |
| --- | --- |

(62)

Tämä toinen vaihe alkaa tuotekehityksellä, joka käynnistetään tuensaajan sisäisten sääntöjen mukaan aina vähintään [...] kuukautta ennen suunniteltua tuotannon aloittamispäivää, joka oli ilmoitetun hankkeen kohdalla elokuu 2012 (ensimmäinen SOP [...]).

| (63) | Tuotantopäätös eli päätös ryhtyä valmistamaan LAP:ssä ehdotettua tuotetta edellyttää, että tuotekehityksessä saavutetaan ennalta määritetty toteutettavuustavoite. Tuloja, joita uudesta tuotteesta odotetaan saatavan, verrataan tarvittaviin tuotantokustannuksiin (investointikustannukset mukaan lukien). Odotettujen tuotantokustannusten määrittämistä varten suunnitteluoletukseksi valitaan ensin tietty hypoteettinen investointipaikka (sijaintioletus). Sijaintioletuksen perusteella määritetään hankkeen alustava kustannusrakenne ja -kehys. Tämä ei merkitse tietyn tuotantopaikan valitsemista ennalta, vaan sen avulla kartoitetaan tarvittava perustaso odotettujen tuotantokustannusten arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(63)

Tuotantopäätös eli päätös ryhtyä valmistamaan LAP:ssä ehdotettua tuotetta edellyttää, että tuotekehityksessä saavutetaan ennalta määritetty toteutettavuustavoite. Tuloja, joita uudesta tuotteesta odotetaan saatavan, verrataan tarvittaviin tuotantokustannuksiin (investointikustannukset mukaan lukien). Odotettujen tuotantokustannusten määrittämistä varten suunnitteluoletukseksi valitaan ensin tietty hypoteettinen investointipaikka (sijaintioletus). Sijaintioletuksen perusteella määritetään hankkeen alustava kustannusrakenne ja -kehys. Tämä ei merkitse tietyn tuotantopaikan valitsemista ennalta, vaan sen avulla kartoitetaan tarvittava perustaso odotettujen tuotantokustannusten arvioimiseksi.

| (64) | Jos kyseessä on meneillään olevan tuotannon seuraajatuote, sijaintioletukseksi valitaan yleensä tuotannossa olevan tuotteen senhetkinen tuotantopaikka. Jos tuote on kokonaan uusi (eikä sillä ole edeltäjää), sijaintioletuksen valinta perustuu yleensä tulosindikaattoreihin eli ensimmäiseksi hypoteettiseksi investointipaikaksi valitaan parhaan tuloksen tehnyt tuotantopaikka. Käytännössä huomioon otetaan myös muita kriteerejä, kuten vapaana oleva tuotantokapasiteetti ja sopivat rakenteet. |
| --- | --- |

(64)

Jos kyseessä on meneillään olevan tuotannon seuraajatuote, sijaintioletukseksi valitaan yleensä tuotannossa olevan tuotteen senhetkinen tuotantopaikka. Jos tuote on kokonaan uusi (eikä sillä ole edeltäjää), sijaintioletuksen valinta perustuu yleensä tulosindikaattoreihin eli ensimmäiseksi hypoteettiseksi investointipaikaksi valitaan parhaan tuloksen tehnyt tuotantopaikka. Käytännössä huomioon otetaan myös muita kriteerejä, kuten vapaana oleva tuotantokapasiteetti ja sopivat rakenteet.

| (65) | Ilmoitetun hankkeen tapauksessa ei harkittu investointia uuteen kohteeseen, sillä markkinoiden [...] hintasegmenttiin kuuluvista [140 000–160 000] autosta koostuva investointipaketti on liian pieni, jotta investointi uuteen kohteeseen olisi kannattava. Ellei tuotantopaikkaa koskeva arvio liity täysin uuteen investointiin, sopivien investointipaikkojen määrittämisessä käytetään kahta pääkriteeriä: voidaanko olemassa olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia edelleen lisätä ja soveltuvatko kyseisen tuotantopaikan tilat ja laitteet suunnitellulle hankkeelle, eli soveltuvatko esimerkiksi maalaamon tilat myös suunnitellulle uudelle investoinnille. |
| --- | --- |

(65)

Ilmoitetun hankkeen tapauksessa ei harkittu investointia uuteen kohteeseen, sillä markkinoiden [...] hintasegmenttiin kuuluvista [140 000–160 000] autosta koostuva investointipaketti on liian pieni, jotta investointi uuteen kohteeseen olisi kannattava. Ellei tuotantopaikkaa koskeva arvio liity täysin uuteen investointiin, sopivien investointipaikkojen määrittämisessä käytetään kahta pääkriteeriä: voidaanko olemassa olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia edelleen lisätä ja soveltuvatko kyseisen tuotantopaikan tilat ja laitteet suunnitellulle hankkeelle, eli soveltuvatko esimerkiksi maalaamon tilat myös suunnitellulle uudelle investoinnille.

| (66) | Näiden kriteerien perusteella yksilöitiin neljä mahdollista investointipaikkaa ([ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1], Setúbal, [ETA-alueen ulkopuolella sijaitseva investointipaikka 2] ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3]). Portugali toimitti näistä heinäkuulta 2012 olevat yritystiedot, joista kävivät ilmi Volkswagen-tuotemerkin laskentaosaston ([konsernilaskenta]) laatimat alustavat vertailulaskelmat autokohtaisista tuotantokustannuksista. Näihin laskelmiin sisältyivät suunnitellut myyntimäärät katumaastureiden A0-segmentillä ja [...]-segmentillä, ja ne käsittivät lisäksi [ennalta määritetyn mallin] suunnitellut myyntimäärät. Viimeksi mainitun tuotantopaikaksi oli poikkeuksellisesti valittu ennalta [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1]. Katumaastureiden A0-segmentin, [...]-segmentin ja [ennalta määritetyn mallin] suunniteltujen tuotantomäärien sijoittamisessa neljään investointipaikkaan harkittiin kolmea eri vaihtoehtoa. [Konsernilaskenta] teki kunkin vaihtoehdon osalta alustavat laskelmat tuotanto- ja investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(66)

Näiden kriteerien perusteella yksilöitiin neljä mahdollista investointipaikkaa ([ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1], Setúbal, [ETA-alueen ulkopuolella sijaitseva investointipaikka 2] ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3]). Portugali toimitti näistä heinäkuulta 2012 olevat yritystiedot, joista kävivät ilmi Volkswagen-tuotemerkin laskentaosaston ([konsernilaskenta]) laatimat alustavat vertailulaskelmat autokohtaisista tuotantokustannuksista. Näihin laskelmiin sisältyivät suunnitellut myyntimäärät katumaastureiden A0-segmentillä ja [...]-segmentillä, ja ne käsittivät lisäksi [ennalta määritetyn mallin] suunnitellut myyntimäärät. Viimeksi mainitun tuotantopaikaksi oli poikkeuksellisesti valittu ennalta [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1]. Katumaastureiden A0-segmentin, [...]-segmentin ja [ennalta määritetyn mallin] suunniteltujen tuotantomäärien sijoittamisessa neljään investointipaikkaan harkittiin kolmea eri vaihtoehtoa. [Konsernilaskenta] teki kunkin vaihtoehdon osalta alustavat laskelmat tuotanto- ja investointikustannuksista.

| (67) | Myöhemmässä vaiheessa suunnitteluprosessia mahdollisten investointipaikkojen joukosta pudotettiin pois [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] liian suurten logistiikkakustannusten vuoksi ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3] liian suurten henkilöstökustannusten vuoksi. Koska aiemmin oli tehty päätökset [ennalta määritetyn mallin] tuotannon sijoittamisesta [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja [ETA-alueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 2] sekä [...] ja [...] valmistamisesta [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 3], vuonna 2014 (kun [konsernilaskenta] teki tarkemmat vertailulaskelmat) ei [ETA-alueen ulkopuolisessa investointipaikassa 2] eikä [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 3] ollut joka tapauksessa enää kapasiteettia jäljellä. Siksi A0-segmentin katumaastureiden ja [...] yhdistetyt tuotantomäärät arvioitiin ainoastaan Setúbalin ja [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] osalta. |
| --- | --- |

(67)

Myöhemmässä vaiheessa suunnitteluprosessia mahdollisten investointipaikkojen joukosta pudotettiin pois [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] liian suurten logistiikkakustannusten vuoksi ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3] liian suurten henkilöstökustannusten vuoksi. Koska aiemmin oli tehty päätökset [ennalta määritetyn mallin] tuotannon sijoittamisesta [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja [ETA-alueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 2] sekä [...] ja [...] valmistamisesta [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 3], vuonna 2014 (kun [konsernilaskenta] teki tarkemmat vertailulaskelmat) ei [ETA-alueen ulkopuolisessa investointipaikassa 2] eikä [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 3] ollut joka tapauksessa enää kapasiteettia jäljellä. Siksi A0-segmentin katumaastureiden ja [...] yhdistetyt tuotantomäärät arvioitiin ainoastaan Setúbalin ja [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] osalta.

| (68) | Edellä esitetyn perusteella [konsernilaskenta] valmisteli tuotantopäätöksen valitsemalla Setúbalin sijaintioletukseksi. Portugali toimitti 10 päivänä maaliskuuta 2014 näyttöä siitä, että Volkswagen-tuotemerkin tuotekomitea (Volkswagen Ausschuss Produkte, VAP) teki tuotantopäätöksen ja vahvisti Setúbalin sijaintioletukseksi. Portugalin toimittaman näytön perusteella enintään 36 miljoonan euron mahdollinen valtiontuki oli otettu huomioon jo tässä vaiheessa. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitetyn perusteella [konsernilaskenta] valmisteli tuotantopäätöksen valitsemalla Setúbalin sijaintioletukseksi. Portugali toimitti 10 päivänä maaliskuuta 2014 näyttöä siitä, että Volkswagen-tuotemerkin tuotekomitea (Volkswagen Ausschuss Produkte, VAP) teki tuotantopäätöksen ja vahvisti Setúbalin sijaintioletukseksi. Portugalin toimittaman näytön perusteella enintään 36 miljoonan euron mahdollinen valtiontuki oli otettu huomioon jo tässä vaiheessa.

3)   Investointia ja investointipaikkaa koskeva päätös

Investointia ja investointipaikkaa koskeva päätös

| (69) | Kun tuotantopäätös on tehty, seuraavaksi hankkeelle valitaan sopivin investointipaikka. Laskentaosasto lähtee tavallisesti liikkeelle kaikista Volkswagenin tuotantopaikoista ja karsii listaa jättämällä siihen vain ne paikat, jotka vaikuttavat investoinnin kannalta sopivilta. PEP-prosessin tuloksena investointi- ja tuotantoskenaarioita täsmennetään kunkin realistisen paikan osalta, ja niistä esitetään yhteenveto päätösasiakirjassa. Volkswagen-tuotemerkin investointikomitean (Volkswagen Ausschuss Investitionen, VAI) on päätettävä tiettyä investointipaikkaa ja investointia koskevan suosituksen perusteella, toteutetaanko hanke. |
| --- | --- |

(69)

Kun tuotantopäätös on tehty, seuraavaksi hankkeelle valitaan sopivin investointipaikka. Laskentaosasto lähtee tavallisesti liikkeelle kaikista Volkswagenin tuotantopaikoista ja karsii listaa jättämällä siihen vain ne paikat, jotka vaikuttavat investoinnin kannalta sopivilta. PEP-prosessin tuloksena investointi- ja tuotantoskenaarioita täsmennetään kunkin realistisen paikan osalta, ja niistä esitetään yhteenveto päätösasiakirjassa. Volkswagen-tuotemerkin investointikomitean (Volkswagen Ausschuss Investitionen, VAI) on päätettävä tiettyä investointipaikkaa ja investointia koskevan suosituksen perusteella, toteutetaanko hanke.

| (70) | Kuten edellä on selitetty, realististen tuotantopaikkojen listaa oli karsittu niin, että tässä vaiheessa se sisälsi [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] ja Setúbalin. Kummankin osalta laskettiin tuotantopaikkakohtaiset tuotantokustannukset ja niitä verrattiin keskenään. Tuotantopaikkakohtaiset kustannukset muodostuvat tarvittavista investointikustannuksista ja viitejakson aikana odotettavissa olevista tuotantokustannuksista. Portugali toimitti [konsernilaskennan] ja [...] (yhtymän valtiontukiyksikön) laatimia autenttisia ja ajantasaisia, 9 päivänä toukokuuta 2014 päivättyjä yrityksen asiakirjoja todisteeksi vertailuanalyysistä, jossa mahdollisina investointipaikkoina olivat vastakkain [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] ja Setúbal. Portugali selitti, että vaikka [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] tuotantolaitoksen suorituskykyä koskevat tulokset olivat hieman paremmat, Setúbalin tuotantolaitos sai pisteitä mahdollisuudesta hyötyä alueellisesta investointituesta. Vertailuanalyysin (18) perusteella [konsernilaskenta] toimitti VAI:lle päätössuosituksen, jossa Setúbalia esitettiin investointipaikaksi. |
| --- | --- |

(70)

Kuten edellä on selitetty, realististen tuotantopaikkojen listaa oli karsittu niin, että tässä vaiheessa se sisälsi [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] ja Setúbalin. Kummankin osalta laskettiin tuotantopaikkakohtaiset tuotantokustannukset ja niitä verrattiin keskenään. Tuotantopaikkakohtaiset kustannukset muodostuvat tarvittavista investointikustannuksista ja viitejakson aikana odotettavissa olevista tuotantokustannuksista. Portugali toimitti [konsernilaskennan] ja [...] (yhtymän valtiontukiyksikön) laatimia autenttisia ja ajantasaisia, 9 päivänä toukokuuta 2014 päivättyjä yrityksen asiakirjoja todisteeksi vertailuanalyysistä, jossa mahdollisina investointipaikkoina olivat vastakkain [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] ja Setúbal. Portugali selitti, että vaikka [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] tuotantolaitoksen suorituskykyä koskevat tulokset olivat hieman paremmat, Setúbalin tuotantolaitos sai pisteitä mahdollisuudesta hyötyä alueellisesta investointituesta. Vertailuanalyysin (18) perusteella [konsernilaskenta] toimitti VAI:lle päätössuosituksen, jossa Setúbalia esitettiin investointipaikaksi.

18

| (71) | VAI vahvisti Setúbalin valinnan 28 päivänä toukokuuta 2014 ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 tekemillään investointia ja investointipaikkaa koskevilla päätöksillä (19). Portugali toimitti jäljennökset niiden kokousten pöytäkirjoista, joissa kyseiset päätökset oli tehty. Molemmissa päätöksissä otettiin huomioon vertailulaskelmat sekä nimellisarvoltaan 37,96 miljoonan euron (diskontatulta arvoltaan 33,4 miljoonan euron) suuruinen aluetuki (20), ja niissä hyväksyttiin MQB-tekniikkaa koskeva investointihanke, jossa investoinnin kokonaismäärä oli 624 miljoonaa euroa. Lisäksi ensimmäisessä päätöksessä myönnettiin ensimmäinen määräraha tilan raivaamiseksi tuotantolaitoksesta ensimmäisiä investointeja varten. Toisessa päätöksessä hyväksyttiin valtaosa investointimenoista. |
| --- | --- |

(71)

VAI vahvisti Setúbalin valinnan 28 päivänä toukokuuta 2014 ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 tekemillään investointia ja investointipaikkaa koskevilla päätöksillä (19). Portugali toimitti jäljennökset niiden kokousten pöytäkirjoista, joissa kyseiset päätökset oli tehty. Molemmissa päätöksissä otettiin huomioon vertailulaskelmat sekä nimellisarvoltaan 37,96 miljoonan euron (diskontatulta arvoltaan 33,4 miljoonan euron) suuruinen aluetuki (20), ja niissä hyväksyttiin MQB-tekniikkaa koskeva investointihanke, jossa investoinnin kokonaismäärä oli 624 miljoonaa euroa. Lisäksi ensimmäisessä päätöksessä myönnettiin ensimmäinen määräraha tilan raivaamiseksi tuotantolaitoksesta ensimmäisiä investointeja varten. Toisessa päätöksessä hyväksyttiin valtaosa investointimenoista.

19

20

4.3.4   TUEN OIKEASUHTEISUUS

| (72) | Portugali toteaa, että kannustavan vaikutuksen osoittamiseen käytettyjä laskelmia voidaan käyttää myös tuen oikeasuhteisuuden arvioinnin perustana. |
| --- | --- |

(72)

Portugali toteaa, että kannustavan vaikutuksen osoittamiseen käytettyjä laskelmia voidaan käyttää myös tuen oikeasuhteisuuden arvioinnin perustana.

| (73) | Lopullisista laskelmista, joilla Portugali pyrki osoittamaan kannustavan vaikutuksen, käy ilmi, että Setúbalin taloudellinen nettohaitta verrattuna [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] oli 48 miljoonaa euroa. Tuenkin kanssa Setúbal tuli 14,6 miljoonaa euroa (diskontattu arvo) kalliimmaksi kuin [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] (taloudellisesta haitasta vähennetään vertailuanalyysissä huomioon otettu tuki, eli 48 miljoonaa euroa – 33,4 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(73)

Lopullisista laskelmista, joilla Portugali pyrki osoittamaan kannustavan vaikutuksen, käy ilmi, että Setúbalin taloudellinen nettohaitta verrattuna [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] oli 48 miljoonaa euroa. Tuenkin kanssa Setúbal tuli 14,6 miljoonaa euroa (diskontattu arvo) kalliimmaksi kuin [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] (taloudellisesta haitasta vähennetään vertailuanalyysissä huomioon otettu tuki, eli 48 miljoonaa euroa – 33,4 miljoonaa euroa).

| (74) | Portugali väittää näin ollen, että koska tuki ei korvaa täysin Setúbaliin liittyvää haittaa investointipaikkana, tuki ei johda liiallisiin korvauksiin. Tuki on sen vuoksi oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(74)

Portugali väittää näin ollen, että koska tuki ei korvaa täysin Setúbaliin liittyvää haittaa investointipaikkana, tuki ei johda liiallisiin korvauksiin. Tuki on sen vuoksi oikeasuhteista.

| (75) | Portugali tuo esille, että VAI otti investointipaikkaa koskevassa päätöksessään huomioon taloudellisten näkökohtien lisäksi myös laadullisia perusteita, joita ei voida esittää määrällisesti, kuten yhteiskuntavastuuseen liittyvät syyt tai mahdollisuus välttää tuotannon siirtäminen muille tuotantopaikoille tuotannon huippukausina. |
| --- | --- |

(75)

Portugali tuo esille, että VAI otti investointipaikkaa koskevassa päätöksessään huomioon taloudellisten näkökohtien lisäksi myös laadullisia perusteita, joita ei voida esittää määrällisesti, kuten yhteiskuntavastuuseen liittyvät syyt tai mahdollisuus välttää tuotannon siirtäminen muille tuotantopaikoille tuotannon huippukausina.

4.3.5   TUEN KIELTEISET VAIKUTUKSET KILPAILUUN JA KAUPPAAN

| (76) | Portugali korostaa, että aluetuella korvataan ainoastaan Setúbalissa sijaitsevan investointipaikan nettohaitta. Tuki on oikeasuhteista eikä vaikuta kilpailuun, sillä investointihanke ja sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset olisivat toteutuneet joka tapauksessa. Investointihanketta ei olisi sijoitettu toiselle tukialueelle, jolla tuen enimmäisintensiteetti on korkeampi tai sama, sillä uuteen kohteeseen investoiminen ei olisi ollut kannattavaa ja ainoa mahdollinen vaihtoehto sijaitsi tukialueen ulkopuolella. Tuella ei siksi ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita. |
| --- | --- |

(76)

Portugali korostaa, että aluetuella korvataan ainoastaan Setúbalissa sijaitsevan investointipaikan nettohaitta. Tuki on oikeasuhteista eikä vaikuta kilpailuun, sillä investointihanke ja sen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset olisivat toteutuneet joka tapauksessa. Investointihanketta ei olisi sijoitettu toiselle tukialueelle, jolla tuen enimmäisintensiteetti on korkeampi tai sama, sillä uuteen kohteeseen investoiminen ei olisi ollut kannattavaa ja ainoa mahdollinen vaihtoehto sijaitsi tukialueen ulkopuolella. Tuella ei siksi ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita.

5.   TUEN ARVIOINTI

TUEN ARVIOINTI

5.1   TUEN OLEMASSAOLO

TUEN OLEMASSAOLO

| (77) | Portugalin viranomaiset myöntävät tuen takaisin maksettavan avustuksen muodossa, ja tuki rahoitetaan valtion yleisestä talousarviosta. Tuen myöntää siis jäsenvaltio, ja se myönnetään valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(77)

Portugalin viranomaiset myöntävät tuen takaisin maksettavan avustuksen muodossa, ja tuki rahoitetaan valtion yleisestä talousarviosta. Tuen myöntää siis jäsenvaltio, ja se myönnetään valtion varoista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (78) | Koska tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, Autoeuropalle, se on luonteeltaan valikoivaa. |
| --- | --- |

(78)

Koska tuki myönnetään vain yhdelle yritykselle, Autoeuropalle, se on luonteeltaan valikoivaa.

| (79) | Tukea myönnetään jäsenvaltioiden välisen vilkkaan kaupankäynnin kohteena olevan autoteollisuuden alan investoinnille. Tuella korvataan osittain välituotteiden tuonti muista jäsenvaltioista. Sen vuoksi tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(79)

Tukea myönnetään jäsenvaltioiden välisen vilkkaan kaupankäynnin kohteena olevan autoteollisuuden alan investoinnille. Tuella korvataan osittain välituotteiden tuonti muista jäsenvaltioista. Sen vuoksi tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (80) | Portugalin viranomaiset suosivat Autoeuropaa ja sen tuotantoa, mikä vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(80)

Portugalin viranomaiset suosivat Autoeuropaa ja sen tuotantoa, mikä vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (81) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että ilmoitettu tukitoimenpide on Autoeuropalle myönnettyä, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(81)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että ilmoitettu tukitoimenpide on Autoeuropalle myönnettyä, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

5.2   TUKITOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

TUKITOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (82) | Portugalin viranomaiset myönsivät tuen sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen, ja ilmoittivat tukitoimenpiteestä ennen sen toteuttamista. Näin ollen ne noudattivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan, sillä vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa edellytetään tietyn määrän ylittävästä yksittäisestä tuesta ilmoittamista. Investointihanke on tosiasiassa vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa ja vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitettu erikseen ilmoitettava investointihanke, sillä suunniteltu tuen määrä, nykyarvoltaan 36,15 miljoonaa euroa, ylittää erikseen ilmoittamista koskevan 11,25 miljoonan euron kynnysarvon. Tätä kynnysarvoa sovellettiin kyseiseen alueeseen vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen aluetukikartan mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Portugalin viranomaiset myönsivät tuen sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen, ja ilmoittivat tukitoimenpiteestä ennen sen toteuttamista. Näin ollen ne noudattivat SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan, sillä vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa edellytetään tietyn määrän ylittävästä yksittäisestä tuesta ilmoittamista. Investointihanke on tosiasiassa vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa ja vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa tarkoitettu erikseen ilmoitettava investointihanke, sillä suunniteltu tuen määrä, nykyarvoltaan 36,15 miljoonaa euroa, ylittää erikseen ilmoittamista koskevan 11,25 miljoonan euron kynnysarvon. Tätä kynnysarvoa sovellettiin kyseiseen alueeseen vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen aluetukikartan mukaisesti.

5.3   ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA

| (83) | Tuen tarkoituksena on edistää aluekehitystä. Koska tuki- ja investointisopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 2014 ja siinä edellytettiin komission hyväksyntää, komissio katsoo vuosille 2014–2020 annettujen aluetukisuuntaviivojen 188 kohdan perusteella, että tuki myönnettiin ennen heinäkuuta 2014. Tämän vuoksi sitä on arvioitava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen ja erityisesti sen 68 kohtaan sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevien määräysten pohjalta. |
| --- | --- |

(83)

Tuen tarkoituksena on edistää aluekehitystä. Koska tuki- ja investointisopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 2014 ja siinä edellytettiin komission hyväksyntää, komissio katsoo vuosille 2014–2020 annettujen aluetukisuuntaviivojen 188 kohdan perusteella, että tuki myönnettiin ennen heinäkuuta 2014. Tämän vuoksi sitä on arvioitava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen ja erityisesti sen 68 kohtaan sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevien määräysten pohjalta.

5.4   SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUTTA KOSKEVAN ARVIOINNIN RAKENNE

SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUTTA KOSKEVAN ARVIOINNIN RAKENNE

| (84) | Komission on tehtävä arviointinsa kolmessa vaiheessa:


  — | ensiksi sen on vahvistettava, että toimenpide on aluetukisuuntaviivojen yleisten määräysten mukainen; |
| --- | --- | --- |

(84)

Komission on tehtävä arviointinsa kolmessa vaiheessa:

—

ensiksi sen on vahvistettava, että toimenpide on aluetukisuuntaviivojen yleisten määräysten mukainen;

| — | toiseksi sen on tutkittava, onko täysin poissuljettua, ettei perusteellinen arviointi ole tarpeen vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen markkinaosuustestin ja 68 kohdan b alakohdan mukaisen kapasiteetin lisäystä / markkinatuloksia koskevan testin perusteella; |
| --- | --- |

—

toiseksi sen on tutkittava, onko täysin poissuljettua, ettei perusteellinen arviointi ole tarpeen vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen markkinaosuustestin ja 68 kohdan b alakohdan mukaisen kapasiteetin lisäystä / markkinatuloksia koskevan testin perusteella;

| — | kolmanneksi sen on mahdollisesti tehtävä perusteellinen arviointi sen mukaan, mihin tulokseen toisessa vaiheessa suoritetussa arvioinnissa on tultu. |
| --- | --- |

—

kolmanneksi sen on mahdollisesti tehtävä perusteellinen arviointi sen mukaan, mihin tulokseen toisessa vaiheessa suoritetussa arvioinnissa on tultu.

5.5   TOIMENPITEEN YHDENMUKAISUUS ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN MUKAISTEN YLEISTEN SOVELTUVUUSKRITEERIEN KANSSA

TOIMENPITEEN YHDENMUKAISUUS ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN MUKAISTEN YLEISTEN SOVELTUVUUSKRITEERIEN KANSSA

| (85) | Komissio totesi jo aloittamispäätöksessä, että tuki täyttää vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen mukaiset yleiset soveltuvuuskriteerit osittain. Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei tullut ilmi seikkoja, jotka kyseenalaistaisivat tämän arvion. Komissio toteaa erityisesti seuraavaa:


  — | Tuki myönnetään Palmelassa toteutettavalle hankkeelle. Palmela on aluetukikelpoinen alue vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen Portugalin aluetukikartan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(85)

Komissio totesi jo aloittamispäätöksessä, että tuki täyttää vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen mukaiset yleiset soveltuvuuskriteerit osittain. Muodollisessa tutkintamenettelyssä ei tullut ilmi seikkoja, jotka kyseenalaistaisivat tämän arvion. Komissio toteaa erityisesti seuraavaa:

—

Tuki myönnetään Palmelassa toteutettavalle hankkeelle. Palmela on aluetukikelpoinen alue vuodesta 2007 kesäkuuhun 2014 voimassa olleen Portugalin aluetukikartan mukaisesti.

| — | Mikään ei viittaa siihen, että VW-yhtymää yleisesti ja Autoeuropaa erityisesti voitaisiin pitää ilmoituksen antamishetkellä voimassa olleissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. Sen vuoksi tuensaaja on aluetukikelpoinen vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Mikään ei viittaa siihen, että VW-yhtymää yleisesti ja Autoeuropaa erityisesti voitaisiin pitää ilmoituksen antamishetkellä voimassa olleissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä. Sen vuoksi tuensaaja on aluetukikelpoinen vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 9 kohdan mukaisesti.

| — | Hanke käsittää vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitetun alkuinvestoinnin. Alkuinvestointi on määritelty vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa siten, että sillä tarkoitetaan investointia aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy i) uuden laitoksen perustamiseen, ii) olemassa olevan laitoksen laajentamiseen, iii) laitoksen tuotannon monipuolistamiseen uusiin, täydentäviin tuotteisiin tai iv) olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen. Uuden tuotantotekniikan käyttöönottoa voidaan pitää olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteellisena muuttamisena. Lisäksi se auttaa monipuolistamaan laitoksen tuotantoa. |
| --- | --- |

—

Hanke käsittää vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitetun alkuinvestoinnin. Alkuinvestointi on määritelty vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa siten, että sillä tarkoitetaan investointia aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy i) uuden laitoksen perustamiseen, ii) olemassa olevan laitoksen laajentamiseen, iii) laitoksen tuotannon monipuolistamiseen uusiin, täydentäviin tuotteisiin tai iv) olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteelliseen muuttamiseen. Uuden tuotantotekniikan käyttöönottoa voidaan pitää olemassa olevan laitoksen tuotantoprosessin perusteellisena muuttamisena. Lisäksi se auttaa monipuolistamaan laitoksen tuotantoa.

| — | Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti Autoeuropa on velvollinen säilyttämään investoinnin alueella vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti Autoeuropa on velvollinen säilyttämään investoinnin alueella vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta.

| — | Tuensaajan on rahoitettava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 39 kohdan mukaisesti vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ilman julkista tukea. |
| --- | --- |

—

Tuensaajan on rahoitettava vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 39 kohdan mukaisesti vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ilman julkista tukea.

| — | Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohtaan sisältyviä kannustavaa vaikutusta koskevia muodollisia vaatimuksia on noudatettu (21). |
| --- | --- |

—

Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohtaan sisältyviä kannustavaa vaikutusta koskevia muodollisia vaatimuksia on noudatettu (21).

21

| — | Hankkeen tukikelpoiset menot rajoittuvat uuteen aineelliseen omaisuuteen (vain laitteistot ja rakennukset), joten ne ovat vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 50 ja 54 kohdan määräysten mukaisia. |
| --- | --- |

—

Hankkeen tukikelpoiset menot rajoittuvat uuteen aineelliseen omaisuuteen (vain laitteistot ja rakennukset), joten ne ovat vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 50 ja 54 kohdan määräysten mukaisia.

| (86) | Komissio epäili kuitenkin aloittamispäätöksessä tavarantoimittajien koneistukseen tehtävästä investoinnista aiheutuvien kustannusten tukikelpoisuutta. Tämän vuoksi ja koska komissio ei pystynyt muodostamaan lopullista kantaansa siihen, muodostivatko ilmoitettu hanke ja samalla tuotantopaikalla toteutettu aiempi investointihanke vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetun yhden ainoan investointihankkeen, komissio ei pystynyt ratkaisemaan, ylittikö ilmoitetun tuen intensiteetti sallitun enimmäismäärän. Näin ollen se epäili myös, noudatetaanko sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää. |
| --- | --- |

(86)

Komissio epäili kuitenkin aloittamispäätöksessä tavarantoimittajien koneistukseen tehtävästä investoinnista aiheutuvien kustannusten tukikelpoisuutta. Tämän vuoksi ja koska komissio ei pystynyt muodostamaan lopullista kantaansa siihen, muodostivatko ilmoitettu hanke ja samalla tuotantopaikalla toteutettu aiempi investointihanke vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetun yhden ainoan investointihankkeen, komissio ei pystynyt ratkaisemaan, ylittikö ilmoitetun tuen intensiteetti sallitun enimmäismäärän. Näin ollen se epäili myös, noudatetaanko sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää.

5.5.1   TAVARANTOIMITTAJIEN KONEISTUSTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (87) | Komissio selvensi asiassa C-34/2001, ettei tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia kustannuksia (laitekustannuksia) voida pitää tukikelpoisina, elleivät ne aiheudu kyseisen jäsenvaltion tukialueilla (22). Komissio toteaa (katso johdanto-osan 32 ja 32 kappale), että kaikki tavarantoimittajien koneistukseen tehdyt investoinnit, joiden määrä on 136,3 miljoonaa euroa, täyttävät aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit, sillä ne täyttävät esimerkiksi seuraavat edellytykset: koneet ovat osa ilmoitettua hanketta ja kuuluvat Autoeuropan käyttöomaisuuteen, ne sijaitsevat tavarantoimittajan tuotantolaitoksessa tukialueella Portugalissa ja ne säilytetään tukialueella Portugalissa vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. Lisäksi niillä Portugalin tukialueilla, joilla tavarantoimittajien koneistus toteutetaan, tuen enimmäisintensiteetti on sama tai korkeampi kuin Palmelan alueella. Sen varmistamiseksi, ettei tavarantoimittajien koneistukseen myönnetä tukea, joka ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, on otettu käyttöön valvontamekanismeja. |
| --- | --- |

(87)

Komissio selvensi asiassa C-34/2001, ettei tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia kustannuksia (laitekustannuksia) voida pitää tukikelpoisina, elleivät ne aiheudu kyseisen jäsenvaltion tukialueilla (22). Komissio toteaa (katso johdanto-osan 32 ja 32 kappale), että kaikki tavarantoimittajien koneistukseen tehdyt investoinnit, joiden määrä on 136,3 miljoonaa euroa, täyttävät aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit, sillä ne täyttävät esimerkiksi seuraavat edellytykset: koneet ovat osa ilmoitettua hanketta ja kuuluvat Autoeuropan käyttöomaisuuteen, ne sijaitsevat tavarantoimittajan tuotantolaitoksessa tukialueella Portugalissa ja ne säilytetään tukialueella Portugalissa vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteuttamisesta. Lisäksi niillä Portugalin tukialueilla, joilla tavarantoimittajien koneistus toteutetaan, tuen enimmäisintensiteetti on sama tai korkeampi kuin Palmelan alueella. Sen varmistamiseksi, ettei tavarantoimittajien koneistukseen myönnetä tukea, joka ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, on otettu käyttöön valvontamekanismeja.

22

| (88) | Asiassa C-34/2001 noudattamansa aiemman käytännön mukaisesti komissio katsoo näin ollen, että Portugalin tukialueilla aiheutuvia 136,3 miljoonan euron suuruisia, tavarantoimittajien koneistuksen kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina kustannuksina vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 4.1 ja 4.2 jakson mukaisesti. |
| --- | --- |

(88)

Asiassa C-34/2001 noudattamansa aiemman käytännön mukaisesti komissio katsoo näin ollen, että Portugalin tukialueilla aiheutuvia 136,3 miljoonan euron suuruisia, tavarantoimittajien koneistuksen kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina kustannuksina vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 4.1 ja 4.2 jakson mukaisesti.

5.5.2   YHTÄ AINOAA INVESTOINTIHANKETTA KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (89) | Komissio arvioi, oliko Autoeuropan kolmea aiempaa samalla tuotantopaikalla toteutettua investointia syytä pitää luonteeltaan yhtenä ainoana investointina. |
| --- | --- |

(89)

Komissio arvioi, oliko Autoeuropan kolmea aiempaa samalla tuotantopaikalla toteutettua investointia syytä pitää luonteeltaan yhtenä ainoana investointina.

5.5.2.1   Alkuinvestointi sisä- ja ulkopintojen maalausrobotteihin (maalaamo)

Alkuinvestointi sisä- ja ulkopintojen maalausrobotteihin (maalaamo)

| (90) | Hankkeessa oli kyse uusien maalausrobottien hankkimisesta maalaamoon, mikä on johtanut paitsi laadun, myös työergonomian, työturvallisuuden, ympäristönsuojelun ja tuottavuuden parantumiseen sekä resurssien säästöön. Komission näkemyksen mukaan kyseiset investoinnit olivat tuolloin välttämättömiä maalaamon työolojen parantamiseksi, eikä niitä siksi toteutettu ilmoitetun hankkeen valmistelemiseksi. |
| --- | --- |

(90)

Hankkeessa oli kyse uusien maalausrobottien hankkimisesta maalaamoon, mikä on johtanut paitsi laadun, myös työergonomian, työturvallisuuden, ympäristönsuojelun ja tuottavuuden parantumiseen sekä resurssien säästöön. Komission näkemyksen mukaan kyseiset investoinnit olivat tuolloin välttämättömiä maalaamon työolojen parantamiseksi, eikä niitä siksi toteutettu ilmoitetun hankkeen valmistelemiseksi.

| (91) | Komissio katsoo, että maalaamossa sisä- ja ulkopintojen maalauksen automatisoimiseksi tehdyn investoinnin ja ilmoitetun investointihankkeen välillä on teknisiä ja toiminnollisia eroja ja investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei maalaamoon tehty alkuinvestointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Kyseiset kaksi investointia eivät siis muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoo, että maalaamossa sisä- ja ulkopintojen maalauksen automatisoimiseksi tehdyn investoinnin ja ilmoitetun investointihankkeen välillä on teknisiä ja toiminnollisia eroja ja investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei maalaamoon tehty alkuinvestointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Kyseiset kaksi investointia eivät siis muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta.

5.5.2.2   Alkuinvestointi prässäysmuotteihin (työkaluosasto)

Alkuinvestointi prässäysmuotteihin (työkaluosasto)

| (92) | Autoeuropan työkaluosasto tuottaa muotteja ja prässityökaluja auton korissa tarvittavien metalliosien valmistusta varten. Osasto on erikoistunut konepeltien ja lokasuojien valmistuksessa tarvittaviin työkaluihin. Se toimittaa tuotteitaan VW-yhtymän tehtaille maailmanlaajuisesti, ei siis pelkästään Autoeuropalle. Se on osa Autoeuropaa mutta toimii itsenäisesti ja erillisenä tehtaan päätoiminnasta, autonvalmistuksesta. |
| --- | --- |

(92)

Autoeuropan työkaluosasto tuottaa muotteja ja prässityökaluja auton korissa tarvittavien metalliosien valmistusta varten. Osasto on erikoistunut konepeltien ja lokasuojien valmistuksessa tarvittaviin työkaluihin. Se toimittaa tuotteitaan VW-yhtymän tehtaille maailmanlaajuisesti, ei siis pelkästään Autoeuropalle. Se on osa Autoeuropaa mutta toimii itsenäisesti ja erillisenä tehtaan päätoiminnasta, autonvalmistuksesta.

| (93) | Hankkeessa oli kyse uusien koneiden hankkimisesta prässäysmuottien valmistamista varten, jotta valmistettavista työkaluista saataisiin laadukkaampia ja työkaluosaston tuotantomäärää lisättyä. Osasto valmistaa muotteja ja prässityökaluja koko VW-yhtymälle. Se ei sijaitse samalla tontilla, jolla ilmoitettu investointi toteutetaan, ja se toimii autotehtaasta erillisenä. Lisäksi työkaluosaston modernisointia ja ilmoitettua hanketta koskevat investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei työkaluosastoon tehty alkuinvestointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Kyseiset kaksi investointia eivät siis muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
| --- | --- |

(93)

Hankkeessa oli kyse uusien koneiden hankkimisesta prässäysmuottien valmistamista varten, jotta valmistettavista työkaluista saataisiin laadukkaampia ja työkaluosaston tuotantomäärää lisättyä. Osasto valmistaa muotteja ja prässityökaluja koko VW-yhtymälle. Se ei sijaitse samalla tontilla, jolla ilmoitettu investointi toteutetaan, ja se toimii autotehtaasta erillisenä. Lisäksi työkaluosaston modernisointia ja ilmoitettua hanketta koskevat investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei työkaluosastoon tehty alkuinvestointi liity ilmoitettuun investointihankkeeseen siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Kyseiset kaksi investointia eivät siis muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta.

5.5.2.3   Alkuinvestointi tietotekniikkaan

Alkuinvestointi tietotekniikkaan

| (94) | Hankkeessa oli kyse uuden tietoteknisen laitteiston ja uusien ohjelmien hankkimisesta tietoturvan vakauden takaamiseksi. Tarkoituksena oli lisätä autotuotannon vakautta ja tuottavuutta. Tietotekniikkainvestointi ei liity ilmoitettuun hankkeeseen strategisesti eikä teknisesti siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Lisäksi tietotekniikkainvestointia ja ilmoitettua hanketta koskevat investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset kaksi investointihanketta eivät muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta. |
| --- | --- |

(94)

Hankkeessa oli kyse uuden tietoteknisen laitteiston ja uusien ohjelmien hankkimisesta tietoturvan vakauden takaamiseksi. Tarkoituksena oli lisätä autotuotannon vakautta ja tuottavuutta. Tietotekniikkainvestointi ei liity ilmoitettuun hankkeeseen strategisesti eikä teknisesti siten, että niiden taloudellinen jakaminen olisi mahdotonta. Lisäksi tietotekniikkainvestointia ja ilmoitettua hanketta koskevat investointipäätökset on tehty erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset kaksi investointihanketta eivät muodosta vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettua yhtä ainoaa investointihanketta.

5.5.3   YLEISIÄ SOVELTUVUUSKRITEEREJÄ KOSKEVA KOKONAISPÄÄTELMÄ

YLEISIÄ SOVELTUVUUSKRITEEREJÄ KOSKEVA KOKONAISPÄÄTELMÄ

| (95) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 136,3 miljoonan euron suuruisia tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina menoina ilmoitetussa hankkeessa, eikä aiempia investointeja tarvitse ottaa huomioon. Tuen sallitun enimmäisintensiteetin laskemisessa huomioon otettava tukikelpoisten menojen suuruus on 623,9 miljoonaa euroa (diskontatulta arvoltaan 599,6 miljoonaa euroa), kuten tämän päätöksen taulukossa 2 on esitetty. Kun sovelletaan vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaista alentamismekanismia, hankkeessa aiheutuvien tukikelpoisten menojen perusteella tuen sallituksi enimmäisintensiteetiksi saadaan 6,13 prosenttia (BAE). |
| --- | --- |

(95)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 136,3 miljoonan euron suuruisia tavarantoimittajien koneistuksesta aiheutuvia kustannuksia voidaan pitää tukikelpoisina menoina ilmoitetussa hankkeessa, eikä aiempia investointeja tarvitse ottaa huomioon. Tuen sallitun enimmäisintensiteetin laskemisessa huomioon otettava tukikelpoisten menojen suuruus on 623,9 miljoonaa euroa (diskontatulta arvoltaan 599,6 miljoonaa euroa), kuten tämän päätöksen taulukossa 2 on esitetty. Kun sovelletaan vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaista alentamismekanismia, hankkeessa aiheutuvien tukikelpoisten menojen perusteella tuen sallituksi enimmäisintensiteetiksi saadaan 6,13 prosenttia (BAE).

| (96) | Koska ehdotetun tuen intensiteetti (nykyarvoltaan 36,15 miljoonaa euroa, 6,03 prosentin tuki-intensiteetti) ei ylitä sallittua tuen enimmäisintensiteettiä eikä ilmoitettuun tukeen voida yhdistää muuta alueellista investointitukea, hankkeen ehdotettu tuen intensiteetti on vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen mukainen. |
| --- | --- |

(96)

Koska ehdotetun tuen intensiteetti (nykyarvoltaan 36,15 miljoonaa euroa, 6,03 prosentin tuki-intensiteetti) ei ylitä sallittua tuen enimmäisintensiteettiä eikä ilmoitettuun tukeen voida yhdistää muuta alueellista investointitukea, hankkeen ehdotettu tuen intensiteetti on vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen mukainen.

| (97) | Edellä esitetyn perusteella ja koska mitään sellaisia tietoja ei toimitettu, jotka vaikuttaisivat komission aloittamispäätöksessä tekemään päätelmään johdanto-osan 85 kappaleessa mainittujen yleisten soveltuvuuskriteerien noudattamisesta, komissio katsoo, että vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit täyttyvät. |
| --- | --- |

(97)

Edellä esitetyn perusteella ja koska mitään sellaisia tietoja ei toimitettu, jotka vaikuttaisivat komission aloittamispäätöksessä tekemään päätelmään johdanto-osan 85 kappaleessa mainittujen yleisten soveltuvuuskriteerien noudattamisesta, komissio katsoo, että vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen yleiset soveltuvuuskriteerit täyttyvät.

5.6   VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN MÄÄRÄYSTEN MUKAISTEN TESTIEN SOVELTAMINEN

VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN MÄÄRÄYSTEN MUKAISTEN TESTIEN SOVELTAMINEN

| (98) | Komission on suoritettava muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä perusteellinen arviointi, ellei se pysty toteamaan kyseisessä menettelyssä täysin varmasti, että perusteellista arviointia koskevat, 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten testien kynnysarvot eivät ylity (23). Näiden testien tekemiseksi komission on määriteltävä ensin merkitykselliset tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- |

(98)

Komission on suoritettava muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä perusteellinen arviointi, ellei se pysty toteamaan kyseisessä menettelyssä täysin varmasti, että perusteellista arviointia koskevat, 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten testien kynnysarvot eivät ylity (23). Näiden testien tekemiseksi komission on määriteltävä ensin merkitykselliset tuotemarkkinat ja maantieteelliset markkinat.

23

| (99) | Komissio katsoi aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa, että vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohtaa sovellettaessa investointihankkeeseen liittyvät tuotteet ovat POLK-luokituksen mukaisille markkinasegmenteille A0, A ja B kuuluvia henkilöautoja. |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoi aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa, että vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohtaa sovellettaessa investointihankkeeseen liittyvät tuotteet ovat POLK-luokituksen mukaisille markkinasegmenteille A0, A ja B kuuluvia henkilöautoja.

| (100) | Komissio ei määritellyt merkityksellisiä tuotemarkkinoita täsmällisesti, vaan otti huomioon kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset markkinamääritelmät ja erityisesti kaikkein kapeimmat segmentit, joista tietoa on saatavilla. |
| --- | --- |

(100)

Komissio ei määritellyt merkityksellisiä tuotemarkkinoita täsmällisesti, vaan otti huomioon kaikki mahdolliset vaihtoehtoiset markkinamääritelmät ja erityisesti kaikkein kapeimmat segmentit, joista tietoa on saatavilla.

| (101) | Autoteollisuuden alan yksittäisiin segmentteihin perustuvan mahdollisimman kapean markkinoiden määritelmän käyttöä on perusteltu kattavasti vastaavissa päätöksissä, myös lopullisissa päätöksissä (24). |
| --- | --- |

(101)

Autoteollisuuden alan yksittäisiin segmentteihin perustuvan mahdollisimman kapean markkinoiden määritelmän käyttöä on perusteltu kattavasti vastaavissa päätöksissä, myös lopullisissa päätöksissä (24).

24

| (102) | Kyseinen käytäntö perustuu siihen näkemykseen, että kilpailijat kaikilla markkinasegmenteillä, myös kapeimmilla mahdollisilla segmenteillä, ansaitsevat suojaa määräävässä markkina-asemassa olevilta toimijoilta. |
| --- | --- |

(102)

Kyseinen käytäntö perustuu siihen näkemykseen, että kilpailijat kaikilla markkinasegmenteillä, myös kapeimmilla mahdollisilla segmenteillä, ansaitsevat suojaa määräävässä markkina-asemassa olevilta toimijoilta.

| (103) | Se perustuu myös kilpailua koskeviin taloudellisiin näkökohtiin. Kyseinen lähestymistapa perustuu teoriaan, jonka mukaan kaksi tuotetta ovat kysyntäpuolella korvattavissa toisillaan, jos kuluttajat pitävät tuotteita toisensa korvaavina tuotteina niiden ominaisuuksien, hinnan tai käyttötarkoituksen perusteella. Komissio noudattaa täsmälleen samaa logiikkaa tarkastellessaan markkinaosuuksia kapeimmilla mahdollisilla automarkkinoiden segmenteillä, joista tietoa on saatavilla. Komissio katsoo, että hinnan, ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen korvattavuus on suurimmillaan samaan segmenttiin kuuluvien tuotteiden välillä. Tässä mielessä kapeimman mahdollisen markkinasegmentin soveltaminen yhtenä mahdollisena markkinana vastaa horisontaalisten sulautumien arviointia koskevien suuntaviivojen 28 kohdassa esitettyä näkemystä, jonka mukaan ”tuotteet voivat olla merkityksellisillä markkinoilla erilaistettuja siten, että tietyt tuotteet korvaavat toisensa paremmin kuin toiset. Mitä parempi sulautuvien yritysten tuotteiden korvattavuus on, sitä todennäköisemmin sulautuvat yritykset korottavat merkittävästi hintoja. [...] On todennäköisempää, että sulautuvien yritysten kannustin hinnankorotuksiin on rajoitettu silloin, kun kilpailevat yritykset valmistavat tuotteita, jotka korvaavat hyvin sulautuvien yritysten tuotteet, kuin verrattuna tilanteeseen, jolloin kilpailevien yritysten tuotteet eivät korvaa sulautuvien yritysten tuotteita yhtä hyvin.” |
| --- | --- |

(103)

Se perustuu myös kilpailua koskeviin taloudellisiin näkökohtiin. Kyseinen lähestymistapa perustuu teoriaan, jonka mukaan kaksi tuotetta ovat kysyntäpuolella korvattavissa toisillaan, jos kuluttajat pitävät tuotteita toisensa korvaavina tuotteina niiden ominaisuuksien, hinnan tai käyttötarkoituksen perusteella. Komissio noudattaa täsmälleen samaa logiikkaa tarkastellessaan markkinaosuuksia kapeimmilla mahdollisilla automarkkinoiden segmenteillä, joista tietoa on saatavilla. Komissio katsoo, että hinnan, ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen korvattavuus on suurimmillaan samaan segmenttiin kuuluvien tuotteiden välillä. Tässä mielessä kapeimman mahdollisen markkinasegmentin soveltaminen yhtenä mahdollisena markkinana vastaa horisontaalisten sulautumien arviointia koskevien suuntaviivojen 28 kohdassa esitettyä näkemystä, jonka mukaan ”tuotteet voivat olla merkityksellisillä markkinoilla erilaistettuja siten, että tietyt tuotteet korvaavat toisensa paremmin kuin toiset. Mitä parempi sulautuvien yritysten tuotteiden korvattavuus on, sitä todennäköisemmin sulautuvat yritykset korottavat merkittävästi hintoja. [...] On todennäköisempää, että sulautuvien yritysten kannustin hinnankorotuksiin on rajoitettu silloin, kun kilpailevat yritykset valmistavat tuotteita, jotka korvaavat hyvin sulautuvien yritysten tuotteet, kuin verrattuna tilanteeseen, jolloin kilpailevien yritysten tuotteet eivät korvaa sulautuvien yritysten tuotteita yhtä hyvin.”

| (104) | Tämän vuoksi myös tavalliset autot jaetaan perinteisesti segmentteihin, ja siksi autoteollisuus suuntaa mallinsa erilaisille tunnetuille segmenteille. Juuri tästä syystä komissio on tavannut määritellä merkitykselliset markkinat autoteollisuuden yhteydessä myös yksittäisten segmenttien tasolla. Siksi jäsenvaltiot ovat esittäneet merkityksellisiin markkinoihin liittyviä, yksittäisiä segmenttejä koskevia perusteluja niin nyt tarkasteltavassa tapauksessa kuin aiemmissakin tapauksissa. |
| --- | --- |

(104)

Tämän vuoksi myös tavalliset autot jaetaan perinteisesti segmentteihin, ja siksi autoteollisuus suuntaa mallinsa erilaisille tunnetuille segmenteille. Juuri tästä syystä komissio on tavannut määritellä merkitykselliset markkinat autoteollisuuden yhteydessä myös yksittäisten segmenttien tasolla. Siksi jäsenvaltiot ovat esittäneet merkityksellisiin markkinoihin liittyviä, yksittäisiä segmenttejä koskevia perusteluja niin nyt tarkasteltavassa tapauksessa kuin aiemmissakin tapauksissa.

| (105) | Koska Autoeuropa tulee valmistamaan POLK-luokituksen mukaiseen A0- ja [...]-segmentteihin kuuluvia autoja ja pystyisi valmistamaan myös POLK-luokituksen mukaiseen B-segmenttiin kuuluvia autoja, komissio katsoi, että nämä yksittäiset segmentit ja katumaastureiden osalta myös Global Insightin luokituksen mukainen SUV-B-segmentti sekä POLK-luokituksen mukainen yhdistetty segmentti (A0–B) olisi kaikki otettava huomioon kyseisessä asiassa mahdollisina merkityksellisinä markkinoina. |
| --- | --- |

(105)

Koska Autoeuropa tulee valmistamaan POLK-luokituksen mukaiseen A0- ja [...]-segmentteihin kuuluvia autoja ja pystyisi valmistamaan myös POLK-luokituksen mukaiseen B-segmenttiin kuuluvia autoja, komissio katsoi, että nämä yksittäiset segmentit ja katumaastureiden osalta myös Global Insightin luokituksen mukainen SUV-B-segmentti sekä POLK-luokituksen mukainen yhdistetty segmentti (A0–B) olisi kaikki otettava huomioon kyseisessä asiassa mahdollisina merkityksellisinä markkinoina.

| (106) | Komission mukaan asianomaisten tuotteiden merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on oltava vähintään ETA:n laajuiset. Portugalin viranomaiset ja Autoeuropa hyväksyivät sen, että komissio soveltaa tätä maantieteellisten markkinoiden määritelmää kyseisen ilmoituksen kohdalla (25). |
| --- | --- |

(106)

Komission mukaan asianomaisten tuotteiden merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden on oltava vähintään ETA:n laajuiset. Portugalin viranomaiset ja Autoeuropa hyväksyivät sen, että komissio soveltaa tätä maantieteellisten markkinoiden määritelmää kyseisen ilmoituksen kohdalla (25).

25

| (107) | Edellä esitetyn perusteella ja koska komissio ei saanut muodollisen tutkintamenettelyn aikana mitään sellaista lisätietoa, jonka perusteella sen olisi ollut syytä muuttaa aloittamispäätöksen päätelmäänsä, komissio pitäytyy tuotemarkkinoiden ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmää koskevassa arvioinnissaan. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella ja koska komissio ei saanut muodollisen tutkintamenettelyn aikana mitään sellaista lisätietoa, jonka perusteella sen olisi ollut syytä muuttaa aloittamispäätöksen päätelmäänsä, komissio pitäytyy tuotemarkkinoiden ja merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmää koskevassa arvioinnissaan.

5.6.1   MARKKINAOSUUSTESTIÄ (VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN A ALAKOHTA) KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (108) | Komissio on suorittanut vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin kaikilla mahdollisilla tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla tutkiakseen, ylittääkö tuensaajan markkinaosuus 25 prosenttia ennen investointia tai sen jälkeen. |
| --- | --- |

(108)

Komissio on suorittanut vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin kaikilla mahdollisilla tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla tutkiakseen, ylittääkö tuensaajan markkinaosuus 25 prosenttia ennen investointia tai sen jälkeen.

| (109) | Kaikkien mahdollisten markkinoiden tulokset oli otettava huomioon, koska yhtä tiettyä merkityksellistä tuotemarkkinaa tai maantieteellistä markkinaa ei voitu määrittää. VW-yhtymän markkinaosuus ETA-alueella erillisillä (POLK-luokituksen mukaisilla) A- ja B-segmenteillä sekä yhdistetyillä A0-, A- ja B-segmenteillä on yli 25 prosenttina kaikkina vuosina 2013–2019. Komissio katsoo sen vuoksi, että 68 kohdan a alakohdassa määrätty kynnysarvo ylittyy. |
| --- | --- |

(109)

Kaikkien mahdollisten markkinoiden tulokset oli otettava huomioon, koska yhtä tiettyä merkityksellistä tuotemarkkinaa tai maantieteellistä markkinaa ei voitu määrittää. VW-yhtymän markkinaosuus ETA-alueella erillisillä (POLK-luokituksen mukaisilla) A- ja B-segmenteillä sekä yhdistetyillä A0-, A- ja B-segmenteillä on yli 25 prosenttina kaikkina vuosina 2013–2019. Komissio katsoo sen vuoksi, että 68 kohdan a alakohdassa määrätty kynnysarvo ylittyy.

5.6.2   TEHOTTOMIEN MARKKINOIDEN TUOTANTOKAPASITEETTIIN LIITTYVÄÄ TESTIÄ (VUOSILLE 2007–2013 ANNETTUJEN ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN B ALAKOHTA) KOSKEVA PÄÄTELMÄ

| (110) | Koska 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin tulos edellyttää jo tuen perusteellista arviointia, komissio ei pitänyt 68 kohdan b alakohdan mukaisen testin suorittamista tarpeellisena. |
| --- | --- |

(110)

Koska 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin tulos edellyttää jo tuen perusteellista arviointia, komissio ei pitänyt 68 kohdan b alakohdan mukaisen testin suorittamista tarpeellisena.

5.6.3   PÄÄTELMÄ

| (111) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin kynnysarvo ylittyy. Tämän vuoksi komissio on päättänyt toteuttaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen yksityiskohtaisen tarkastelun siitä, onko tuki tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja ovatko tukitoimenpiteen hyödyt kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat. |
| --- | --- |

(111)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että 68 kohdan a alakohdan mukaisen testin kynnysarvo ylittyy. Tämän vuoksi komissio on päättänyt toteuttaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen yksityiskohtaisen tarkastelun siitä, onko tuki tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja ovatko tukitoimenpiteen hyödyt kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat.

5.7   TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

TUKITOIMENPITEEN PERUSTEELLINEN ARVIOINTI

| (112) | Perusteellinen arviointi suoritetaan perusteellista arviointia koskevan tiedonannon pohjalta. |
| --- | --- |

(112)

Perusteellinen arviointi suoritetaan perusteellista arviointia koskevan tiedonannon pohjalta.

5.7.1   TUEN MYÖNTEISET VAIKUTUKSET

5.7.1.1   Tuen tarkoitus

Tuen tarkoitus

| (113) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 12 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että investointihanke edistää kyseisen alueen kehitystä. Komissio panee merkille Portugalin esittämät investoinnin myönteiset alueelliset vaikutukset (katso johdanto-osan 45–49 kappale) ja katsoo, että etenkin välittömästi ja välillisesti syntyvät työpaikat, uusien tavarantoimittajien sijoittuminen alueelle, osaamisen siirto alueella ja alueellisen taitopohjan kasvattaminen edistävät merkittävästi alueen kehitystä ja EU:n koheesiotavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

(113)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 12 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava, että investointihanke edistää kyseisen alueen kehitystä. Komissio panee merkille Portugalin esittämät investoinnin myönteiset alueelliset vaikutukset (katso johdanto-osan 45–49 kappale) ja katsoo, että etenkin välittömästi ja välillisesti syntyvät työpaikat, uusien tavarantoimittajien sijoittuminen alueelle, osaamisen siirto alueella ja alueellisen taitopohjan kasvattaminen edistävät merkittävästi alueen kehitystä ja EU:n koheesiotavoitteen saavuttamista.

5.7.1.2   Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

| (114) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdassa korostetaan, että alkuinvestointituen muodossa myönnettävä valtiontuki on ainoastaan yksi keino korjata markkinoiden puutteellista toimintaa ja edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden talouskehitystä. Tuki on tarkoituksenmukainen väline, jos se tuo konkreettista hyötyä verrattuna muihin toimenpiteisiin. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 18 kohdan mukaan toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä vain, ”jos jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua”. |
| --- | --- |

(114)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdassa korostetaan, että alkuinvestointituen muodossa myönnettävä valtiontuki on ainoastaan yksi keino korjata markkinoiden puutteellista toimintaa ja edistää epäedullisessa asemassa olevien alueiden talouskehitystä. Tuki on tarkoituksenmukainen väline, jos se tuo konkreettista hyötyä verrattuna muihin toimenpiteisiin. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 18 kohdan mukaan toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä vain, ”jos jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua”.

| (115) | Portugali perusteli tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta (katso johdanto-osan 51 ja 52 kappale) Península de Setúbalin alueen taloustilanteella. Se esitti alueen olevan epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon verrattuna: vuosina 2011–2013 alueen asukaskohtainen bruttokansantuote oli noin 75 prosenttia Portugalin keskiarvosta. |
| --- | --- |

(115)

Portugali perusteli tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta (katso johdanto-osan 51 ja 52 kappale) Península de Setúbalin alueen taloustilanteella. Se esitti alueen olevan epäedullisessa asemassa kansalliseen keskiarvoon verrattuna: vuosina 2011–2013 alueen asukaskohtainen bruttokansantuote oli noin 75 prosenttia Portugalin keskiarvosta.

| (116) | Peninsula de Setúbalin sosioekonominen tilanne käy ilmi sen asemasta alueena, joka voi saada SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea, jonka enimmäisintensiteetti on 15 prosenttia. Tämän perusteella sekä aiemman päätöskäytännön (esimerkiksi Dell Products Poland -päätös (26) ja Porsche-päätös (27)) huomioon ottaen komissio pitää valtiontuen myöntämistä tarkoituksenmukaisena välineenä kyseessä olevan alueen kehittymistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(116)

Peninsula de Setúbalin sosioekonominen tilanne käy ilmi sen asemasta alueena, joka voi saada SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea, jonka enimmäisintensiteetti on 15 prosenttia. Tämän perusteella sekä aiemman päätöskäytännön (esimerkiksi Dell Products Poland -päätös (26) ja Porsche-päätös (27)) huomioon ottaen komissio pitää valtiontuen myöntämistä tarkoituksenmukaisena välineenä kyseessä olevan alueen kehittymistä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.

26

27

5.7.1.3   Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario

Kannustava vaikutus / vaihtoehtoinen skenaario

| (117) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaan vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa määrätyt kannustavan vaikutuksen muodolliset edellytykset on täytettävä. Komissio on todennut edellä olevassa 5.5 jaksossa niiden täyttyvän ilmoitetussa hankkeessa. Jos kannustava vaikutus on merkittävä, komission on perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan tutkittava yksityiskohtaisesti, että tuki on tarpeen tuensaajan käyttäytymisen muuttamiseksi niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 22 kohdan mukaan kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa: jos tukea ei myönnetä, investointia ei tehtäisi, sillä ilman tukea investointi ei olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla (skenaario 1); jos tukea ei myönnetä, investointi sijoitettaisiin toiseen paikkaan (skenaario 2). |
| --- | --- |

(117)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaan vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa määrätyt kannustavan vaikutuksen muodolliset edellytykset on täytettävä. Komissio on todennut edellä olevassa 5.5 jaksossa niiden täyttyvän ilmoitetussa hankkeessa. Jos kannustava vaikutus on merkittävä, komission on perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan tutkittava yksityiskohtaisesti, että tuki on tarpeen tuensaajan käyttäytymisen muuttamiseksi niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 22 kohdan mukaan kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa: jos tukea ei myönnetä, investointia ei tehtäisi, sillä ilman tukea investointi ei olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla (skenaario 1); jos tukea ei myönnetä, investointi sijoitettaisiin toiseen paikkaan (skenaario 2).

| (118) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava tuen kannustava vaikutus ja toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on todella ollut vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan. Kannustavan vaikutuksen olemassaoloa koskeva todistustaakka on siis jäsenvaltiolla. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on toimitettava myös kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa tuensaajalle ei myönnettäisi tukea. Vaihtoehtoisen skenaarion on oltava komission mielestä realistinen. |
| --- | --- |

(118)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon mukaan jäsenvaltioiden on osoitettava tuen kannustava vaikutus ja toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on todella ollut vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan. Kannustavan vaikutuksen olemassaoloa koskeva todistustaakka on siis jäsenvaltiolla. Tässä yhteydessä jäsenvaltioiden on toimitettava myös kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa tuensaajalle ei myönnettäisi tukea. Vaihtoehtoisen skenaarion on oltava komission mielestä realistinen.

| (119) | Portugalin viranomaiset totesivat (katso johdanto-osan 54 kappale), että Autoeuropalle myönnetty tuki kuuluu skenaarioon 2, ja esittivät vaihtoehtoisen skenaarion. Siinä esitettiin ilmoitetun hankkeen konkreettinen investointi- ja sijoittamissuunnitelma, joka perustui vaihtoehtoisessa investointipaikassa [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] sijaitsevaan tuotantolaitokseen, [...]. |
| --- | --- |

(119)

Portugalin viranomaiset totesivat (katso johdanto-osan 54 kappale), että Autoeuropalle myönnetty tuki kuuluu skenaarioon 2, ja esittivät vaihtoehtoisen skenaarion. Siinä esitettiin ilmoitetun hankkeen konkreettinen investointi- ja sijoittamissuunnitelma, joka perustui vaihtoehtoisessa investointipaikassa [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] sijaitsevaan tuotantolaitokseen, [...].

| (120) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 25 kohdan mukaan jäsenvaltio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen skenaarion 2 tilanteessa toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta valitulle tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Jäsenvaltiota kehotetaan käyttämään tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia ja asiakirjoja, joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita. |
| --- | --- |

(120)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 25 kohdan mukaan jäsenvaltio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen skenaarion 2 tilanteessa toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta valitulle tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Jäsenvaltiota kehotetaan käyttämään tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia ja asiakirjoja, joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita.

| (121) | Portugali toimitti autenttisia ja ajantasaisia yrityksen asiakirjoja (katso johdanto-osan 68, 70 ja 71 kappale), joista ilmeni VW-yhtymän ja ilmoitetun hankkeen osalta Volkswagen-tuotemerkin monivaiheinen päätöksentekoprosessi. Tässä prosessissa tehdään ensin tuotantopäätös ja sitten investointia ja investointipaikkaa koskeva päätös. |
| --- | --- |

(121)

Portugali toimitti autenttisia ja ajantasaisia yrityksen asiakirjoja (katso johdanto-osan 68, 70 ja 71 kappale), joista ilmeni VW-yhtymän ja ilmoitetun hankkeen osalta Volkswagen-tuotemerkin monivaiheinen päätöksentekoprosessi. Tässä prosessissa tehdään ensin tuotantopäätös ja sitten investointia ja investointipaikkaa koskeva päätös.

| (122) | Kyseisten asiakirjojen mukaan sen jälkeen, kun uusien tuotteiden myyntipotentiaali katumaastureiden A0-segmentillä ja [...]-segmentillä ([...]) oli määritetty vuonna 2012 suunnittelukierroksella nro 61, laskentaosasto [konsernilaskinta] esitti aluksi heinäkuussa 2012 seuraavat neljä vaihtoehtoa tuotannon investointipaikaksi: Setúbal, [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1], [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3]. Se sovelsi tässä kahta pääkriteeriä: voidaanko olemassa olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia edelleen lisätä ja soveltuvatko kyseiset tuotantotilat ja -laitteet suunnitellulle investoinnille. [Konserninlaskennan] tekemiin laskelmiin sisältyivät myös [ennalta määritetyn mallin] myyntimäärät. [Ennalta määritetyn mallin] tuotanto oli suunniteltu aloitettavaksi samaan aikaan. Esitykseen sisältyi kolme vaihtoehtoa, joissa tuotantomäärät jakautuivat neljän tuotantopaikan kesken. Jokaisen vaihtoehdon kohdalla laskettiin autokohtaiset tuotantokustannukset. Kyseisten laskelmien perusteella paras vaihtoehto olisi tuolloin ollut yhdistää [ennalta määritetyn mallin] ja A0-segmentin katumaastureiden tuotantomäärät [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja rajata Setúbalin uudet tuotantomäärät [...]-segmenttiin. |
| --- | --- |

(122)

Kyseisten asiakirjojen mukaan sen jälkeen, kun uusien tuotteiden myyntipotentiaali katumaastureiden A0-segmentillä ja [...]-segmentillä ([...]) oli määritetty vuonna 2012 suunnittelukierroksella nro 61, laskentaosasto [konsernilaskinta] esitti aluksi heinäkuussa 2012 seuraavat neljä vaihtoehtoa tuotannon investointipaikaksi: Setúbal, [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1], [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3]. Se sovelsi tässä kahta pääkriteeriä: voidaanko olemassa olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia edelleen lisätä ja soveltuvatko kyseiset tuotantotilat ja -laitteet suunnitellulle investoinnille. [Konserninlaskennan] tekemiin laskelmiin sisältyivät myös [ennalta määritetyn mallin] myyntimäärät. [Ennalta määritetyn mallin] tuotanto oli suunniteltu aloitettavaksi samaan aikaan. Esitykseen sisältyi kolme vaihtoehtoa, joissa tuotantomäärät jakautuivat neljän tuotantopaikan kesken. Jokaisen vaihtoehdon kohdalla laskettiin autokohtaiset tuotantokustannukset. Kyseisten laskelmien perusteella paras vaihtoehto olisi tuolloin ollut yhdistää [ennalta määritetyn mallin] ja A0-segmentin katumaastureiden tuotantomäärät [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja rajata Setúbalin uudet tuotantomäärät [...]-segmenttiin.

| (123) | Suunnitteluprosessin myöhemmässä vaiheessa laskentaosasto päätti pudottaa pois [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 3] epäedullisten henkilökustannusten vuoksi ja [ETA-alueen ulkopuolisen investointipaikan 2] epäedullisten logistiikkakustannusten vuoksi ja säilyttää näin ainoastaan [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] toteutuskelpoisena vaihtoehtona Setúbalille. |
| --- | --- |

(123)

Suunnitteluprosessin myöhemmässä vaiheessa laskentaosasto päätti pudottaa pois [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 3] epäedullisten henkilökustannusten vuoksi ja [ETA-alueen ulkopuolisen investointipaikan 2] epäedullisten logistiikkakustannusten vuoksi ja säilyttää näin ainoastaan [ETA-alueella sijaitsevan tukialueen ulkopuolisen investointipaikan 1] toteutuskelpoisena vaihtoehtona Setúbalille.

| (124) | Komissio toteaa, että Volkswagen päätti tammikuussa 2014 sijoittaa [ennalta määritetyn mallin] tuotannon [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja [ETA-alueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 2], joissa edeltävää mallia oli jo tuotettu. Portugali toimitti näyttöä siitä, että [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] säilyi realistisena skenaariona ilmoitetussa investoinnissa jopa [ennalta määritettyä mallia] koskevan päätöksen tekemisen jälkeen. Esitetyn asiakirjan perusteella komissio saattoi todeta, että kun VAP teki tuotantopäätöksen maaliskuussa 2014, [ETA-alueella sijaitsevalla tukialueen ulkopuolisella investointipaikalla 1] oli riittävästi kapasiteettia ilmoitetun hankkeen tarpeisiin. Tätä tukee myös VW-yhtymän maaliskuussa 2015 tekemä päätös tuottaa [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] toista mallia ilmoitettua hanketta vastaavalla vuotuisella tuotantokapasiteetilla. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa, että Volkswagen päätti tammikuussa 2014 sijoittaa [ennalta määritetyn mallin] tuotannon [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] ja [ETA-alueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 2], joissa edeltävää mallia oli jo tuotettu. Portugali toimitti näyttöä siitä, että [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1] säilyi realistisena skenaariona ilmoitetussa investoinnissa jopa [ennalta määritettyä mallia] koskevan päätöksen tekemisen jälkeen. Esitetyn asiakirjan perusteella komissio saattoi todeta, että kun VAP teki tuotantopäätöksen maaliskuussa 2014, [ETA-alueella sijaitsevalla tukialueen ulkopuolisella investointipaikalla 1] oli riittävästi kapasiteettia ilmoitetun hankkeen tarpeisiin. Tätä tukee myös VW-yhtymän maaliskuussa 2015 tekemä päätös tuottaa [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] toista mallia ilmoitettua hanketta vastaavalla vuotuisella tuotantokapasiteetilla.

| (125) | Lisäksi komissio selvitti, että vaihtoehtoisessa skenaariossa oli otettu huomioon kaikki kustannukset, jotka liittyvät ilmoitettua hanketta varten tarvittavan lisäkapasiteetin edellyttämiin, [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] tarvittaviin ylimääräisiin tuotannon siirtoihin. Komissio panee myös merkille Portugalin huomautuksen siitä, että jos Setúbalia ei olisi valittu ilmoitetun hankkeen investointipaikaksi, Autoeuropa olisi saattanut joutua sulkemaan vähintään suuria osia tuotantolaitoksesta. Komissio tutki, että sekä työntekijöiden irtisanomisesta Setúbalissa aiheutuvat kustannukset että 4.2 jaksossa mainituille aiemmille investointihankkeille myönnetyn valtiontuen takaisinmaksusta aiheutuvat kustannukset oli otettu vaihtoehtoisessa skenaariossa huomioon. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi komissio selvitti, että vaihtoehtoisessa skenaariossa oli otettu huomioon kaikki kustannukset, jotka liittyvät ilmoitettua hanketta varten tarvittavan lisäkapasiteetin edellyttämiin, [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] tarvittaviin ylimääräisiin tuotannon siirtoihin. Komissio panee myös merkille Portugalin huomautuksen siitä, että jos Setúbalia ei olisi valittu ilmoitetun hankkeen investointipaikaksi, Autoeuropa olisi saattanut joutua sulkemaan vähintään suuria osia tuotantolaitoksesta. Komissio tutki, että sekä työntekijöiden irtisanomisesta Setúbalissa aiheutuvat kustannukset että 4.2 jaksossa mainituille aiemmille investointihankkeille myönnetyn valtiontuen takaisinmaksusta aiheutuvat kustannukset oli otettu vaihtoehtoisessa skenaariossa huomioon.

| (126) | Komissio on myös vakuuttunut siitä, että vaihtoehtoisessa skenaariossa käytetyt, kyseisten kahden investointipaikan investointi- ja tuotantokustannuksia koskevat laskelmat ovat täsmällisiä ja perustuvat tehtaiden toimittamiin luotettaviin tietoihin tai uskottaviin oletuksiin. |
| --- | --- |

(126)

Komissio on myös vakuuttunut siitä, että vaihtoehtoisessa skenaariossa käytetyt, kyseisten kahden investointipaikan investointi- ja tuotantokustannuksia koskevat laskelmat ovat täsmällisiä ja perustuvat tehtaiden toimittamiin luotettaviin tietoihin tai uskottaviin oletuksiin.

| (127) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 70 kappaleessa ja liitteessä I on selostettu, sekä tuotanto- että investointikustannukset sisältävistä, investointipaikassa aiheutuvista tuotantokustannuksista tehtyjen arvioiden perusteella Setúbaliin liittyvä kustannushaitta on nimellisarvoltaan 90 miljoonan euroa [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] verrattuna. Setúbaliin liittyvän kustannushaitan vähentämiseksi Autoeuropa jätti tukihakemuksen 31 päivänä maaliskuuta 2014 sen jälkeen, kun VAP oli tehnyt tuotantopäätöksen 10 päivänä maaliskuuta 2014, varautuakseen VAI:n tulevaan viralliseen päätökseen investointihankkeen sijainnista. |
| --- | --- |

(127)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 70 kappaleessa ja liitteessä I on selostettu, sekä tuotanto- että investointikustannukset sisältävistä, investointipaikassa aiheutuvista tuotantokustannuksista tehtyjen arvioiden perusteella Setúbaliin liittyvä kustannushaitta on nimellisarvoltaan 90 miljoonan euroa [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] verrattuna. Setúbaliin liittyvän kustannushaitan vähentämiseksi Autoeuropa jätti tukihakemuksen 31 päivänä maaliskuuta 2014 sen jälkeen, kun VAP oli tehnyt tuotantopäätöksen 10 päivänä maaliskuuta 2014, varautuakseen VAI:n tulevaan viralliseen päätökseen investointihankkeen sijainnista.

| (128) | VAI päätti 28 päivänä toukokuuta 2014 ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 sijoittaa ilmoitetun investoinnin Setúbaliin. Kuten VAI:n kokouspöytäkirjoista käy ilmi, päätöksessä edellytettiin nimenomaisesti valtiontuen saantia. Hankkeeseen liittyvät työt alkoivat 26 päivänä kesäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(128)

VAI päätti 28 päivänä toukokuuta 2014 ja 26 päivänä kesäkuuta 2014 sijoittaa ilmoitetun investoinnin Setúbaliin. Kuten VAI:n kokouspöytäkirjoista käy ilmi, päätöksessä edellytettiin nimenomaisesti valtiontuen saantia. Hankkeeseen liittyvät työt alkoivat 26 päivänä kesäkuuta 2014.

| (129) | Komissio on jo todennut edellä (katso johdanto-osan 85 kappale), että perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaisesti vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa määrätyt kannustavan vaikutuksen muodolliset edellytykset täyttyivät. Lisäksi Portugalin viranomaiset ovat toimittaneet selkeät todisteet siitä, että tuella oli tosiasiallisesti vaikutusta investoinnin sijaintipaikan valintaan, sillä VW-yhtymän päätös sijoittaa ilmoitettu investointihanke Setúbaliin tehtiin vasta investointisopimuksen allekirjoittamisen jälkeen (28). Tämä osoitti, että investointihanke on valtiontukikelpoinen. Komissio katsoo perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 23 ja 25 kohdan mukaisesti, että Portugalin esittämä vaihtoehtoinen skenaario on realistinen ja sen tueksi on esitetty autenttista ja ajantasaista näyttöä siitä, että tuella on todellinen (huomattava) kannustava vaikutus: tuki vaikutti tuensaajayrityksen tekemään investointipaikkaa koskevaan päätökseen, sillä se pienensi Setúbalin kustannushaittaa toiseen sijaintipaikkaan verrattuna. Ilman tukea investointia ei olisi toteutettu Setúbalissa. |
| --- | --- |

(129)

Komissio on jo todennut edellä (katso johdanto-osan 85 kappale), että perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaisesti vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 38 kohdassa määrätyt kannustavan vaikutuksen muodolliset edellytykset täyttyivät. Lisäksi Portugalin viranomaiset ovat toimittaneet selkeät todisteet siitä, että tuella oli tosiasiallisesti vaikutusta investoinnin sijaintipaikan valintaan, sillä VW-yhtymän päätös sijoittaa ilmoitettu investointihanke Setúbaliin tehtiin vasta investointisopimuksen allekirjoittamisen jälkeen (28). Tämä osoitti, että investointihanke on valtiontukikelpoinen. Komissio katsoo perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 23 ja 25 kohdan mukaisesti, että Portugalin esittämä vaihtoehtoinen skenaario on realistinen ja sen tueksi on esitetty autenttista ja ajantasaista näyttöä siitä, että tuella on todellinen (huomattava) kannustava vaikutus: tuki vaikutti tuensaajayrityksen tekemään investointipaikkaa koskevaan päätökseen, sillä se pienensi Setúbalin kustannushaittaa toiseen sijaintipaikkaan verrattuna. Ilman tukea investointia ei olisi toteutettu Setúbalissa.

28

5.7.1.4   Tuen oikeasuhteisuus

Tuen oikeasuhteisuus

| (130) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 29 kohdan mukaan aluetuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investoinnin toteuttamiseksi tukialueella, jotta se olisi oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(130)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 29 kohdan mukaan aluetuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investoinnin toteuttamiseksi tukialueella, jotta se olisi oikeasuhteista.

| (131) | Aluetuen katsotaan yleensä olevan oikeassa suhteessa tukialueiden ongelmien vakavuuteen, jos siinä noudatetaan sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää, mukaan lukien aluetuen enimmäismäärän automaattinen asteittainen alentaminen suurten investointihankkeiden kohdalla (mikä sisältyy jo voimassa olevaan aluetukikarttaan). Tässä tapauksessa sovellettu tuen intensiteetti ei ole korkeampi kuin alentamismekanismia käyttäen oikaistut aluetuen enimmäismäärät, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(131)

Aluetuen katsotaan yleensä olevan oikeassa suhteessa tukialueiden ongelmien vakavuuteen, jos siinä noudatetaan sovellettavaa aluetuen enimmäismäärää, mukaan lukien aluetuen enimmäismäärän automaattinen asteittainen alentaminen suurten investointihankkeiden kohdalla (mikä sisältyy jo voimassa olevaan aluetukikarttaan). Tässä tapauksessa sovellettu tuen intensiteetti ei ole korkeampi kuin alentamismekanismia käyttäen oikaistut aluetuen enimmäismäärät, kuten johdanto-osan 96 kappaleessa todetaan.

| (132) | Vuosille 2007–2013 annettuihin aluetukisuuntaviivoihin sisältyvän oikeasuhteisuutta koskevan yleisen periaatteen lisäksi perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa edellytetään yksityiskohtaisempaa arviointia. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon skenaariossa 2 tuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajan investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta. |
| --- | --- |

(132)

Vuosille 2007–2013 annettuihin aluetukisuuntaviivoihin sisältyvän oikeasuhteisuutta koskevan yleisen periaatteen lisäksi perusteellista arviointia koskevassa tiedonannossa edellytetään yksityiskohtaisempaa arviointia. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon skenaariossa 2 tuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajan investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta.

| (133) | Portugalin toimittamat asiakirjat osoittavat (katso johdanto-osan 68, 70 ja 71 kappale), että tuki rajoittuu välttämättömään, koska se ei ylitä Setúbaliin investoinnista ja [...] investoinnista aiheutuvien kustannusten välistä erotusta. Vertailuanalyysin yhteydessä tehdyistä laskelmista (jotka perustuvat investointipäätöksen kanssa samanaikaisesti laadittuihin asiakirjoihin) käy ilmi, että jopa tuen kanssa Setúbal oli diskontatulta arvoltaan 14,6 miljoonaa euroa kalliimpi kuin [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1]. Komissio toteaa, että jäljelle jäävää kustannushaittaa pidettiin hyväksyttävänä erinäisten laatuun liittyvien näkökohtien perusteella. Näitä olivat yhteiskuntavastuuseen liittyvät syyt (ilman investointia Autoeuropa olisi joutunut sulkemaan suuria osia Setúbalin tuotantolaitoksesta) ja se, että Setúbalissa tuotantohuiput voitaisiin kattaa ilman muiden tuotantolaitosten tukea, kun taas [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] osa tuotannosta olisi jouduttu siirtämään [ETA-alueen ulkopuoliseen paikkaan]. Vaikka laskelmissa otetaan huomioon 36,15 miljoonan euron suuruinen ilmoitettu diskontattu tuki (29), Setúbalin kustannushaitta olisi edelleen 11,85 miljoonaa euroa (48 miljoonaa euroa – 36,15 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(133)

Portugalin toimittamat asiakirjat osoittavat (katso johdanto-osan 68, 70 ja 71 kappale), että tuki rajoittuu välttämättömään, koska se ei ylitä Setúbaliin investoinnista ja [...] investoinnista aiheutuvien kustannusten välistä erotusta. Vertailuanalyysin yhteydessä tehdyistä laskelmista (jotka perustuvat investointipäätöksen kanssa samanaikaisesti laadittuihin asiakirjoihin) käy ilmi, että jopa tuen kanssa Setúbal oli diskontatulta arvoltaan 14,6 miljoonaa euroa kalliimpi kuin [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 1]. Komissio toteaa, että jäljelle jäävää kustannushaittaa pidettiin hyväksyttävänä erinäisten laatuun liittyvien näkökohtien perusteella. Näitä olivat yhteiskuntavastuuseen liittyvät syyt (ilman investointia Autoeuropa olisi joutunut sulkemaan suuria osia Setúbalin tuotantolaitoksesta) ja se, että Setúbalissa tuotantohuiput voitaisiin kattaa ilman muiden tuotantolaitosten tukea, kun taas [ETA-alueella sijaitsevassa tukialueen ulkopuolisessa investointipaikassa 1] osa tuotannosta olisi jouduttu siirtämään [ETA-alueen ulkopuoliseen paikkaan]. Vaikka laskelmissa otetaan huomioon 36,15 miljoonan euron suuruinen ilmoitettu diskontattu tuki (29), Setúbalin kustannushaitta olisi edelleen 11,85 miljoonaa euroa (48 miljoonaa euroa – 36,15 miljoonaa euroa).

29

| (134) | Koska tuki on rajattu määrään, joka on välttämätön niiden ylimääräisten nettokustannusten korvaamiseksi, joita aiheutuu investointihankkeen sijoittamisesta Setúbaliin vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] verrattuna, komissio katsoo, että tuen oikeasuhteisuus on osoitettu investointipaikkaa koskevaa päätöstä tehtäessä. |
| --- | --- |

(134)

Koska tuki on rajattu määrään, joka on välttämätön niiden ylimääräisten nettokustannusten korvaamiseksi, joita aiheutuu investointihankkeen sijoittamisesta Setúbaliin vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [ETA-alueella sijaitsevaan tukialueen ulkopuoliseen investointipaikkaan 1] verrattuna, komissio katsoo, että tuen oikeasuhteisuus on osoitettu investointipaikkaa koskevaa päätöstä tehtäessä.

5.7.2   TUEN KIELTEISET VAIKUTUKSET KILPAILUUN JA KAUPPAAN

| (135) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 40 kohdassa todetaan, että ”jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta”. |
| --- | --- |

(135)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 40 kohdassa todetaan, että ”jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta”.

| (136) | Ilman ilmoitettua tukea investointi olisi toteutettu toisessa investointipaikassa ETA-alueella, joten kilpailu olisi vääristynyt yhtä lailla (skenaario 2). Koska tuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka tarvitaan tukialueen alueellisista haitoista aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi, sillä ei ole yksityisten sijoittajien syrjäyttämisen kaltaista perusteetonta kielteistä vaikutusta kilpailuun. |
| --- | --- |

(136)

Ilman ilmoitettua tukea investointi olisi toteutettu toisessa investointipaikassa ETA-alueella, joten kilpailu olisi vääristynyt yhtä lailla (skenaario 2). Koska tuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka tarvitaan tukialueen alueellisista haitoista aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseksi, sillä ei ole yksityisten sijoittajien syrjäyttämisen kaltaista perusteetonta kielteistä vaikutusta kilpailuun.

| (137) | Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 50 kohdan mukaisesti tuen maantieteellisen kohdentamisen ansiosta aluetuen mahdolliset negatiiviset vaikutukset sijoittautumiseen on jo kartoitettu. Niitä on jossain määrin rajoitettu aluetukisuuntaviivoissa ja aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti tukikelpoiset alueet ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuki-intensiteetit. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa kuitenkin todetaan, että jos investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäisintensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (aluetuen enimmäisintensiteetti on sama), tämä vaikuttaisi kielteisesti kauppaan ja muodostaisi tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaisi, koska se on vastoin aluetuen perusteita. |
| --- | --- |

(137)

Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 50 kohdan mukaisesti tuen maantieteellisen kohdentamisen ansiosta aluetuen mahdolliset negatiiviset vaikutukset sijoittautumiseen on jo kartoitettu. Niitä on jossain määrin rajoitettu aluetukisuuntaviivoissa ja aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti tukikelpoiset alueet ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuki-intensiteetit. Perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa kuitenkin todetaan, että jos investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäisintensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (aluetuen enimmäisintensiteetti on sama), tämä vaikuttaisi kielteisesti kauppaan ja muodostaisi tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaisi, koska se on vastoin aluetuen perusteita.

| (138) | Ilmoitetun hankkeen tapauksessa ei harkittu investointia uuteen kohteeseen, sillä markkinoiden [...] hintasegmenttiin kuuluvista [140 000–160 000] autosta koostuva investointipaketti on liian pieni, jotta investointi uuteen kohteeseen olisi kannattava. Soveltamalla kahta pääkriteeriä, eli olemassa olevaa ylimääräistä kapasiteettia ja suunniteltuun hankkeeseen soveltuvia tiloja ja laitteita, ainoat alustavat vaihtoehtoiset investointipaikat rajattiin [investointipaikkaan 1] ([ETA-alueella] sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue), [investointipaikkaan 2] ([ETA-alueen ulkopuolinen alue]) ja [investointipaikkaan 3] (ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue). Myöhemmässä vaiheessa suunnitteluprosessia mahdollisten investointipaikkojen joukosta pudotettiin pois [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] liian suurten logistiikkakustannusten vuoksi ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3] liian suurten henkilöstökustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(138)

Ilmoitetun hankkeen tapauksessa ei harkittu investointia uuteen kohteeseen, sillä markkinoiden [...] hintasegmenttiin kuuluvista [140 000–160 000] autosta koostuva investointipaketti on liian pieni, jotta investointi uuteen kohteeseen olisi kannattava. Soveltamalla kahta pääkriteeriä, eli olemassa olevaa ylimääräistä kapasiteettia ja suunniteltuun hankkeeseen soveltuvia tiloja ja laitteita, ainoat alustavat vaihtoehtoiset investointipaikat rajattiin [investointipaikkaan 1] ([ETA-alueella] sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue), [investointipaikkaan 2] ([ETA-alueen ulkopuolinen alue]) ja [investointipaikkaan 3] (ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen alue). Myöhemmässä vaiheessa suunnitteluprosessia mahdollisten investointipaikkojen joukosta pudotettiin pois [ETA-alueen ulkopuolinen investointipaikka 2] liian suurten logistiikkakustannusten vuoksi ja [ETA-alueella sijaitseva tukialueen ulkopuolinen investointipaikka 3] liian suurten henkilöstökustannusten vuoksi.

| (139) | Komission mukaan mikään ei näin ollen viittaa siihen, että investointi olisi sijoitettu toiselle tukialueelle, jolla tuen enimmäisintensiteetti olisi korkeampi tai sama. Komissio katsoo siksi, ettei tuella ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita, eikä aluetuella ole perusteetonta kielteistä vaikutusta kauppaan. |
| --- | --- |

(139)

Komission mukaan mikään ei näin ollen viittaa siihen, että investointi olisi sijoitettu toiselle tukialueelle, jolla tuen enimmäisintensiteetti olisi korkeampi tai sama. Komissio katsoo siksi, ettei tuella ole koheesion vastaista vaikutusta, joka olisi vastoin aluetuen perusteita, eikä aluetuella ole perusteetonta kielteistä vaikutusta kauppaan.

5.8   TASAPAINOTTAMINEN

TASAPAINOTTAMINEN

| (140) | Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on ollut kannustimena investoinnin toteuttamiselle asianomaisella alueella ja on oikeasuhteinen, on tarkasteltava tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(140)

Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on ollut kannustimena investoinnin toteuttamiselle asianomaisella alueella ja on oikeasuhteinen, on tarkasteltava tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia.

| (141) | Arvioinnin perusteella tukitoimenpiteellä on investointeja houkutteleva kannustava vaikutus, joka edistää merkittävästi epäedullisessa asemassa olevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla aluetukikelpoisen alueen aluekehitystä. Se ei kuitenkaan vie investointia miltään muulta alueelta, jolla on sama tai korkeampi tuen enimmäisintensiteetti (ei koheesion vastaista vaikutusta). Komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle on unionin sisäisen koheesion kannalta hyödyllisempää kuin se, että sama investointi olisi toteutettu kehittyneemmällä alueella. Kuten perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, komission mukaan ”yleensä katsotaan, että sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [...], ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”. |
| --- | --- |

(141)

Arvioinnin perusteella tukitoimenpiteellä on investointeja houkutteleva kannustava vaikutus, joka edistää merkittävästi epäedullisessa asemassa olevan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla aluetukikelpoisen alueen aluekehitystä. Se ei kuitenkaan vie investointia miltään muulta alueelta, jolla on sama tai korkeampi tuen enimmäisintensiteetti (ei koheesion vastaista vaikutusta). Komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle on unionin sisäisen koheesion kannalta hyödyllisempää kuin se, että sama investointi olisi toteutettu kehittyneemmällä alueella. Kuten perusteellista arviointia koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, komission mukaan ”yleensä katsotaan, että sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan [...], ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”.

| (142) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että koska tuen määrä on oikeassa suhteessa nettokustannusten väliseen erotukseen tilanteessa, jossa investointi toteutetaan valitussa investointipaikassa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan verrattuna, tuen myönteiset vaikutukset ovat sen tarkoituksen ja tarkoituksenmukaisuuden suhteen suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kauppaan vaihtoehtoisessa investointipaikassa, kuten edellä on osoitettu. |
| --- | --- |

(142)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että koska tuen määrä on oikeassa suhteessa nettokustannusten väliseen erotukseen tilanteessa, jossa investointi toteutetaan valitussa investointipaikassa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan verrattuna, tuen myönteiset vaikutukset ovat sen tarkoituksen ja tarkoituksenmukaisuuden suhteen suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kauppaan vaihtoehtoisessa investointipaikassa, kuten edellä on osoitettu.

| (143) | Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon pohjalta laaditun perusteellisen arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuki on välttämätön investointiin kannustamiseksi ja että tukitoimenpiteestä aiheutuva hyöty on suurempi kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen tai vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(143)

Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon pohjalta laaditun perusteellisen arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuki on välttämätön investointiin kannustamiseksi ja että tukitoimenpiteestä aiheutuva hyöty on suurempi kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen tai vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (144) | Komissio toteaa, että ehdotettu alueellinen investointituki Volkswagen Autoeuropa Lda:lle, joka myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014 ainoastaan sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen, täyttää kaikki vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon edellytykset. Tuen voidaan näin ollen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(144)

Komissio toteaa, että ehdotettu alueellinen investointituki Volkswagen Autoeuropa Lda:lle, joka myönnettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014 ainoastaan sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyy sen, täyttää kaikki vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen ja perusteellista arviointia koskevan tiedonannon edellytykset. Tuen voidaan näin ollen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

| (145) | Komissio muistuttaa, että aloittamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleen mukaisesti Portugali on sitoutunut siihen, ettei ilmoitettua tuen määrää eikä ilmoitettua tuen intensiteettiä ylitetä, vaikka toteutuvat tukikelpoiset menot poikkeaisivat suunniteltujen tukikelpoisten menojen määrästä, joka on otettu huomioon ilmoituksessa ja tuen enimmäismäärän laskennassa. Portugali on myös sitoutunut toimittamaan komissiolle viiden vuoden välein siitä hetkestä alkaen, kun komissio hyväksyy tuen, väliraportin (joka sisältää tiedot maksetuista määristä ja muista samassa tuotantolaitoksessa / samalla tehtaalla mahdollisesti aloitetuista investointihankkeista) sekä yksityiskohtaisen loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa ilmoitetun maksuaikataulun mukaisesta viimeisen tukierän maksamisesta, |
| --- | --- |

(145)

Komissio muistuttaa, että aloittamispäätöksen johdanto-osan 16 kappaleen mukaisesti Portugali on sitoutunut siihen, ettei ilmoitettua tuen määrää eikä ilmoitettua tuen intensiteettiä ylitetä, vaikka toteutuvat tukikelpoiset menot poikkeaisivat suunniteltujen tukikelpoisten menojen määrästä, joka on otettu huomioon ilmoituksessa ja tuen enimmäismäärän laskennassa. Portugali on myös sitoutunut toimittamaan komissiolle viiden vuoden välein siitä hetkestä alkaen, kun komissio hyväksyy tuen, väliraportin (joka sisältää tiedot maksetuista määristä ja muista samassa tuotantolaitoksessa / samalla tehtaalla mahdollisesti aloitetuista investointihankkeista) sekä yksityiskohtaisen loppuraportin kuuden kuukauden kuluessa ilmoitetun maksuaikataulun mukaisesta viimeisen tukierän maksamisesta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Portugali aikoo myöntää Volkswagen Autoeuropa, Lda:lle ja jonka määrä on nykyarvoisena 36,15 miljoonaa euroa ja enimmäisintensiteetti 6,03 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

Hyväksytään nykyarvoisena enintään 36,15 miljoonan euron suuruinen tuki, jonka enimmäisintensiteetti on 6,03 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 460, 19.12.2014, s. 55.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Valtiontuki N 727/2006 – Portugali – Aluetukikartta 2007–2013 (EUVL C 68, 24.3.2007, s. 26) sellaisena kuin se on jatkettuna kesäkuun 2014 loppuun päätöksellä valtiontuesta SA.37471 (2013/N) – Portugalin aluetukikartan 2007–2013 voimassaolon jatkaminen 30 päivään kesäkuuta 2014 (EUVL C 50, 21.2.2014, s. 16).

3

(4)  Valtiontukiasia SA.36754 LIP – Unkari – Tuki Audi Hungaria Motor Ltd:lle (EUVL C 418, 21.11.2014, s. 25).

4

(5)  
  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

5

(6)  Valtiontukiasia SA.32169 – Saksa – Suuret investointihankkeet – Tuki Volkswagen Sachsen GmbH:lle (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17).

6

(7)  R. L. Polk & Co. (eli POLK) on maailmanlaajuinen organisaatio, joka tuottaa paljon markkinatietoa ja -analyysejä autoteollisuuden alalla. Maailman johtava kriittisen tiedon ja analyysien toimittaja IHS Inc. osti R. L. Polk & Co:n 16 päivänä heinäkuuta 2013.

7

(*1)  Liikesalaisuus.

*1

(8)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3); jatkettu 30 päivään kesäkuuta 2014.

8

(9)  Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013 (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13). Komissio hyväksyi 28 päivänä kesäkuuta 2013 alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2014–2020 ja pidensi niissä vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen soveltamisaikaa 30 päivään kesäkuuta 2014 (186 kohta) (EUVL C 209, 23.1.2013, s. 1).

9

(10)  Vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 55 todetaan seuraavaa: ”Sen arvioimiseksi, onko alkuinvestoinnin taloudellinen jakaminen mahdotonta, komissio ottaa huomioon teknisten, toiminnallisten ja strategisten yhteyksien lisäksi myös välittömän maantieteellisen läheisyyden. Taloudellisen jakamattomuuden arviointi ei riipu omistajuudesta. Määritettäessä, muodostaako suuri investointihanke yhden ainoan investointihankkeen, arvioinnin on siis oltava sama riippumatta siitä, toteuttaako hankkeen yksi yritys, useampi kuin yksi investointikustannukset jakava yritys vai useampi yritys, jotka vastaavat erillisistä investoinneista aiheutuvista kustannuksista saman investointihankkeen puitteissa (esimerkiksi yhteisyrityksen tapauksessa).”

10

(11)  
  EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.

11

(12)  Tämä näkemys vastaa seuraavia komission valtiontukipäätöksiä: valtiontukiasia SA.34118, Porsche Leipzig, päätös 9.7.2014 (C(2014) 4075), ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3; valtiontukiasia SA.30340, Fiat Powertrain Technologies, päätös 9.2.2011 (C(2011) 612) (EUVL C 151, 21.5.2011, s. 5); valtiontukiasia SA.32169, Volkswagen Sachsen, päätös 13.7.2011 (C(2011) 4935) (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17); valtiontukiasia N 767/07, Ford Craiova, päätös 30.4.2008 (C(2008) 1613) (EUVL C 238, 17.9.2008, s. 4); valtiontukiasia N 635/2008, Fiat Sicily, päätös 29.4.2009 (C(2009) 3051) (EUVL C 219, 12.9.2009, s. 3) ja valtiontukiasia N 473/2008, Ford España, päätös 17.6.2009 (C(2009) 4530) (EUVL C 19, 26.1.2010, s. 5).

12

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(13)  Komissio on katsonut useissa katumaastureita koskevissa päätöksissään, viimeksi Porschelle myönnettyä aluetukea koskevassa lopullisessa päätöksessään (9 päivänä heinäkuuta 2014 annettu päätös Saksan suunnittelemasta valtiontuesta SA.34118 (2012/C, ex 2011/N) yrityksille Porsche Leipzig GmbH ja Dr. Ing. H.c.F. Porsche Aktiengesellschaft, ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3), että Global Insightin luokitus sopii paremmin katumaastureille. POLK-luokituksen mukaiseen A0-segmenttiin kuuluvat katumaasturit vastaavat Global Insightin luokituksen mukaista SUV-B-segmenttiä.

13

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(14)  Valtiontuki C-34/2001, komission päätös, tehty 7 päivänä toukokuuta 2002, valtiontuesta, jonka Espanja aikoo toteuttaa Ford España SA:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1803) (EYVL L 314, 18.11.2002, s. 86).

14

(15)  Hankkeen alkamisvuoden 2011 arvoon diskontattuna 19,95 miljoonaa euroa (diskonttokorko: 1,56 prosenttia).

15

(16)  Valtiontukiasia SA. 34118, päätös 9.7.2014, ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3, johdanto-osan 107 kappale.

16

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(17)  
  Lähde: INE – Instituto Nacional de Estatística (Portugalin tilastotoimisto).

17

Lähde:

(18)  Kyseinen vertailuanalyysi on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä I, jota ei voida julkaista, sillä se sisältää liikesalaisuuksia.

18

(19)  Ks. myös jäljempänä oleva alaviite 20.

19

(20)  Määrän perustana oleva tukikelpoisten menojen jakautuminen vuosien varrella poikkeaa ilmoitetusta lopullisesta investointirakenteesta.

20

(21)  Autoeuropa toimitti tukihakemuksen 31 päivänä maaliskuuta 2014. Ohjelman hallinnoinnista vastaava viranomainen vahvisti 4 päivänä huhtikuuta 2014 kirjallisesti, että hanke täyttää lähtökohtaisesti tukikelpoisuuden edellytykset, ellei tarkemmassa tarkastelussa muuta ilmene. Investointisopimus allekirjoitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2014, ja siihen sisältyi peruuttamista koskeva ehto, jonka mukaan investointi riippuisi siitä, päättäisikö VW-yhtymä toteuttaa hankkeen vai ei, edellyttäen että päätös tehtäisiin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014.

21

(22)  Ks. komission päätös asiassa C-34/2001 Ford Españalle myönnetystä tuesta (alaviite 14), johdanto-osan 36–37 kappale.

22

(23)  Komission on joka tapauksessa ja vuosille 2007–2013 annettujen aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kynnysarvoista riippumatta punnittava tuen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia ennen kuin ratkaisee, soveltuuko tuki sisämarkkinoille. Ks. unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 18.1.2012, Smurfit Kappa Group v. komissio, T-304/08, ECLI:EU:T:2012:351, 94 kohta.

23

(24)  Ks. esimerkiksi komission lopullinen päätös Porsche-tapauksessa (SA.34118, annettu heinäkuussa 2014), jossa komissio jätti markkinoiden määritelmää koskevan kysymyksen avoimeksi ja sovelsi perinteistä lähestymistapaa, jossa tarkastellaan kaikkia ”mahdollisia – – markkinamääritelmiä, joissa määritellään – – yksittäiset ajoneuvosegmentit (mukaan lukien kapein segmentointi, josta tietoja on saatavilla)”. Ks. tämän päätöksen johdanto-osan 86 kappale, jossa mainitaan useita tapauksia, mukaan lukien tapaus Fiat Powertrain technologies (SA.30340, johdanto-osan 88 kappale: ”Koska hanke ei ylitä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa määrättyjä kynnysarvoja tuotemarkkinoiden tuotantoketjun loppupään pienimmällä segmentillä, josta tietoa on saatavana, hanke ei ylitä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa määrättyjä kynnysarvoja millään asiaankuuluvien autoalan segmenttien mahdollisilla yhdistelmillä.”) Valtiontukiasia SA.30340, Fiat Powertrain Technologies, päätös 9.2.2011 (C(2011) 612) (EUVL C 151, 21.5.2011, s. 5), ja valtiontukiasia SA.32169, Volkswagen Sachsen, päätös 13.7.2011 (C(2011) 4935) (EUVL C 361, 10.12.2011, s. 17).

24

(25)  Ks. myös aloittamispäätöksen 3.3.2.2. jakso.

25

(26)  Komission päätös 2010/54/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2009, tuesta, jonka Puola aikoo myöntää Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle C 46/08 (ex N 775/07) (EUVL L 29, 2.2.2010, s. 8), johdanto-osan 171 kappale.

26

(27)  Valtiontukiasia SA.34118 (2012/C, ex 2011/N), ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, mutta saatavana osoitteessa http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm?clear=1&policy_area_id=3, johdanto-osan 107 kappale.

27

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(28)  Investointisopimukseen sisältyi peruuttamista koskeva ehto, jonka mukaan investointi riippuisi siitä, päättäisikö VW-yhtymä toteuttaa hankkeen vai ei, edellyttäen että päätös tehtäisiin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014.

28

(29)  Tukimäärien välistä eroa on käsitelty tarkemmin alaviitteessä 19.

29

---

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/143 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/143

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/167,

annettu 30 päivänä tammikuuta 2017,

tilapäisen luvan antamisesta Belgialle, Espanjalle, Ranskalle ja Tšekille sertifioida tiettyjen neuvoston direktiivin 2008/90/EY liitteessä I tarkoitettujen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä

(tiedoksiannettu numerolla C(2017) 60)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston pitämisestä kaupan 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/90/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan, 6 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 1 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse direktiivin I liitteessä tarkoitettuja hedelmäkasvisukuihin ja -lajeihin kuuluvia kasveja koskevista erityisvaatimuksista, toimittajiin sovellettavista erityisvaatimuksista ja virallisia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä lokakuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU (2) ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanodirektiivissä 2014/98/EU vahvistetaan esiperus-, perus- ja sertifioidun aineiston tuotantoa, varmentamista ja kaupan pitämistä koskevat säännöt. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanodirektiivissä 2014/98/EU vahvistetaan esiperus-, perus- ja sertifioidun aineiston tuotantoa, varmentamista ja kaupan pitämistä koskevat säännöt.

| (2) | Tuotannon aikana on sovellettava tiukkoja sääntöjä, joilla suojataan esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kaikenlaisilta kasvintuhoojien aiheuttamilta tartunnoilta, koska esiperusemokasvit ovat hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston tuotanto- ja sertifiointiprosessin lähtökohta. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 1 kohdassa toimittajat velvoitetaan säilyttämään esiperusemokasvit ja esiperusaineisto tätä varten tarkoitetuissa tiloissa, jotka on suojattu hyönteisiltä ja joissa on varmistettu, että tartuntaa ei voi saada ilmassa olevien vektoreiden tai muiden mahdollisten lähteiden kautta. Edellä mainitun direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on voitava tunnistaa yksilöllisesti koko tuotantoprosessin ajan. Lisäksi kyseisen direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on kasvatettava eristettynä maaperästä ruukuissa, joissa ei ole maaperää tai joissa on steriloitu kasvualusta. |
| --- | --- |

(2)

Tuotannon aikana on sovellettava tiukkoja sääntöjä, joilla suojataan esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kaikenlaisilta kasvintuhoojien aiheuttamilta tartunnoilta, koska esiperusemokasvit ovat hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston tuotanto- ja sertifiointiprosessin lähtökohta. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 1 kohdassa toimittajat velvoitetaan säilyttämään esiperusemokasvit ja esiperusaineisto tätä varten tarkoitetuissa tiloissa, jotka on suojattu hyönteisiltä ja joissa on varmistettu, että tartuntaa ei voi saada ilmassa olevien vektoreiden tai muiden mahdollisten lähteiden kautta. Edellä mainitun direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on voitava tunnistaa yksilöllisesti koko tuotantoprosessin ajan. Lisäksi kyseisen direktiivin 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on kasvatettava eristettynä maaperästä ruukuissa, joissa ei ole maaperää tai joissa on steriloitu kasvualusta.

| (3) | Koska ei ole olemassa yhdenmukaistettua sertifiointijärjestelmää, toimittajat voivat edelleen tuottaa esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa avomaalla. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017, ja kyseisestä päivästä alkaen siinä otetaan käyttöön ensimmäistä kertaa vaatimus, jonka mukaan toimittajien on tuotettava esiperusemokasvit ja esiperusaineisto hyönteisiltä suojatuissa tiloissa. Eräissä jäsenvaltioissa toimittajat ovat jo investoineet hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentamiseen ennen kyseisessä direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanodirektiivissä säädettyjen sääntöjen voimaantuloa, minkä vuoksi he pystyvät täyttämään täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset mainitun direktiivin soveltamisen alkamispäivästä lähtien. Ottaen huomioon, että näiden hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentaminen edellyttää huomattavia henkilö- ja taloudellisia resursseja vaativia investointeja, on aiheellista antaa muiden jäsenvaltioiden toimittajille riittävästi aikaa mukauttaa tuotantojärjestelmänsä tiettyjen lajien osalta siten, että niiden tuotanto voi kuitenkin samanaikaisesti jatkua. Belgiassa ja Ranskassa tuottajat ovat ryhtyneet aikaisemmin investoimaan hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentamiseen, kun taas Espanjassa ja Tšekissä tuottajat tarvitsevat enemmän aikaa voidakseen täyttää hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tapahtuvaa kasvatusta koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Koska ei ole olemassa yhdenmukaistettua sertifiointijärjestelmää, toimittajat voivat edelleen tuottaa esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa avomaalla. Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU soveltaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2017, ja kyseisestä päivästä alkaen siinä otetaan käyttöön ensimmäistä kertaa vaatimus, jonka mukaan toimittajien on tuotettava esiperusemokasvit ja esiperusaineisto hyönteisiltä suojatuissa tiloissa. Eräissä jäsenvaltioissa toimittajat ovat jo investoineet hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentamiseen ennen kyseisessä direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanodirektiivissä säädettyjen sääntöjen voimaantuloa, minkä vuoksi he pystyvät täyttämään täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa säädetyt vaatimukset mainitun direktiivin soveltamisen alkamispäivästä lähtien. Ottaen huomioon, että näiden hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentaminen edellyttää huomattavia henkilö- ja taloudellisia resursseja vaativia investointeja, on aiheellista antaa muiden jäsenvaltioiden toimittajille riittävästi aikaa mukauttaa tuotantojärjestelmänsä tiettyjen lajien osalta siten, että niiden tuotanto voi kuitenkin samanaikaisesti jatkua. Belgiassa ja Ranskassa tuottajat ovat ryhtyneet aikaisemmin investoimaan hyönteisiltä suojattujen tilojen rakentamiseen, kun taas Espanjassa ja Tšekissä tuottajat tarvitsevat enemmän aikaa voidakseen täyttää hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tapahtuvaa kasvatusta koskevat vaatimukset.

| (4) | Sen vuoksi Belgia, Espanja, Ranska ja Tšekki ovat pyytäneet täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla tilapäistä lupaa sertifioida tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä. Tällaiset luvat olisi myönnettävä määräajaksi, ja ne olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan tiettyjä lajeja. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi Belgia, Espanja, Ranska ja Tšekki ovat pyytäneet täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla tilapäistä lupaa sertifioida tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä. Tällaiset luvat olisi myönnettävä määräajaksi, ja ne olisi rajoitettava koskemaan ainoastaan tiettyjä lajeja.

| (5) | Avomaalla tuotettujen esiperusemokasvien ja esiperusaineiston samanlaisen terveydentilan varmistamiseksi hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tuotettuihin esiperusemokasveihin ja esiperusaineistoon verrattuna olisi vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet. Ne koskevat esimerkiksi esiperusemokasvien ja esiperusaineiston tunnistusta, silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta, eristysetäisyyttä, käsittelyä ja kasvuolosuhteita sekä sen maa-aineksen analyysia, jossa kyseiset esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kasvatetaan. Lisäksi olisi säädettävä toimenpiteistä, joilla estetään koneiden ja varttamislaitteiden sekä muiden mahdollisten lähteiden kautta tapahtuva ristikontaminaatio. Belgia, Espanja, Ranska ja Tšekki ovat ehdottaneet kasvintuhoojien esiintyvyyttä ja biologiaa koskevan asiantuntijatiedon perusteella tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä ilmasto-oloihin, esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kasvuolosuhteisiin sekä etäisyyteen kyseisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kannalta merkityksellisiin viljeltyihin ja luonnonvaraisiin lajeihin liittyvän tartuntariskin rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Avomaalla tuotettujen esiperusemokasvien ja esiperusaineiston samanlaisen terveydentilan varmistamiseksi hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tuotettuihin esiperusemokasveihin ja esiperusaineistoon verrattuna olisi vahvistettava asianmukaiset toimenpiteet. Ne koskevat esimerkiksi esiperusemokasvien ja esiperusaineiston tunnistusta, silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta, eristysetäisyyttä, käsittelyä ja kasvuolosuhteita sekä sen maa-aineksen analyysia, jossa kyseiset esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kasvatetaan. Lisäksi olisi säädettävä toimenpiteistä, joilla estetään koneiden ja varttamislaitteiden sekä muiden mahdollisten lähteiden kautta tapahtuva ristikontaminaatio. Belgia, Espanja, Ranska ja Tšekki ovat ehdottaneet kasvintuhoojien esiintyvyyttä ja biologiaa koskevan asiantuntijatiedon perusteella tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä ilmasto-oloihin, esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kasvuolosuhteisiin sekä etäisyyteen kyseisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kannalta merkityksellisiin viljeltyihin ja luonnonvaraisiin lajeihin liittyvän tartuntariskin rajoittamiseksi.

| (6) | Belgiassa ei ole lajien Malus domestica, Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P, persica ja Pyrus communis L. hedelmäkasvien, niiden lisäysaineiston tai perusrunkojen kaupallista tuotantoa Luxembourgin maakunnassa. Asianmukaisen eristysetäisyyden varmistamiseksi kaikkiin lajien Malus domestica, Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P, persica ja Pyrus communis L. viljeltyihin kasveihin nähden kyseisten lajien esiperusemokasvit ja esiperusaineisto olisi tuotettava Luxembourgin maakunnassa yksinomaan avomaalla. |
| --- | --- |

(6)

Belgiassa ei ole lajien Malus domestica, Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P, persica ja Pyrus communis L. hedelmäkasvien, niiden lisäysaineiston tai perusrunkojen kaupallista tuotantoa Luxembourgin maakunnassa. Asianmukaisen eristysetäisyyden varmistamiseksi kaikkiin lajien Malus domestica, Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P, persica ja Pyrus communis L. viljeltyihin kasveihin nähden kyseisten lajien esiperusemokasvit ja esiperusaineisto olisi tuotettava Luxembourgin maakunnassa yksinomaan avomaalla.

| (7) | Ranskassa on käytössä erityismenettely, jossa esiperusemokasviehdokkaat valitaan avomaalla lähellä muita saman lajin kasveja, joihin ei sovelleta sertifiointijärjestelmää. Belgiassa taimitarha, jossa tuotetaan esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa avomaalla, sijaitsee Mussy-la-Villen kylän vieressä. Tästä syystä Belgia ja Ranska eivät pysty varmistamaan eristysetäisyyttä. Valittujen esiperusemokasviehdokkaiden ja asianomaisten esiperusemokasvien terveyden turvaamiseksi kyseiset kasvit tarkastetaan säännöllisesti ja analysoidaan useammin. |
| --- | --- |

(7)

Ranskassa on käytössä erityismenettely, jossa esiperusemokasviehdokkaat valitaan avomaalla lähellä muita saman lajin kasveja, joihin ei sovelleta sertifiointijärjestelmää. Belgiassa taimitarha, jossa tuotetaan esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa avomaalla, sijaitsee Mussy-la-Villen kylän vieressä. Tästä syystä Belgia ja Ranska eivät pysty varmistamaan eristysetäisyyttä. Valittujen esiperusemokasviehdokkaiden ja asianomaisten esiperusemokasvien terveyden turvaamiseksi kyseiset kasvit tarkastetaan säännöllisesti ja analysoidaan useammin.

| (8) | Avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineisto olisi voitava tunnistaa merkinnöistä, joilla varmistetaan niiden jäljitettävyys täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Näiden merkintöjen olisi täytettävä komission täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU (3) 2 artiklassa säädetyt vaatimukset. Lisäksi niissä olisi ilmoitettava virallisen valvonnan toteuttamiseksi ja aineiston käyttäjän tietoisuuden lisäämiseksi vaaditut merkitykselliset tiedot. Tästä syystä etiketeissä olisi viitattava erityisiin tuotantoedellytyksiin ja niissä olisi mainittava päivämäärä, johon asti asianomaiset jäsenvaltiot voivat sertifioida avomaalla tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineiston. Etiketin rajallisen koon vuoksi olisi sallittava, että itse etiketissä mainitaan ainoastaan kaikkein keskeisimmät tiedot ja että lupaa koskevat yksityiskohtaisimmat tiedot ilmoitetaan etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa. |
| --- | --- |

(8)

Avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineisto olisi voitava tunnistaa merkinnöistä, joilla varmistetaan niiden jäljitettävyys täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Näiden merkintöjen olisi täytettävä komission täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU (3) 2 artiklassa säädetyt vaatimukset. Lisäksi niissä olisi ilmoitettava virallisen valvonnan toteuttamiseksi ja aineiston käyttäjän tietoisuuden lisäämiseksi vaaditut merkitykselliset tiedot. Tästä syystä etiketeissä olisi viitattava erityisiin tuotantoedellytyksiin ja niissä olisi mainittava päivämäärä, johon asti asianomaiset jäsenvaltiot voivat sertifioida avomaalla tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineiston. Etiketin rajallisen koon vuoksi olisi sallittava, että itse etiketissä mainitaan ainoastaan kaikkein keskeisimmät tiedot ja että lupaa koskevat yksityiskohtaisimmat tiedot ilmoitetaan etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa.

| (9) | Kasvien terveyteen liittyvistä syistä on aiheellista vahvistaa säännöt, joilla varmistetaan kaikkien avomaalla tuotetuista esiperusemokasveista ja esiperusaineistosta lisäämällä saatujen peruslisäysaineistojen tai varmennettujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien jäljitettävyys. Sen vuoksi kaikkien avomaalla tuotetuista esiperusemokasveista ja esiperusaineistosta lisäämällä saatujen peruslisäysaineistojen tai varmennettujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien merkinnöissä olisi myös nimenomaisesti viitattava siihen, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kuuluvat tässä päätöksessä myönnetyn luvan piiriin. |
| --- | --- |

(9)

Kasvien terveyteen liittyvistä syistä on aiheellista vahvistaa säännöt, joilla varmistetaan kaikkien avomaalla tuotetuista esiperusemokasveista ja esiperusaineistosta lisäämällä saatujen peruslisäysaineistojen tai varmennettujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien jäljitettävyys. Sen vuoksi kaikkien avomaalla tuotetuista esiperusemokasveista ja esiperusaineistosta lisäämällä saatujen peruslisäysaineistojen tai varmennettujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien merkinnöissä olisi myös nimenomaisesti viitattava siihen, että esiperusemokasvit ja esiperusaineisto kuuluvat tässä päätöksessä myönnetyn luvan piiriin.

| (10) | Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat ja jotta tuottajat Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Tšekissä voisivat asteittain siirtyä avomaalla tapahtuvasta esiperusemokasvien ja esiperusaineiston tuotannosta hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tapahtuvaan tuotantoon, kyseisille jäsenvaltioille olisi annettava tilapäinen lupa sertifioida tämän päätöksen mukaisesti tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä. Luvan voimassaolo päättyy Belgian ja Ranskan osalta 31 päivänä joulukuuta 2018 ja Espanjan ja Tšekin osalta 31 päivänä joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(10)

Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat ja jotta tuottajat Belgiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Tšekissä voisivat asteittain siirtyä avomaalla tapahtuvasta esiperusemokasvien ja esiperusaineiston tuotannosta hyönteisiltä suojatuissa tiloissa tapahtuvaan tuotantoon, kyseisille jäsenvaltioille olisi annettava tilapäinen lupa sertifioida tämän päätöksen mukaisesti tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä. Luvan voimassaolo päättyy Belgian ja Ranskan osalta 31 päivänä joulukuuta 2018 ja Espanjan ja Tšekin osalta 31 päivänä joulukuuta 2022.

| (11) | Tätä päätöstä olisi sovellettava samasta päivästä kuin täytäntöönpanodirektiiviä 2014/98/EU. |
| --- | --- |

(11)

Tätä päätöstä olisi sovellettava samasta päivästä kuin täytäntöönpanodirektiiviä 2014/98/EU.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luvan antaminen

1.   Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla Espanja ja Tšekki saavat sertifioida 31 päivään joulukuuta 2022 saakka liitteessä lueteltujen lajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, edellyttäen, että 2 ja 3 artiklassa sekä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2.   Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 8 artiklan 4 kohdan nojalla Belgia ja Ranska saavat sertifioida 31 päivään joulukuuta 2018 saakka liitteessä lueteltujen lajien esiperusemokasveja ja esiperusaineistoa, jotka on tuotettu avomaalla olosuhteissa, joissa niitä ei ole suojattu hyönteisiltä, edellyttäen, että 2 ja 3 artiklassa sekä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

2 artikla

Säilyttämistä koskevat vaatimukset

1.   Avomaalla tuotetut esiperusemokasvit ja esiperusaineisto on säilytettävä liitteessä olevassa A jaksossa asianomaisten jäsenvaltioiden ja lajien osalta vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

2.   Koneet sekä varttamis- ja leikkausvälineet on tarkastettava, puhdistettava ja desinfioitava ennen ja jälkeen aina, kun niitä käytetään asianomaisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston käsittelemiseen.

3.   Esiperusemokasvien ja esiperusaineiston välillä on oltava riittävä etäisyys, jotta voidaan minimoida niiden välinen juurikontakti.

3 artikla

Silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta koskevat vaatimukset

Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU 10 ja 11 artiklassa säädettyjen vaatimusten lisäksi Belgian, Espanjan, Ranskan ja Tšekin on varmistettava, että liitteessä olevassa B jaksossa asianomaisten jäsenvaltioiden ja lajien osalta vahvistettuja vaatimuksia noudatetaan.

4 artikla

Merkintöjä koskevat vaatimukset

1.   Täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 2 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi Espanjan ja Tšekin sertifioimien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston etiketissä on oltava seuraava maininta: ”Tuotettu avomaalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167. mukaisesti; sertifiointi hyväksytty 31. joulukuuta 2022 saakka.”

Täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 2 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi Belgian ja Ranskan sertifioimien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston etiketissä on oltava seuraava maininta: ”Tuotettu avomaalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167. mukaisesti; sertifiointi hyväksytty 31. joulukuuta 2018 saakka.”

2.   Jos toimitetaan merkinnän mukana seuraava asiakirja täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti, 1 kohdassa tarkoitetut virallisessa etiketissä ilmoitettavat tiedot voidaan rajoittaa vain seuraavaan: ”Tuotettu avomaalla.” Siinä tapauksessa täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi kyseisten esiperusemokasvien ja esiperusaineiston etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa on oltava 1 kohdassa säädetty maininta.

3.   Täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 2 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi kaikkien peruslisäysaineistojen ja kaikkien perushedelmäkasvien sekä kaikkien tämän päätöksen nojalla sertifioiduista esiperusemokasveista tai esiperusaineistoista lisäämällä saatujen sertifioitujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien etiketissä on oltava seuraava maininta: ”Saatu aineistosta, joka on tuotettu avomaalla komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167. mukaisesti.”

4.   Jos toimitetaan merkinnän mukana seuraava asiakirja täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti, 3 kohdassa tarkoitetut virallisessa etiketissä ilmoitettavat tiedot voidaan rajoittaa vain seuraavaan: ”Saatu avomaalla tuotetusta aineistosta.” Siinä tapauksessa täytäntöönpanodirektiivin 2014/96/EU 3 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi kaikkien peruslisäysaineistojen ja perushedelmäkasvien sekä kaikkien tämän päätöksen nojalla sertifioiduista esiperusemokasveista tai esiperusaineistoista lisäämällä saatujen sertifioitujen lisäysaineistojen ja hedelmäkasvien etiketin mukana seuraavassa asiakirjassa on oltava 3 kohdassa tarkoitettu maininta.

5 artikla

Ilmoittaminen

Belgian, Espanjan, Ranskan ja Tšekin on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 1 artiklan mukaisesti tehdyistä sertifioinneista. Ilmoituksessa on mainittava sertifioitujen esiperusemokasvien ja esiperusaineistojen lukumäärä sekä lajit, joihin kyseiset esiperusemokasvit ja esiperusaineistot kuuluvat.

6 artikla

Soveltamispäivä

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.

7 artikla

Osoitukset

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 267, 8.10.2008, s. 8.

1

(2)  
  EUVL L 298, 16.10.2014, s. 22.

2

(3)  Komission täytäntöönpanodirektiivi 2014/96/EU, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2008/90/EY soveltamisalaan kuuluvien hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston merkitsemistä, sulkemista ja pakkaamista koskevista vaatimuksista (EUVL L 298, 16.10.2014, s. 12).

3

---

LIITE

A JAKSO

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista lajeista ja niiden säilyttämistä koskevat 2 artiklassa tarkoitetut vaatimukset

1.   Belgia

1.1   Lajiluettelo:

Malus domestica Mill., Prunus avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja Pyrus communis L. sekä näiden lajien perusrungot

1.2   Kaikkia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset

1.2.1   Toimenpiteet

Jos täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen kasvintuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdyissä silmämääräisissä tarkastuksissa havaitaan kyseisiä vektorihyönteisiä, on tehtävä käsittely hyönteisten torjunta-aineella.

1.3   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

1.3.1   Prunis avium, P. cerasus, P. domestica ja P. persica

1.3.1.1   Kasvuolosuhteet

Prunus avium, P. cerasus, P. domestica ja P. persica -lajien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.

2.   Tšekki

2.1   Lajiluettelo:

Castanea sativa Mill. ja Juglans regia L.

2.2   Molempia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset

2.2.1   Toimenpiteet

Jos on epäilyksiä täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II lueteltujen kasvintuhoojien esiintymisestä esiperusemokasveissa ja esiperusaineistossa, kyseiset esiperusemokasvit ja kyseinen esiperusaineisto on välittömästi poistettava.

2.2.2   Kasvuolosuhteet

Esiperusemokasvien kukinta on estettävä kunkin kasvukauden alussa tapahtuvalla vuosileikkauksella.

2.3   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

2.3.1   Juglans regia L.

2.3.1.1   Kasvuolosuhteet

Esiperusemokasvit on istutettava alueille, joiden osalta on silmämääräisillä tarkastuksilla varmistettu, ettei niillä esiinny kirsikan kierrelehtiviruksen (Cherry leafroll -virus) tartunnanlevittäjiä.

3.   Ranska

3.1   Lajiluettelo:

Castanea sativa Mill., Corylus avellana L., Cydonia oblonga Mill., Juglans regia L., Malus domestica Mill., Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica, P. salicina ja Pyrus communis L.

3.2   Kaikkia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset

3.2.1   Toimenpiteet

Jos täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen kasvintuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdyissä silmämääräisissä tarkastuksissa havaitaan kyseisiä vektorihyönteisiä, on tehtävä käsittely hyönteisten torjunta-aineella.

3.2.2   Kasvuolosuhteet

Esiperusemokasvit on vartettava in vitro -viljelyn avulla tuotettuihin perusrunkoihin, jos sellaisia on saatavilla.

3.3   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

3.3.1   Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja P. salicina

Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja P. salicina -lajien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.

4.   Espanja

4.1   Lajiluettelo:

Olea europaea L., Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis, P. persica ja Pyrus communis L.

4.2   Kaikkia edellä lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset

4.2.1   Toimenpiteet

Jos täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen kasvintuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdyissä silmämääräisissä tarkastuksissa havaitaan kyseisiä vektorihyönteisiä, on tehtävä käsittely hyönteisten torjunta-aineella.

4.3   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

4.3.1   Olea europaea L.

4.3.1.1   Eristysetäisyys

Kaikkiin sertifiointijärjestelmän piiriin kuulumattomiin viljeltyihin tai luonnonvaraisiin Olea europaea L. -lajin kasveihin on oltava vähintään 100 metrin eristysetäisyys.

4.3.2   Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis ja P. persica

4.3.2.1   Eristysetäisyys

Kaikkiin sertifiointijärjestelmän piiriin kuulumattomiin viljeltyihin tai luonnonvaraisiin Prunus amygdalus, P. cerasus ja P. prunophora -lajien kasveihin on oltava vähintään 500 metrin eristysetäisyys.

4.3.2.2   Kasvuolosuhteet

Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis ja P. persica -lajien esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.

4.3.3   Pyrus communis L.

4.3.3.1   Eristysetäisyys

Kaikkiin sertifiointijärjestelmän piiriin kuulumattomiin viljeltyihin tai luonnonvaraisiin P. communis L. -lajin kasveihin on oltava vähintään 500 metrin eristysetäisyys.

4.3.3.2   Kasvuolosuhteet

P. communis L. -lajin esiperusemokasvien ja esiperusaineiston kukinta on estettävä.

B JAKSO

Silmämääräistä tarkastusta, näytteenottoa ja testausta koskevat 3 artiklassa tarkoitetut vaatimukset

1.   Belgia

1.1   Kaikkia A jakson 1.1 kohdassa lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset

1.1.1   Silmämääräinen tarkastus

Täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen tuhoojien kannalta merkityksellisten vektorihyönteisten esiintymisen toteamiseksi tehdään silmämääräinen tarkastus vähintään kerran vuodessa.

1.2   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

1.2.1   Malus domestica Mill. ja Pyrus communis L.

1.2.1.1   Näytteenotto ja testaus

Kullekin esiperusemokasville on tehtävä vuosittain näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä I olevassa A osassa ja liitteessä II luetteloitujen hyönteisten ja siitepölyn välittämien virusten toteamiseksi.

1.2.2   Prunis avium, P. cerasus, P. domestica ja P. persica

1.2.2.1   Näytteenotto ja testaus

Kullekin esiperusemokasville on kerran vuodessa sekä kunkin lisäyssyklin yhteydessä tehtävä näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä II luetteloitujen hyönteisten ja siitepölyn välittämien virusten toteamiseksi.

2.   Tšekki

2.1   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

2.1.1   Castanea sativa Mill.

2.1.1.1   Silmämääräinen tarkastus

Silmämääräiset tarkastukset on tehtävä huhti- ja toukokuun välisenä aikana.

2.1.2   Juglans regia L.

2.1.2.1   Silmämääräinen tarkastus

Silmämääräiset tarkastukset on tehtävä loppukesällä tai syksyllä.

3.   Ranska

3.1   Kaikkia A jakson 3.1 kohdassa lueteltuja lajeja koskevat vaatimukset

3.1.1   Silmämääräinen tarkastus

Silmämääräiset tarkastukset on tehtävä vähintään kerran vuodessa.

3.2   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

3.2.1   Corylus avellana L.

3.2.1.1   Näytteenotto ja testaus

Kullekin esiperusemokasville on vuosittain tehtävä näytteenotto ja testaus omenan mosaiikkiviruksen (ApMV) varalta.

3.2.2   Cydonia oblonga Mill., Malus domestica Mill. ja Pyrus communis L.

3.2.2.1   Näytteenotto ja testaus

Kullekin esiperusemokasville on vuosittain tehtävä näytteenotto ja testaus Apple chlorotic leaf spot -viruksen (ACLSV), Apple stem-grooving -viruksen (ASGV), Apple stem-pitting -viruksen (ASPV) ja rubbery wood -taudin varalta.

3.2.3   Prunus amygdalus, P. armeniaca, P. avium, P. cerasus, P. domestica, P. persica ja P. salicina

3.2.3.1   Näytteenotto ja testaus

Kullekin esiperusemokasville on vuosittain sekä kunkin lisäyssyklin yhteydessä tehtävä näytteenotto ja testaus luumun kääpiökasvuviruksen (PDV) ja luumun nekroottisen rengaslaikkuviruksen (PNRSV) varalta. P. persica -lajin osalta kullekin esiperusemokasville on vuosittain sekä kunkin lisäyssyklin yhteydessä tehtävä näytteenotto ja testaus PLMVd:n (Peach latent mosaic viroid) varalta.

4.   Espanja

4.1   Tiettyjä lajeja koskevat erityisvaatimukset

4.1.1   Olea europaea L. ja Pyrus communis L.

4.1.1.1   Näytteenotto ja testaus

Kullekin esiperusemokasville on vuosittain tehtävä näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä II luetteloitujen virusten ja virusten kaltaisten tautien toteamiseksi.

4.1.2   Prunus amygdalus x P. persica, P. armeniaca, P. domestica, P. domestica x P. salicina, P. dulcis ja P. persica

4.1.2.1   Näytteenotto ja testaus

Vuosittain on tehtävä näytteenotto ja testaus täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU liitteessä II luetteloitujen virusten ja virusten kaltaisten tautien toteamiseksi.

---

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/151 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/151

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2017/168,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2017,

julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien Internet Engineering Task Force -ryhmän teknisten eritelmien yksilöimisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,

on kuullut tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia ja alakohtaisia asiantuntijoita,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Standardoinnilla on tärkeä merkitys tuettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa, joka esitetään komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (2). Useassa Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvässä lippulaivahankkeessa korostetaan tuote- tai palvelumarkkinoilla tehtävän vapaaehtoisen standardoinnin merkitystä tuotteiden ja palvelujen yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa, teknologian kehityksen edistämisessä ja innovoinnin tukemisessa. |
| --- | --- |

(1)

Standardoinnilla on tärkeä merkitys tuettaessa Eurooppa 2020 -strategiaa, joka esitetään komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (2). Useassa Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvässä lippulaivahankkeessa korostetaan tuote- tai palvelumarkkinoilla tehtävän vapaaehtoisen standardoinnin merkitystä tuotteiden ja palvelujen yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa, teknologian kehityksen edistämisessä ja innovoinnin tukemisessa.

| (2) | Standardien merkitys tunnustetaan myös komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (3), jonka mukaan standardit ovat olennaisia Euroopan kilpailukyvyn kannalta ja ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden innovaatioiden ja edistyksen kannalta, koska ne lisäävät turvallisuutta, yhteentoimivuutta ja kilpailua ja auttavat poistamaan kaupan esteitä. |
| --- | --- |

(2)

Standardien merkitys tunnustetaan myös komission tiedonannossa ”Sisämarkkinoiden päivitys: enemmän mahdollisuuksia kansalaisille ja yrityksille” (3), jonka mukaan standardit ovat olennaisia Euroopan kilpailukyvyn kannalta ja ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden innovaatioiden ja edistyksen kannalta, koska ne lisäävät turvallisuutta, yhteentoimivuutta ja kilpailua ja auttavat poistamaan kaupan esteitä.

| (3) | Digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattaminen on yksi Euroopan unionin keskeisistä painopisteistä, kuten komission tiedonannossa ”Vuotuinen kasvuselvitys 2015” (4) todetaan. Komissio korosti tiedonannossaan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (5) standardoinnin ja yhteentoimivuuden merkitystä sellaisen eurooppalaisen digitaalitalouden luomisessa, jolla on pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

(3)

Digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattaminen on yksi Euroopan unionin keskeisistä painopisteistä, kuten komission tiedonannossa ”Vuotuinen kasvuselvitys 2015” (4) todetaan. Komissio korosti tiedonannossaan digitaalisten sisämarkkinoiden strategiasta Euroopalle (5) standardoinnin ja yhteentoimivuuden merkitystä sellaisen eurooppalaisen digitaalitalouden luomisessa, jolla on pitkän aikavälin kasvupotentiaalia.

| (4) | Digitaalisessa yhteiskunnassa standardointituotteet ovat välttämättömiä laitteiden, sovellusten, tietovarastojen, palvelujen ja verkostojen yhteentoimivuuden varmistamisessa. Komission tiedonannossa ”Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä” (6) tunnustetaan standardoinnin erityisluonne tieto- ja viestintätekniikan alalla, sillä tämän alan ratkaisujen, sovellusten ja palvelujen kehittäjinä ovat usein tieto- ja viestintätekniikan globaalit foorumit ja konsortiot, joista on tullut johtavia tieto- ja viestintätekniikan standardien kehittämisorganisaatioita. |
| --- | --- |

(4)

Digitaalisessa yhteiskunnassa standardointituotteet ovat välttämättömiä laitteiden, sovellusten, tietovarastojen, palvelujen ja verkostojen yhteentoimivuuden varmistamisessa. Komission tiedonannossa ”Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä” (6) tunnustetaan standardoinnin erityisluonne tieto- ja viestintätekniikan alalla, sillä tämän alan ratkaisujen, sovellusten ja palvelujen kehittäjinä ovat usein tieto- ja viestintätekniikan globaalit foorumit ja konsortiot, joista on tullut johtavia tieto- ja viestintätekniikan standardien kehittämisorganisaatioita.

| (5) | Asetuksella (EU) N:o 1025/2012 pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan eurooppalaista standardointikehystä. Siinä perustetaan järjestelmä, jonka mukaisesti komissio voi päättää yksilöidä sellaiset merkityksellisimmät ja laajimmin hyväksytyt tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät, jotka eivät ole eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardointiorganisaatioiden julkaisemia. Kun laitteita, ohjelmistoja ja tietotekniikkapalveluja hankittaessa käytettävissä on mahdollisimman laaja tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien valikoima, voidaan varmistaa laitteiden, palvelujen ja sovellusten yhteentoimivuus, auttaa välttämään julkisen hallinnon sitoutumista yhteen toimittajaan, mitä tapahtuu, jos julkinen hankintaviranomainen ei käytettyään tieto- ja viestintätekniikan alalla valmistajakohtaista ratkaisua voi vaihtaa tarjoajaa hankintasopimuksen päätyttyä, ja edistää kilpailua yhteentoimivien tieto- ja viestintätekniikkaratkaisujen tarjonnassa. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksella (EU) N:o 1025/2012 pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan eurooppalaista standardointikehystä. Siinä perustetaan järjestelmä, jonka mukaisesti komissio voi päättää yksilöidä sellaiset merkityksellisimmät ja laajimmin hyväksytyt tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät, jotka eivät ole eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardointiorganisaatioiden julkaisemia. Kun laitteita, ohjelmistoja ja tietotekniikkapalveluja hankittaessa käytettävissä on mahdollisimman laaja tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien valikoima, voidaan varmistaa laitteiden, palvelujen ja sovellusten yhteentoimivuus, auttaa välttämään julkisen hallinnon sitoutumista yhteen toimittajaan, mitä tapahtuu, jos julkinen hankintaviranomainen ei käytettyään tieto- ja viestintätekniikan alalla valmistajakohtaista ratkaisua voi vaihtaa tarjoajaa hankintasopimuksen päätyttyä, ja edistää kilpailua yhteentoimivien tieto- ja viestintätekniikkaratkaisujen tarjonnassa.

| (6) | Sellaisten tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien, joita voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa, on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistetut vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen antaa viranomaisille varmuuden siitä, että kyseiset tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät on laadittu noudattaen avoimuuden, oikeudenmukaisuuden, objektiivisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita, jotka Maailman kauppajärjestö tunnustaa standardoinnin alalla. |
| --- | --- |

(6)

Sellaisten tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien, joita voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa, on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistetut vaatimukset. Näiden vaatimusten täyttyminen antaa viranomaisille varmuuden siitä, että kyseiset tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät on laadittu noudattaen avoimuuden, oikeudenmukaisuuden, objektiivisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita, jotka Maailman kauppajärjestö tunnustaa standardoinnin alalla.

| (7) | Päätös tieto- ja viestintätekniikan eritelmän yksilöimisestä hyväksytään sen jälkeen, kun on kuultu komission päätöksellä (7) perustettua tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia ja kun alakohtaisia asiantuntijoita on tämän lisäksi kuultu muulla tavoin. |
| --- | --- |

(7)

Päätös tieto- ja viestintätekniikan eritelmän yksilöimisestä hyväksytään sen jälkeen, kun on kuultu komission päätöksellä (7) perustettua tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia ja kun alakohtaisia asiantuntijoita on tämän lisäksi kuultu muulla tavoin.

| (8) | Tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä eurooppalainen sidosryhmäfoorumi arvioi 11 päivänä kesäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa 27:aa Internet Engineering Task Force -ryhmän teknistä eritelmää suhteessa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistettuihin vaatimuksiin ja antoi myönteisen lausunnon niiden yksilöimisestä julkisten hankintojen viiteasiakirjoiksi. IETF:n teknisten eritelmien arviointi toimitettiin sen jälkeen tarkasteltavaksi alakohtaisille asiantuntijoille, jotka vahvistivat yksilöimistä koskevan myönteisen lausunnon. |
| --- | --- |

(8)

Tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä eurooppalainen sidosryhmäfoorumi arvioi 11 päivänä kesäkuuta 2015 pitämässään kokouksessa 27:aa Internet Engineering Task Force -ryhmän teknistä eritelmää suhteessa asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistettuihin vaatimuksiin ja antoi myönteisen lausunnon niiden yksilöimisestä julkisten hankintojen viiteasiakirjoiksi. IETF:n teknisten eritelmien arviointi toimitettiin sen jälkeen tarkasteltavaksi alakohtaisille asiantuntijoille, jotka vahvistivat yksilöimistä koskevan myönteisen lausunnon.

| (9) | Kyseiset 27 teknistä eritelmää on kehittänyt ja niitä hallinnoi Internet Engineering Task Force (IETF), ensisijainen uusista korkealaatuisista internetin suunnittelun, käytön ja hallinnoinnin standardieritelmistä vastaava ryhmä. IETF on maailmanlaajuinen järjestö, jonka toiminnan pohjana on avoin, läpinäkyvä ja konsensukseen perustuva internet-standardiprosessi, jota internet-yhteisö käyttää protokollien ja proseduurien standardointiin kaikkien internetin käyttäjien hyödyksi maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(9)

Kyseiset 27 teknistä eritelmää on kehittänyt ja niitä hallinnoi Internet Engineering Task Force (IETF), ensisijainen uusista korkealaatuisista internetin suunnittelun, käytön ja hallinnoinnin standardieritelmistä vastaava ryhmä. IETF on maailmanlaajuinen järjestö, jonka toiminnan pohjana on avoin, läpinäkyvä ja konsensukseen perustuva internet-standardiprosessi, jota internet-yhteisö käyttää protokollien ja proseduurien standardointiin kaikkien internetin käyttäjien hyödyksi maailmanlaajuisesti.

| (10) | IEFT:n 27 teknistä eritelmää käytetään laajasti internetin tarkoituksiin. Niihin kuuluvat standardit ja protokollat, joita käytetään internet-verkon luomiseen (Transmission Control Protocol / Internet protocol (TCP/IP), User Datagram Protocol (UDP), Domain Name System (DNS), Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP), Simple Network Management Protocol (SNMP), Security Architecture for the Internet Protocol (IPsec) ja Network Time Protocol (NTP)); standardit ja protokollat, joita käytetään suojattujen yhteyksien luomiseen (Secure Shell-2 (SSH-2) Protocol, Transport Layer Security (TLS) Protocol ja Internet X.509 Public Key Infrastructure Certificate and Certificate Revocation List (CRL) Profile (PKIX)); standardit ja protokollat, joita käytetään verkkosivun luomiseen (Hypertext Transfer Protocol (HTTP), Upgrading to TLS Within HTTP/1.1, Uniform Resource Identifiers (URI), Uniform Resource Locator (URL), Uniform Resource Names (URN), File Transfer Protocol (FTP), 8-bit Unicode Transformation Format (UTF-8), JavaScript Object Notation (JSON)); standardit ja protokollat, joita käytetään sähköposteissa, kalentereissa ja uutissovelluksissa (Simple Mail Transfer Protocol (SMTP), Internet Message Access Protocol (IMAP), Post Office Protocol – versio 3 (POP3), Multipurpose Internet Mail Extensions (MIME), Network News Transfer Protocol (NNTP), Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar), vCard (VCF), Common Format and MIME Type for Comma-Separated Values (CSV)) sekä standardit ja protokollat, joita käytetään multimedian suoratoistosovelluksissa (Real-time Transport Protocol (RTP) ja Session Initiation Protocol (SIP). |
| --- | --- |

(10)

IEFT:n 27 teknistä eritelmää käytetään laajasti internetin tarkoituksiin. Niihin kuuluvat standardit ja protokollat, joita käytetään internet-verkon luomiseen (Transmission Control Protocol / Internet protocol (TCP/IP), User Datagram Protocol (UDP), Domain Name System (DNS), Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP), Simple Network Management Protocol (SNMP), Security Architecture for the Internet Protocol (IPsec) ja Network Time Protocol (NTP)); standardit ja protokollat, joita käytetään suojattujen yhteyksien luomiseen (Secure Shell-2 (SSH-2) Protocol, Transport Layer Security (TLS) Protocol ja Internet X.509 Public Key Infrastructure Certificate and Certificate Revocation List (CRL) Profile (PKIX)); standardit ja protokollat, joita käytetään verkkosivun luomiseen (Hypertext Transfer Protocol (HTTP), Upgrading to TLS Within HTTP/1.1, Uniform Resource Identifiers (URI), Uniform Resource Locator (URL), Uniform Resource Names (URN), File Transfer Protocol (FTP), 8-bit Unicode Transformation Format (UTF-8), JavaScript Object Notation (JSON)); standardit ja protokollat, joita käytetään sähköposteissa, kalentereissa ja uutissovelluksissa (Simple Mail Transfer Protocol (SMTP), Internet Message Access Protocol (IMAP), Post Office Protocol – versio 3 (POP3), Multipurpose Internet Mail Extensions (MIME), Network News Transfer Protocol (NNTP), Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar), vCard (VCF), Common Format and MIME Type for Comma-Separated Values (CSV)) sekä standardit ja protokollat, joita käytetään multimedian suoratoistosovelluksissa (Real-time Transport Protocol (RTP) ja Session Initiation Protocol (SIP).

| (11) | Yllä mainitut IETF:n 27 teknistä menetelmää olisi sen vuoksi yksilöitävä julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettäviksi tieto- ja viestintätekniikan teknisiksi eritelmiksi, |
| --- | --- |

(11)

Yllä mainitut IETF:n 27 teknistä menetelmää olisi sen vuoksi yksilöitävä julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettäviksi tieto- ja viestintätekniikan teknisiksi eritelmiksi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä lueteltuja Internet Engineering Task Force -ryhmän teknisiä eritelmiä voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12.

1

(2)  COM(2010) 2020 final, 3. maaliskuuta 2010.

2

(3)  COM(2015) 550 final, 28. lokakuuta 2015.

3

(4)  COM(2014) 902, 28. marraskuuta 2014.

4

(5)  COM(2015) 192 final, 6. toukokuuta 2015.

5

(6)  COM(2011) 311 final, 1. kesäkuuta 2011.

6

(7)  Komission päätös, annettu 28 päivänä marraskuuta 2011, tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevän eurooppalaisen sidosryhmäfoorumin perustamisesta (EUVL C 349, 30.11.2011, s. 4).

7

---

LIITE

Luettelo Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) teknisistä eritelmistä, joita voidaan käyttää viiteasiakirjoina julkisissa hankinnoissa
   (1)

| 1. | Transmission Control Protocol / Internet protocol (TCP/IP) |
| --- | --- |

1.

Transmission Control Protocol / Internet protocol (TCP/IP)

| 2. | User Datagram Protocol (UDP) |
| --- | --- |

2.

User Datagram Protocol (UDP)

| 3. | Domain Name System (DNS) |
| --- | --- |

3.

Domain Name System (DNS)

| 4. | Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP) |
| --- | --- |

4.

Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP)

| 5. | Simple Network Management Protocol (SNMP) |
| --- | --- |

5.

Simple Network Management Protocol (SNMP)

| 6. | Security Architecture for the Internet Protocol (IPsec) |
| --- | --- |

6.

Security Architecture for the Internet Protocol (IPsec)

| 7. | Network Time Protocol (NTP) |
| --- | --- |

7.

Network Time Protocol (NTP)

| 8. | Secure Shell-2 Protocol (SSH-2) |
| --- | --- |

8.

Secure Shell-2 Protocol (SSH-2)

| 9. | Transport Layer Security Protocol (TLS) |
| --- | --- |

9.

Transport Layer Security Protocol (TLS)

| 10. | Internet X.509 Public Key Infrastructure Certificate and Certificate Revocation List (CRL) Profile (PKIX) |
| --- | --- |

10.

Internet X.509 Public Key Infrastructure Certificate and Certificate Revocation List (CRL) Profile (PKIX)

| 11. | Hypertext Transfer Protocol (HTTP) |
| --- | --- |

11.

Hypertext Transfer Protocol (HTTP)

| 12. | Upgrading to TLS Within HTTP/1.1 (HTTPS) |
| --- | --- |

12.

Upgrading to TLS Within HTTP/1.1 (HTTPS)

| 13. | Uniform Resource Identifiers (URI) |
| --- | --- |

13.

Uniform Resource Identifiers (URI)

| 14. | Uniform Resource Locator (URL) |
| --- | --- |

14.

Uniform Resource Locator (URL)

| 15. | Uniform Resource Names (URN) |
| --- | --- |

15.

Uniform Resource Names (URN)

| 16. | File Transfer Protocol (FTP) |
| --- | --- |

16.

File Transfer Protocol (FTP)

| 17. | 8-bit Unicode Transformation Format (UTF-8) |
| --- | --- |

17.

8-bit Unicode Transformation Format (UTF-8)

| 18. | Simple Mail Transfer Protocol (SMTP) |
| --- | --- |

18.

Simple Mail Transfer Protocol (SMTP)

| 19. | Internet Message Access Protocol (IMAP) |
| --- | --- |

19.

Internet Message Access Protocol (IMAP)

| 20. | Post Office Protocol – versio 3 (POP3) |
| --- | --- |

20.

Post Office Protocol – versio 3 (POP3)

| 21. | Multipurpose Internet Mail Extensions (MIME) |
| --- | --- |

21.

Multipurpose Internet Mail Extensions (MIME)

| 22. | Network News Transfer Protocol (NNTP) |
| --- | --- |

22.

Network News Transfer Protocol (NNTP)

| 23. | Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar) |
| --- | --- |

23.

Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar)

| 24. | File format standard for electronic business cardS (vCard) |
| --- | --- |

24.

File format standard for electronic business cardS (vCard)

| 25. | Common Format and MIME Type for Comma-Separated Values (CSV) |
| --- | --- |

25.

Common Format and MIME Type for Comma-Separated Values (CSV)

| 26. | Real-time Transport Protocol (RTP) |
| --- | --- |

26.

Real-time Transport Protocol (RTP)

| 27. | Session Initiation Protocol (SIP) |
| --- | --- |

27.

Session Initiation Protocol (SIP)

---

(1)  IETF:n eritelmät ovat ladattavissa ilmaiseksi osoitteessa http://www.rfc-editor.org/

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/155 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/155

---

MAATALOUDEN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS nro 1/2015,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2015,

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 olevien lisäysten 1, 2 ja 4 muuttamisesta [2017/169]

MAATALOUDEN SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen ja erityisesti sen 11 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välinen maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2002.

| (2) | Sopimuksen liitteen 4 tavoitteena on helpottaa kasvinsuojelutoimenpiteiden kohteena olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden kauppaa osapuolten välillä. Kyseistä liitettä on täydennetty useilla lisäyksillä sen 1, 2 ja 4 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen liitteen 4 tavoitteena on helpottaa kasvinsuojelutoimenpiteiden kohteena olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden kauppaa osapuolten välillä. Kyseistä liitettä on täydennetty useilla lisäyksillä sen 1, 2 ja 4 artiklan nojalla.

| (3) | Liitteessä olevat 4 lisäykset 1, 2 ja 4 on korvattu maatalouden sekakomitean päätöksellä N:o 1/2010. |
| --- | --- |

(3)

Liitteessä olevat 4 lisäykset 1, 2 ja 4 on korvattu maatalouden sekakomitean päätöksellä N:o 1/2010.

| (4) | Osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntöä on muutettu sopimusta koskevien seikkojen osalta sen jälkeen, kun päätös N:o 1/2010 tuli voimaan. |
| --- | --- |

(4)

Osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntöä on muutettu sopimusta koskevien seikkojen osalta sen jälkeen, kun päätös N:o 1/2010 tuli voimaan.

| (5) | Osapuolten lainsäädännössä vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat lisäyksessä 1 lueteltujen, kolmansista maista peräisin olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tarkastuksia, jotka suoritetaan muualla kuin osapuolten alueilla sijaitsevilla saapumispaikoilla. Tarkastusvaatimuksia on tarpeen täsmentää molempien osapuolten osalta. |
| --- | --- |

(5)

Osapuolten lainsäädännössä vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat lisäyksessä 1 lueteltujen, kolmansista maista peräisin olevien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tarkastuksia, jotka suoritetaan muualla kuin osapuolten alueilla sijaitsevilla saapumispaikoilla. Tarkastusvaatimuksia on tarpeen täsmentää molempien osapuolten osalta.

| (6) | Näin ollen on syytä muuttaa liitteessä 4 olevia lisäyksiä 1, 2 ja 4. |
| --- | --- |

(6)

Näin ollen on syytä muuttaa liitteessä 4 olevia lisäyksiä 1, 2 ja 4.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 olevat lisäykset 1 ja 2 korvataan tämän päätöksen liitteessä I olevalla tekstillä.

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kauppaa koskevan sopimuksen liitteessä 4 oleva lisäys 4 korvataan tämän päätöksen liitteessä II olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2016.

Tehty Bernissä 19 päivänä marraskuuta 2015.

Maatalouden sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja ja Sveitsin valtuuskunnan johtaja

Adrian AEBI

Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja

Lorenzo TERZI

Komitean sihteeri

Thomas MAIER

---

LIITE 1

”LISÄYS 1

KASVIT, KASVITUOTTEET JA MUUT TAVARAT

A.   Jommankumman osapuolen alueelta peräisin olevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden osalta osapuolten samankaltainen lainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja osapuolet tunnustavat kasvipassin

1.   Kasvit ja kasvituotteet

1.1   Istutettaviksi tarkoitetut seuraavien sukujen ja lajien kasvit, lukuun ottamatta siemeniä: Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Prunus L., ei kuitenkaan Prunus laurocerasus L. ja Prunus lusitanica L., Pyracantha Roem., Pyrus L. ja Sorbus L.

1.2   Istutettaviksi tarkoitetut Beta vulgaris L.- ja Humulus lupulus L. -lajien kasvit, lukuun ottamatta siemeniä.

1.3   Istutettaviksi tarkoitetut suvun Solanum L. rönsyjä tai mukuloita muodostavien lajien kasvit tai niiden hybridit.

1.4   Lajien Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja niiden hybridien, Casimiroa La Llave, Clausena Burm. f., Vepris Comm., Zanthoxylum L. ja Vitis L. kasvit, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä.

1.5   Suvun Citrus L. kasvit ja niiden hybridit, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1.6 kohdan soveltamista.

1.6   Sukujen ja lajien Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja niiden hybridien hedelmät lehtineen ja kantoineen.

1.7   Unionista peräisin oleva puutavara, jossa on jäljellä sen luonnollinen pyöreä pinta kokonaan tai osittain, kuorineen tai kuorittuna, tai jos se on lastujen, hakkeen, sahanpurun tai puujätteen muodossa, kun se

| a) | kuuluu kokonaan tai osittain sukuun Platanus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ja |
| --- | --- |

a)

kuuluu kokonaan tai osittain sukuun Platanus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ja

| b) | vastaa jotakin seuraavassa taulukossa olevista, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:


  CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 4401 10 00 | Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa |
| 4401 22 00 | Lehtipuu lastuina ja hakkeena |
| ex 4401 30 80 | Puujäte (muu kuin sahanpuru), ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu |
| 4403 10 00 | Raakapuu, jota on käsitelty maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu |
| ex 4403 99 | Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu: muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty |
| ex 4404 20 00 | Lehtipuuta olevat halkaistut pylväät: teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit |
| ex 4407 99 | Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm. |

b)

vastaa jotakin seuraavassa taulukossa olevista, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:

CN-koodi

Kuvaus

4401 10 00

Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa

4401 22 00

Lehtipuu lastuina ja hakkeena

ex 4401 30 80

Puujäte (muu kuin sahanpuru), ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu

4403 10 00

Raakapuu, jota on käsitelty maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

ex 4403 99

Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu: muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty

ex 4404 20 00

Lehtipuuta olevat halkaistut pylväät: teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit

ex 4407 99

Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm.

2.   Kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, jotka ovat sellaisten tuottajien tuottamia, jotka ovat valtuutettuja tuottamaan tuotteitaan niiden myymiseksi ammattimaisesti kasvintuotantoa harjoittaville henkilöille, lukuun ottamatta lopulliselle kuluttajalle tuotettavia valmiita kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita, ja joiden osalta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Sveitsin asiasta vastaavat viranomaiset takaavat, että niiden tuotanto on selvästi erillään muiden tuotteiden tuotannosta.

2.1   Istutettaviksi tarkoitetut seuraavien sukujen kasvit, lukuun ottamatta siemeniä: Abies Mill. ja Apium graveolens L., Argyranthemum spp., Asparagus officinalis L., Aster spp., Brassica spp., Castanea Mill., Cucumis spp., Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L. ja hybridit, Exacum spp., Fragaria L., Gerbera Cass., Gypsophila L., kaikki Impatiens L.:n New Guinea -hybridien lajikkeet, Lactuca spp., Larix Mill., Leucanthemum L., Lupinus L., Pelargonium l'Hérit. ex Ait., Picea A. Dietr., Pinus L., Platanus L., Populus L., Prunus laurocerasus L., Prunus lusitanica L., Pseudotsuga Carr., Quercus L., Rubus L., Spinacia L., Tanacetum L., Tsuga Carr., Verbena L. ja muut istutettaviksi tarkoitetut ruohomaisten lajien kasvit, lukuun ottamatta Gramineae-heimon kasveja sekä sipuleita, juurakoita, juurimukuloita, siemeniä ja mukuloita.

2.2   Istutettaviksi tarkoitetut Solanaceae-kasvit, muut kuin 1.3 kohdassa tarkoitetut, siemeniä lukuun ottamatta.

2.3   
  Araceae, Marantaceae, Musaceae, Persea spp. ja Strelitziaceae -kasvit juurrutettuina tai kiinteässä tai mukana tulevassa kasvualustassaan.

2.4   Istutettaviksi tarkoitetut Palmae-kasvit, joiden rungon läpimitta tyvestä mitattuna on yli 5 cm ja jotka kuuluvat seuraaviin sukuihin: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth., Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf.

2.5   Kasvit, siemenet ja sipulit:

| a) | istutettaviksi tarkoitetut lajien Allium ascalonicum L., Allium cepa L. ja Allium schoenoprasum L. siemenet ja sipulit sekä istutettaviksi tarkoitetut lajin Allium porrum L. kasvit, |
| --- | --- |

a)

istutettaviksi tarkoitetut lajien Allium ascalonicum L., Allium cepa L. ja Allium schoenoprasum L. siemenet ja sipulit sekä istutettaviksi tarkoitetut lajin Allium porrum L. kasvit,

| b) | Lajin Medicago sativa L. siemenet, |
| --- | --- |

b)

Lajin Medicago sativa L. siemenet,

| c) | lajien Helianthus annuus L., Solanum lycopersicum L. ja Phaseolus L. siemenet. |
| --- | --- |

c)

lajien Helianthus annuus L., Solanum lycopersicum L. ja Phaseolus L. siemenet.

3.   Istutettaviksi tarkoitetut sipulit, juurimukulat, mukulat ja juurakot, jotka ovat sellaisten tuottajien tuottamia, jotka ovat valtuutettuja tuottamaan tuotteitaan niiden myymiseksi ammattimaisesti kasvintuotantoa harjoittaville henkilöille, lukuun ottamatta lopulliselle kuluttajalle tuotettavia valmiita kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita, ja joiden osalta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Sveitsin asiasta vastaavat viranomaiset takaavat, että niiden tuotanto on selvästi erillään muiden tuotteiden tuotannosta, seuraavissa: Camassia Lindl., Chionodoxa Boiss., Crocus flavus Weston ’Golden Yellow’, Dahlia spp., Galanthus L., Galtonia candicans (Baker) Decne., Gladiolus Tourn. ex L., miniatyyrilajit ja niiden hybridit, kuten Gladiolus callianthus Marais, Gladiolus colvillei Sweet, Gladiolus nanus hort., Gladiolus ramosus hort. ja Gladiolus tubergenii hort., Hyacinthus L., Iris L., Ismene Herbert, Lilium spp., Muscari Miller, Narcissus L., Ornithogalum L., Puschkinia Adams, Scilla L., Tigridia Juss. ja Tulipa L.

B.   Osapuolten alueiden ulkopuolelta peräisin olevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden tuontia koskeva molempien osapuolten kasvinsuojelulainsäädäntö antaa samanlaisen suojan ja joista voidaan käydä kauppaa osapuolten välillä käyttäen kasvipassia tämän lisäyksen A kohdassa mainittujen kasvien osalta ja vapaasti muiden kasvien osalta

1.   Sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän lisäyksen C kohdassa mainittuja kasveja, kaikki istutettaviksi tarkoitetut kasvit lukuun ottamatta siemeniä, mutta mukaan luettuina seuraavien kasvien siemenet: Cruciferae, Gramineae ja Trifolium spp., kun alkuperämaa on Argentiina, Australia, Bolivia, Chile, Uusi-Seelanti Uruguay, suvut Triticum, Secale ja X Triticosecale, kun alkuperämaa on Afganistan, Intia, Iran, Irak, Meksiko, Nepal, Pakistan, Etelä-Afrikka ja Yhdysvallat, sekä Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. ja niiden hybridit, Capsicum spp., Helianthus annuus L., Solanum lycopersicum L., Medicago sativa L., Prunus L., Rubus L., Oryza spp., Zea mais L., Allium ascalonicum L., Allium cepa L., Allium porrum L., Allium schoenoprasum L. ja Phaseolus L..

2.   Seuraavien kasvien osat, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä:

| — | Castanea Mill., Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L., Gypsophila L., Pelargonium l'Hérit. ex Ait, Phoenix spp., Populus L., Quercus L., Solidago L. ja Orchidaceae-heimon leikkokukat, |
| --- | --- |

—

Castanea Mill., Dendranthema (DC.) Des Moul., Dianthus L., Gypsophila L., Pelargonium l'Hérit. ex Ait, Phoenix spp., Populus L., Quercus L., Solidago L. ja Orchidaceae-heimon leikkokukat,

| — | havupuut (Coniferales), |
| --- | --- |

—

havupuut (Coniferales),

| — | Acer saccharum Marsh., peräisin Kanadasta ja Yhdysvalloista, |
| --- | --- |

—

Acer saccharum Marsh., peräisin Kanadasta ja Yhdysvalloista,

| — | Prunus L., peräisin Euroopan ulkopuolisista maista, |
| --- | --- |

—

Prunus L., peräisin Euroopan ulkopuolisista maista,

| — | Aster spp., Eryngium L., Hypericum L., Lisianthus L., Rosa L. ja Trachelium L. leikkokukat, peräisin Euroopan ulkopuolisista maista, |
| --- | --- |

—

Aster spp., Eryngium L., Hypericum L., Lisianthus L., Rosa L. ja Trachelium L. leikkokukat, peräisin Euroopan ulkopuolisista maista,

| — | Apium graveolens ja L., Ocimum L., Limnophila L. ja Eryngium L. lehtivihannekset, |
| --- | --- |

—

Apium graveolens ja L., Ocimum L., Limnophila L. ja Eryngium L. lehtivihannekset,

| — | Manihot esculenta Crantz lehdet, |
| --- | --- |

—

Manihot esculenta Crantz lehdet,

| — | Betula L. leikatut oksat, lehtineen tai ilman lehtiä, |
| --- | --- |

—

Betula L. leikatut oksat, lehtineen tai ilman lehtiä,

| — | Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. leikatut oksat, lehtineen tai ilman lehtiä, peräisin Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Mongoliasta, Taiwanista, Venäjältä ja Yhdysvalloista, |
| --- | --- |

—

Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. leikatut oksat, lehtineen tai ilman lehtiä, peräisin Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Mongoliasta, Taiwanista, Venäjältä ja Yhdysvalloista,

| — | Amiris P. Browne, Casimiroa La Llave, Citropsis Swingle & Kellerman, Eremocitrus Swingle, Esenbeckia Kunth., Glycosmis Corrêa, Merrillia Swingle, Naringi Adans., Tetradium Lour., Toddalia Juss. ja Zanthoxylum L. |
| --- | --- |

—

Amiris P. Browne, Casimiroa La Llave, Citropsis Swingle & Kellerman, Eremocitrus Swingle, Esenbeckia Kunth., Glycosmis Corrêa, Merrillia Swingle, Naringi Adans., Tetradium Lour., Toddalia Juss. ja Zanthoxylum L.

2.1   Suvun tai lajin Aegle Corrêa, Aeglopsis Swingle, Afraegle Engl., Atalantia Corrêa, Balsamocitrus Stapf, Burkillanthus Swingle, Calodendrum Thunb., Choisya Kunth, Clausena Burm. f., Limonia L., Microcitrus Swingle, Murraya J. Koenig ex L., Pamburus Swingle, Severinia Ten., Swinglea Merr., Triphasia Lour. ja Vepris Comm. kasvinosat, lukuun ottamatta hedelmiä mutta mukaan luettuna siemenet.

3.   Hedelmät:

| — | Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja näiden hybridit, Momordica L. ja Solanum melongena L., |
| --- | --- |

—

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja näiden hybridit, Momordica L. ja Solanum melongena L.,

| — | Annona L., Cydonia Mill. Diospyros L., Malus Mill., Mangifera L., Passiflora L., Prunus L., Psidium L., Pyrus L., Ribes L. Syzygium Gaertn. ja Vaccinium L. Euroopan ulkopuolisista maista, |
| --- | --- |

—

Annona L., Cydonia Mill. Diospyros L., Malus Mill., Mangifera L., Passiflora L., Prunus L., Psidium L., Pyrus L., Ribes L. Syzygium Gaertn. ja Vaccinium L. Euroopan ulkopuolisista maista,

| — | Capsicum L. |
| --- | --- |

—

Capsicum L.

4.   
  Solanum tuberosum L. -mukulat.

5.   Erillinen puun kuori:

| — | havupuut (Coniferales), Euroopan ulkopuolisista maista, |
| --- | --- |

—

havupuut (Coniferales), Euroopan ulkopuolisista maista,

| — | Acer saccharum Marsh., Populus L. ja Quercus L., lukuun ottamatta Quercus suber L., |
| --- | --- |

—

Acer saccharum Marsh., Populus L. ja Quercus L., lukuun ottamatta Quercus suber L.,

| — | Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., peräisin Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Japanista, Mongoliasta, Korean tasavallasta, Venäjältä, Taiwanista ja Yhdysvalloista, |
| --- | --- |

—

Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., peräisin Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Japanista, Mongoliasta, Korean tasavallasta, Venäjältä, Taiwanista ja Yhdysvalloista,

| — | Betula L., peräisin Kanadasta ja Yhdysvalloista. |
| --- | --- |

—

Betula L., peräisin Kanadasta ja Yhdysvalloista.

6.   Puutavara neuvoston direktiivin 2000/29/EY (2) 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan määriteltynä, kun se

| a) | kuuluu kokonaan tai osittain seuraaviin lahkoihin, sukuihin tai lajeihin, lukuun ottamatta direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jakson 2 kohdassa määriteltyä puista pakkausmateriaalia:


  — | Yhdysvalloista peräisin oleva Quercus L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ei kuitenkaan CN-koodiin 4416 00 00 kuuluva ja b alakohdassa tarkoitetun kuvauksen täyttävä puutavara, josta on kirjallista näyttöä siitä, että puutavaraa on käsitelty tai valmistettu lämpökäsittelemällä sitä siten, että puun lämpötila on noussut vähintään 176 °C:seen 20 minuutin ajaksi, |
| --- | --- | --- |

a)

kuuluu kokonaan tai osittain seuraaviin lahkoihin, sukuihin tai lajeihin, lukuun ottamatta direktiivin 2000/29/EY liitteessä IV olevan A osan I jakson 2 kohdassa määriteltyä puista pakkausmateriaalia:

—

Yhdysvalloista peräisin oleva Quercus L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ei kuitenkaan CN-koodiin 4416 00 00 kuuluva ja b alakohdassa tarkoitetun kuvauksen täyttävä puutavara, josta on kirjallista näyttöä siitä, että puutavaraa on käsitelty tai valmistettu lämpökäsittelemällä sitä siten, että puun lämpötila on noussut vähintään 176 °C:seen 20 minuutin ajaksi,

| — | Armeniasta tai Yhdysvalloista peräisin oleva Platanus L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, |
| --- | --- |

—

Armeniasta tai Yhdysvalloista peräisin oleva Platanus L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa,

| — | Amerikan mantereen maista peräisin oleva Populus L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, |
| --- | --- |

—

Amerikan mantereen maista peräisin oleva Populus L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa,

| — | Kanadasta tai Yhdysvalloista peräisin oleva Acer saccharum Marsh., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, |
| --- | --- |

—

Kanadasta tai Yhdysvalloista peräisin oleva Acer saccharum Marsh., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa,

| — | Euroopan ulkopuolisista maista, Kazakstanista, Turkista tai Venäjältä peräisin olevat havupuut (Coniferales), mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, |
| --- | --- |

—

Euroopan ulkopuolisista maista, Kazakstanista, Turkista tai Venäjältä peräisin olevat havupuut (Coniferales), mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa,

| — | Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Japanista, Mongoliasta, Korean tasavallasta, Venäjältä, Taiwanista tai Yhdysvalloista peräisin oleva Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, |
| --- | --- |

—

Kanadasta, Kiinasta, Korean demokraattisesta kansantasavallasta, Japanista, Mongoliasta, Korean tasavallasta, Venäjältä, Taiwanista tai Yhdysvalloista peräisin oleva Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa,

| — | Kanadasta tai Yhdysvalloista peräisin oleva Betula L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa; ja |
| --- | --- |

—

Kanadasta tai Yhdysvalloista peräisin oleva Betula L., mukaan luettuna puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa; ja

| b) | vastaa jotakin seuraavista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:


  CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 4401 10 00 | Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa |
| 4401 21 00 | Havupuu lastuina tai hakkeena |
| 4401 22 00 | Lehtipuu lastuina tai hakkeena |
| ex 4401 30 40 | Sahanpuru, ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu |
| ex 4401 30 80 | Muu puujäte, ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu |
| 4403 10 00 | Raakapuu, jota on käsitelty maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu |
| 4403 20 | Havupuuta oleva raakapuu, muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu |
| 4403 91 | Tammea (Quercus spp.) oleva raakapuu, muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu |
| ex 4403 99 | Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta, muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.), pyökkiä (Fagus spp.) tai koivua (Betula L.)) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu, muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty |
| 4403 99 51 | Sahatukit, koivua (Betula L.) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu |
| 4403 99 59 | Puu, koivua (Betula L.) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu, lukuun ottamatta sahatukkeja |
| ex 4404 | Halkaistut pylväät; teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit |
| 4406 | Puiset rata- ja raitiotiepölkyt |
| 4407 10 | Havupuuta oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm |
| 4407 91 | Tammea (Quercus spp.) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm |
| ex 4407 93 | Lajia Acer saccharum Marsh. oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm |
| 4407 95 | Saarnea (Fraxinus spp.) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm |
| ex 4407 99 | Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta, muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.), pyökkiä (Fagus spp.), vaahteraa (Acer spp.), kirsikkapuuta (Prunus spp.) tai saarnea (Fraxinus spp.)) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi 6 mm. |
| 4408 10 | Havupuuta olevat viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm |
| 4416 00 00 | Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet |
| 9406 00 20 | Tehdasvalmisteiset rakennukset, puuta |

b)

vastaa jotakin seuraavista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:

CN-koodi

Kuvaus

4401 10 00

Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa

4401 21 00

Havupuu lastuina tai hakkeena

4401 22 00

Lehtipuu lastuina tai hakkeena

ex 4401 30 40

Sahanpuru, ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu

ex 4401 30 80

Muu puujäte, ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu

4403 10 00

Raakapuu, jota on käsitelty maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

4403 20

Havupuuta oleva raakapuu, muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

4403 91

Tammea (Quercus spp.) oleva raakapuu, muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

ex 4403 99

Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta, muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.), pyökkiä (Fagus spp.) tai koivua (Betula L.)) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu, muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty

4403 99 51

Sahatukit, koivua (Betula L.) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

4403 99 59

Puu, koivua (Betula L.) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu, lukuun ottamatta sahatukkeja

ex 4404

Halkaistut pylväät; teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit

4406

Puiset rata- ja raitiotiepölkyt

4407 10

Havupuuta oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

4407 91

Tammea (Quercus spp.) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

ex 4407 93

Lajia Acer saccharum Marsh. oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

4407 95

Saarnea (Fraxinus spp.) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm

ex 4407 99

Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta, muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.), pyökkiä (Fagus spp.), vaahteraa (Acer spp.), kirsikkapuuta (Prunus spp.) tai saarnea (Fraxinus spp.)) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi 6 mm.

4408 10

Havupuuta olevat viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm

4416 00 00

Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet

9406 00 20

Tehdasvalmisteiset rakennukset, puuta

7.   Maa-aines ja kasvualusta:

| a) | Maa-aines ja kasvualusta sellaisenaan, kun se koostuu kokonaan tai osittain maa-aineksesta tai kiinteistä orgaanisista aineista kuten kasvinosista, humuksesta (mukaan lukien turve ja puunkuori), muu kuin yksinomaan turpeesta koostuva. |
| --- | --- |

a)

Maa-aines ja kasvualusta sellaisenaan, kun se koostuu kokonaan tai osittain maa-aineksesta tai kiinteistä orgaanisista aineista kuten kasvinosista, humuksesta (mukaan lukien turve ja puunkuori), muu kuin yksinomaan turpeesta koostuva.

| b) | Maa-aines ja kasvualusta kasvien mukana kiinteänä tai ei, kun se koostuu kokonaan tai osittain a kohdassa määritellystä aineksesta tai koostuu osittain mistä tahansa kiinteästä epäorgaanisesta aineksesta, jonka tarkoituksena on kasvien elinvoiman ylläpitäminen ja joka on peräisin seuraavista maista:


  — | Turkki, |
| --- | --- | --- |

b)

Maa-aines ja kasvualusta kasvien mukana kiinteänä tai ei, kun se koostuu kokonaan tai osittain a kohdassa määritellystä aineksesta tai koostuu osittain mistä tahansa kiinteästä epäorgaanisesta aineksesta, jonka tarkoituksena on kasvien elinvoiman ylläpitäminen ja joka on peräisin seuraavista maista:

—

Turkki,

| — | Georgia, Moldova, Ukraina, Valko-Venäjä, Venäjä |
| --- | --- |

—

Georgia, Moldova, Ukraina, Valko-Venäjä, Venäjä

| — | Euroopan ulkopuoliset maat, lukuun ottamatta Algeriaa, Egyptiä, Israelia, Libyaa, Marokkoa ja Tunisiaa. |
| --- | --- |

—

Euroopan ulkopuoliset maat, lukuun ottamatta Algeriaa, Egyptiä, Israelia, Libyaa, Marokkoa ja Tunisiaa.

8.   Sukujen Triticum, Secale ja X Triticosecale jyvät, jotka ovat peräisin Afganistanista, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Iranista, Irakista, Meksikosta, Nepalista, Pakistanista tai Yhdysvalloista.

C.   Jommankumman osapuolen alueelta tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat, joiden osalta osapuolten lainsäädäntö on erilainen, eivätkä osapuolet tunnusta kasvipassia

1.   Sveitsistä tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden mukana on oltava kasvinterveystodistus silloin, kun ne tuodaan johonkin unionin jäsenvaltioon.

1.1   Istutettaviksi tarkoitetut kasvit, lukuun ottamatta siemeniä

Ei ole.

1.2   Kasvinosat, lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä

Ei ole.

1.3   Siemenet

Ei ole.

1.4   Hedelmät

Ei ole.

1.5   Puutavara, jossa on jäljellä sen luonnollinen pyöreä pinta kokonaan tai osittain, kuorineen tai kuorittuna, tai jos se on lastujen, hakkeen, sahanpurun tai puujätteen muodossa, kun se

| a) | kuuluu kokonaan tai osittain sukuun Platanus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ja |
| --- | --- |

a)

kuuluu kokonaan tai osittain sukuun Platanus L., mukaan lukien puutavara, jossa ei ole jäljellä puun luonnollista pyöreää pintaa, ja

| b) | vastaa jotakin seuraavassa taulukossa olevista, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:


  CN-koodi | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| 4401 10 00 | Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa |
| 4401 22 00 | Lehtipuu lastuina tai hakkeena |
| ex 4401 30 80 | Puujäte (muu kuin sahanpuru), ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu |
| 4403 10 00 | Raakapuu, jota on käsitelty maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu |
| ex 4403 99 | Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu: muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty |
| ex 4404 20 00 | Lehtipuuta olevat halkaistut pylväät: teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit |
| ex 4407 99 | Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm. |

b)

vastaa jotakin seuraavassa taulukossa olevista, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteessä I olevassa 2 osassa säädetyistä kuvauksista:

CN-koodi

Kuvaus

4401 10 00

Polttopuu rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa

4401 22 00

Lehtipuu lastuina tai hakkeena

ex 4401 30 80

Puujäte (muu kuin sahanpuru), ei kuitenkaan pölkyiksi, briketeiksi, pelleteiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu

4403 10 00

Raakapuu, jota on käsitelty maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu

ex 4403 99

Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu: muu kuin maalilla, petsillä, kreosootilla tai muilla suoja-aineilla käsitelty

ex 4404 20 00

Lehtipuuta olevat halkaistut pylväät: teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit

ex 4407 99

Lehtipuuta (muuta kuin 44 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa mainittua trooppista puuta tai muuta trooppista puuta, tammea (Quercus spp.) tai pyökkiä (Fagus spp.)) oleva puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm.

2.   Jostakin unionin jäsenvaltiosta tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden mukana on oltava kasvinterveystodistus silloin, kun ne tuodaan Sveitsiin.

Ei ole.

3.   Sveitsistä tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden tuonti unionin jäsenvaltioihin on kielletty

Kasvit lukuun ottamatta hedelmiä ja siemeniä

Ei ole.

4.   Jostakin unionin jäsenvaltiosta tulevat kasvit ja kasvituotteet, joiden tuonti Sveitsiin on kielletty

Kasvit:

| Cotoneaster Ehrh. |
| --- |

Cotoneaster Ehrh.

| Photinia davidiana (Dcne.) Cardot (3) |
| --- |

Photinia davidiana (Dcne.) Cardot (3)

”LISÄYS 2

LAINSÄÄDÄNTÖ
   (4)

Euroopan unionin säädökset

| — | Neuvoston direktiivi 69/464/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, perunasyövän torjunnasta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 69/464/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, perunasyövän torjunnasta

| — | Neuvoston direktiivi 74/647/ETY, annettu 9 päivänä joulukuuta 1974, neilikkakääriäisten torjunnasta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 74/647/ETY, annettu 9 päivänä joulukuuta 1974, neilikkakääriäisten torjunnasta

| — | Komission päätös 91/261/ETY, tehty 2 päivänä toukokuuta 1991, Australian tunnustamisesta vapaaksi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. -kasvintuhoajasta |
| --- | --- |

—

Komission päätös 91/261/ETY, tehty 2 päivänä toukokuuta 1991, Australian tunnustamisesta vapaaksi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. -kasvintuhoajasta

| — | Komission direktiivi 92/70/ETY, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1992, suojeltujen alueiden tunnustamiseen yhteisössä liittyvää tietojen keruuta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 92/70/ETY, annettu 30 päivänä heinäkuuta 1992, suojeltujen alueiden tunnustamiseen yhteisössä liittyvää tietojen keruuta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

| — | Komission direktiivi 92/90/ETY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjen sellaisten velvoitteiden vahvistamisesta, jotka kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tuottajien ja tuojien on täytettävä, sekä heidän rekisteröintiään koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 92/90/ETY, annettu 3 päivänä marraskuuta 1992, tiettyjen sellaisten velvoitteiden vahvistamisesta, jotka kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tuottajien ja tuojien on täytettävä, sekä heidän rekisteröintiään koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

| — | Komission direktiivi 92/105/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1992, tiettyjä kasveja, kasvituotteita tai muita tavaroita yhteisön sisällä kuljetettaessa käytettävien kasvipassien standardoinnista ja kasvipassien myöntämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta sekä niiden korvaamiseen liittyvistä edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 92/105/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1992, tiettyjä kasveja, kasvituotteita tai muita tavaroita yhteisön sisällä kuljetettaessa käytettävien kasvipassien standardoinnista ja kasvipassien myöntämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta sekä niiden korvaamiseen liittyvistä edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä

| — | Komission päätös 93/359/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin |
| --- | --- |

—

Komission päätös 93/359/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin

| — | Komission päätös 93/360/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin |
| --- | --- |

—

Komission päätös 93/360/ETY, tehty 28 päivänä toukokuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa suvun Thuja L. puutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin

| — | Komission päätös 93/365/ETY, tehty 2 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa lämpökäsiteltyä havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä lämpökäsiteltyyn puutavaraan sovellettavaa merkitsemisjärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä |
| --- | --- |

—

Komission päätös 93/365/ETY, tehty 2 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa lämpökäsiteltyä havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä lämpökäsiteltyyn puutavaraan sovellettavaa merkitsemisjärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

| — | Komission päätös 93/422/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista |
| --- | --- |

—

Komission päätös 93/422/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Kanadasta peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista

| — | Komission päätös 93/423/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista |
| --- | --- |

—

Komission päätös 93/423/ETY, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1993, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää poikkeuksia tiettyihin Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa uunikuivattua havupuutavaraa koskeviin neuvoston direktiivin 77/93/ETY säännöksiin, sekä uunikuivattuun puutavaraan sovellettavan merkitsemisjärjestelmän yksityiskohdista

| — | Komission direktiivi 93/50/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, tietyistä sellaisista neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteessä V olevassa A osassa luettelemattomista kasveista, joiden tuotantoalueilla sijaitsevat näiden kasvien tuottajat, varastot tai lähetyskeskukset on kirjattava viralliseen rekisteriin |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 93/50/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, tietyistä sellaisista neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteessä V olevassa A osassa luettelemattomista kasveista, joiden tuotantoalueilla sijaitsevat näiden kasvien tuottajat, varastot tai lähetyskeskukset on kirjattava viralliseen rekisteriin

| — | Komission direktiivi 93/51/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, sääntöjen vahvistamisesta tiettyjen kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden jonkin suojellun alueen kautta liikkumisen osalta ja näiden tällaiselta suojellulta alueelta peräisin olevien ja sen sisällä liikkuvien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden liikkumisen osalta |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 93/51/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1993, sääntöjen vahvistamisesta tiettyjen kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden jonkin suojellun alueen kautta liikkumisen osalta ja näiden tällaiselta suojellulta alueelta peräisin olevien ja sen sisällä liikkuvien kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden liikkumisen osalta

| — | Neuvoston direktiivi 93/85/ETY, annettu 4 päivänä lokakuuta 1993, perunan vaalean rengasmädän torjunnasta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 93/85/ETY, annettu 4 päivänä lokakuuta 1993, perunan vaalean rengasmädän torjunnasta

| — | Komission direktiivi 94/3/EY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1994, kolmannesta maasta tulevan välittömästi kasvien terveyttä uhkaavan lähetyksen tai haitallisen organismin pysäyttämistä koskevasta ilmoitusmenettelystä |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 94/3/EY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1994, kolmannesta maasta tulevan välittömästi kasvien terveyttä uhkaavan lähetyksen tai haitallisen organismin pysäyttämistä koskevasta ilmoitusmenettelystä

| — | Komission direktiivi 98/22/EY, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1998, kolmansista maista tulevien kasvien, kasvituotteiden tai muiden tuotteiden terveystarkastusten suorittamista yhteisössä muissa tarkastuspaikoissa kuin määränpäässä koskevista vähimmäisedellytyksistä |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 98/22/EY, annettu 15 päivänä huhtikuuta 1998, kolmansista maista tulevien kasvien, kasvituotteiden tai muiden tuotteiden terveystarkastusten suorittamista yhteisössä muissa tarkastuspaikoissa kuin määränpäässä koskevista vähimmäisedellytyksistä

| — | Neuvoston direktiivi 98/57/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -kasvintuhoojan torjunnasta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 98/57/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -kasvintuhoojan torjunnasta

| — | Komission päätös 98/109/EY, tehty 2 päivänä helmikuuta 1998, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti kiireellisiä toimenpiteitä Thrips palmi Karny -kasvintuhoojan leviämisen estämiseksi Thaimaan osalta |
| --- | --- |

—

Komission päätös 98/109/EY, tehty 2 päivänä helmikuuta 1998, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti kiireellisiä toimenpiteitä Thrips palmi Karny -kasvintuhoojan leviämisen estämiseksi Thaimaan osalta

| — | Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä

| — | Komission päätös 2002/757/EY, tehty 19 päivänä syyskuuta 2002, väliaikaisista kiireellisistä kasvinsuojelutoimenpiteistä Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2002/757/EY, tehty 19 päivänä syyskuuta 2002, väliaikaisista kiireellisistä kasvinsuojelutoimenpiteistä Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission päätös 2002/499/EY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2002, neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä säädettävien poikkeuksien sallimisesta Korean tasavallasta peräisin olevien Chamaecyparis Spach-, Juniperus L.- ja Pinus L. -sukujen luonnollisesti tai keinotekoisesti kääpiöityjen kasvien osalta |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2002/499/EY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 2002, neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä säädettävien poikkeuksien sallimisesta Korean tasavallasta peräisin olevien Chamaecyparis Spach-, Juniperus L.- ja Pinus L. -sukujen luonnollisesti tai keinotekoisesti kääpiöityjen kasvien osalta

| — | Komission päätös 2002/887/EY, tehty 8 päivänä marraskuuta 2002, neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä säädettävien poikkeuksien sallimisesta Japanista peräisin olevien Chamaecyparis Spach-, Juniperus L.- ja Pinus L. -sukujen luonnollisesti tai keinotekoisesti kääpiöityjen kasvien osalta |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2002/887/EY, tehty 8 päivänä marraskuuta 2002, neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä säädettävien poikkeuksien sallimisesta Japanista peräisin olevien Chamaecyparis Spach-, Juniperus L.- ja Pinus L. -sukujen luonnollisesti tai keinotekoisesti kääpiöityjen kasvien osalta

| — | Komission päätös 2004/200/EY, tehty 27 päivänä helmikuuta 2004, toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2004/200/EY, tehty 27 päivänä helmikuuta 2004, toimenpiteistä pepinon mosaiikkiviruksen yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission direktiivi 2004/103/EY, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevassa B osassa mainituille kasveille, kasvituotteille ja muille tavaroille tehtävistä tunnistustarkastuksista ja kasvien terveystarkastuksista, jotka voidaan suorittaa muussa kuin siinä paikassa, jonka kautta tuotteet saapuvat yhteisöön, tai kyseisen paikan läheisyydessä, sekä tarkastusvaatimusten määrittelystä |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 2004/103/EY, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevassa B osassa mainituille kasveille, kasvituotteille ja muille tavaroille tehtävistä tunnistustarkastuksista ja kasvien terveystarkastuksista, jotka voidaan suorittaa muussa kuin siinä paikassa, jonka kautta tuotteet saapuvat yhteisöön, tai kyseisen paikan läheisyydessä, sekä tarkastusvaatimusten määrittelystä

| — | Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt: Kun paikka, jonka kautta lisäyksessä 1 luetellut, kolmansista maista tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat saapuvat, sijaitsee jommankumman osapuolen alueella mutta määräpaikka sijaitsee toisen osapuolen alueella, asiakirjatarkastukset, tunnistustarkastukset ja kasvinterveystarkastukset suoritetaan saapumispaikassa, jos asiasta ei ole tehty erillistä sopimusta saapumis- ja määräpaikan toimivaltaisten viranomaisten kesken. Jos asiasta on tehty erillinen sopimus saapumis- ja määräpaikan toimivaltaisten viranomaisten kesken, sen on oltava kirjallinen. |
| --- | --- |

—

Täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt: Kun paikka, jonka kautta lisäyksessä 1 luetellut, kolmansista maista tulevat kasvit, kasvituotteet ja muut tavarat saapuvat, sijaitsee jommankumman osapuolen alueella mutta määräpaikka sijaitsee toisen osapuolen alueella, asiakirjatarkastukset, tunnistustarkastukset ja kasvinterveystarkastukset suoritetaan saapumispaikassa, jos asiasta ei ole tehty erillistä sopimusta saapumis- ja määräpaikan toimivaltaisten viranomaisten kesken. Jos asiasta on tehty erillinen sopimus saapumis- ja määräpaikan toimivaltaisten viranomaisten kesken, sen on oltava kirjallinen.

| — | Komission direktiivi 2004/105/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 2004, kolmansista maista tuotavia ja neuvoston direktiivissä 2000/29/EY lueteltuja kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita seuraavien virallisten terveystodistusten mallien tai kasvien jälleenviennissä käytettävien terveystodistusten mallien vahvistamisesta |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 2004/105/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 2004, kolmansista maista tuotavia ja neuvoston direktiivissä 2000/29/EY lueteltuja kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita seuraavien virallisten terveystodistusten mallien tai kasvien jälleenviennissä käytettävien terveystodistusten mallien vahvistamisesta

| — | Komission päätös 2004/416/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, Argentiinasta tai Brasiliasta peräisin olevia tiettyjä sitrushedelmiä koskevista väliaikaisista hätätoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2004/416/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, Argentiinasta tai Brasiliasta peräisin olevia tiettyjä sitrushedelmiä koskevista väliaikaisista hätätoimenpiteistä

| — | Komission päätös 2005/51/EY, tehty 21 päivänä tammikuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia tiettyihin neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiin torjunta-aineiden tai pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttaman maa-aineksen dekontaminaatiotarkoituksiin tapahtuvan maahantuonnin osalta |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2005/51/EY, tehty 21 päivänä tammikuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia tiettyihin neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiin torjunta-aineiden tai pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttaman maa-aineksen dekontaminaatiotarkoituksiin tapahtuvan maahantuonnin osalta

| — | Komission päätös 2005/359/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjä neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Yhdysvalloista peräisin olevien kuorellisten tammitukkien (Quercus L.) osalta |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2005/359/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 2005, tiettyjä neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Yhdysvalloista peräisin olevien kuorellisten tammitukkien (Quercus L.) osalta

| — | Komission päätös 2006/473/EY, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2006, tiettyjen kolmansien maiden ja tiettyjen kolmansien maiden alueiden tunnustamisesta vapaaksi (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Xanthomonas campestris-, Cercospora angolensis Carv. & Mendes- tai (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Guignardia citricarpa Kiely -kannoista |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2006/473/EY, tehty 5 päivänä heinäkuuta 2006, tiettyjen kolmansien maiden ja tiettyjen kolmansien maiden alueiden tunnustamisesta vapaaksi (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Xanthomonas campestris-, Cercospora angolensis Carv. & Mendes- tai (kaikista Citrukselle patogeenisistä) Guignardia citricarpa Kiely -kannoista

| — | Neuvoston direktiivi 2006/91/EY, annettu 7 päivänä marraskuuta 2006, hirmukilpikirvan torjunnasta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2006/91/EY, annettu 7 päivänä marraskuuta 2006, hirmukilpikirvan torjunnasta

| — | Komission päätös 2007/365/EY, tehty 25 päivänä toukokuuta 2007, kiireellisistä toimenpiteistä Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2007/365/EY, tehty 25 päivänä toukokuuta 2007, kiireellisistä toimenpiteistä Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi

| — | Neuvoston direktiivi 2007/33/EY, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, peruna-ankeroisten torjunnasta ja direktiivin 69/465/ETY kumoamisesta |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2007/33/EY, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2007, peruna-ankeroisten torjunnasta ja direktiivin 69/465/ETY kumoamisesta

| — | Komission päätös 2007/433/EY, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007, väliaikaisista hätätoimenpiteistä Gibberella circinata Nirenberg & O'Donnell -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

—

Komission päätös 2007/433/EY, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007, väliaikaisista hätätoimenpiteistä Gibberella circinata Nirenberg & O'Donnell -organismin yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi

| — | Komission direktiivi 2008/61/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, edellytyksistä, joilla neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteissä I–V lueteltuja tiettyjä haitallisia organismeja, kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille taikka siirtää yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla kokeellisia tai tieteellisiä tarkoituksia tai lajikevalintatyötä varten |
| --- | --- |

—

Komission direktiivi 2008/61/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, edellytyksistä, joilla neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteissä I–V lueteltuja tiettyjä haitallisia organismeja, kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille taikka siirtää yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla kokeellisia tai tieteellisiä tarkoituksia tai lajikevalintatyötä varten

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2011/778/EU, annettu 28 päivänä marraskuuta 2011, luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä Kanadan tietyistä maakunnista peräisin olevien siemenperunoiden osalta |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2011/778/EU, annettu 28 päivänä marraskuuta 2011, luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä Kanadan tietyistä maakunnista peräisin olevien siemenperunoiden osalta

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2011/787/EU, annettu 29 päivänä marraskuuta 2011, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti Egyptiä koskevia kiireellisiä toimenpiteitä Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -organismin leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2011/787/EU, annettu 29 päivänä marraskuuta 2011, luvan antamisesta jäsenvaltioille toteuttaa väliaikaisesti Egyptiä koskevia kiireellisiä toimenpiteitä Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -organismin leviämisen estämiseksi

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2012/138/EU, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2012, hätätoimenpiteistä Anoplophora chinensis (Forster) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2012/138/EU, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2012, hätätoimenpiteistä Anoplophora chinensis (Forster) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2012/219/EU, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012, Serbian tunnustamisesta vapaaksi Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. -organismista |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2012/219/EU, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2012, Serbian tunnustamisesta vapaaksi Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. -organismista

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2012/270/EU, annettu 16 päivänä toukokuuta 2012, kiireellisistä toimenpiteistä Epitrix cucumeris (Harris)-, Epitrix similaris (Gentner)-, Epitrix subcrinita (Lec.)- ja Epitrix tuberis (Gentner) -organismien unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2012/270/EU, annettu 16 päivänä toukokuuta 2012, kiireellisistä toimenpiteistä Epitrix cucumeris (Harris)-, Epitrix similaris (Gentner)-, Epitrix subcrinita (Lec.)- ja Epitrix tuberis (Gentner) -organismien unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2012/697/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, toimenpiteistä suvun Pomacea (Perry) organismien unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (2012/697/EU) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2012/697/EU, annettu 8 päivänä marraskuuta 2012, toimenpiteistä suvun Pomacea (Perry) organismien unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (2012/697/EU)

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2012/756/EU, annettu 5 päivänä joulukuuta 2012, toimenpiteistä Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2012/756/EU, annettu 5 päivänä joulukuuta 2012, toimenpiteistä Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/92/EU, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013, valvonnasta, kasvien terveystarkastuksista ja toimenpiteistä, jotka on toteutettava Kiinasta peräisin olevien erikseen määriteltyjen tavaroiden kuljetuksessa tosiasiallisesti käytettävän puisen pakkausmateriaalin osalta |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/92/EU, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013, valvonnasta, kasvien terveystarkastuksista ja toimenpiteistä, jotka on toteutettava Kiinasta peräisin olevien erikseen määriteltyjen tavaroiden kuljetuksessa tosiasiallisesti käytettävän puisen pakkausmateriaalin osalta

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/413/EU, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2013, luvan antamisesta jäsenvaltiolle säätää poikkeuksista neuvoston direktiivin 2000/29/EY tiettyihin säännöksiin Libanonin Akkarin ja Bekaan alueilta peräisin olevien muiden kuin istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden osalta |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/413/EU, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2013, luvan antamisesta jäsenvaltiolle säätää poikkeuksista neuvoston direktiivin 2000/29/EY tiettyihin säännöksiin Libanonin Akkarin ja Bekaan alueilta peräisin olevien muiden kuin istutettaviksi tarkoitettujen perunoiden osalta

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/754/EU, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Etelä-Afrikkaa koskevista toimenpiteistä Guignardia citricarpa Kiely -organismin (kaikki Citrus-kasveille patogeeniset kannat) unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/754/EU, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Etelä-Afrikkaa koskevista toimenpiteistä Guignardia citricarpa Kiely -organismin (kaikki Citrus-kasveille patogeeniset kannat) unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/780/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, neuvoston direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdan säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan, Quercus L.- ja Platanus L.- sukujen ja Acer saccharum Marsh. -lajin kuorettoman sahatavaran osalta |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/780/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, neuvoston direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdan säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan, Quercus L.- ja Platanus L.- sukujen ja Acer saccharum Marsh. -lajin kuorettoman sahatavaran osalta

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/782/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, päätöksen 2002/757/EC muuttamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa Acer macrophyllum Pursh- ja Quercus spp. L. -lajien kuoretonta sahatavaraa koskevan, haitalliseen organismiin Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. liittyvän kasvien terveystodistusvaatimuksen osalta |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/782/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, päätöksen 2002/757/EC muuttamisesta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa Acer macrophyllum Pursh- ja Quercus spp. L. -lajien kuoretonta sahatavaraa koskevan, haitalliseen organismiin Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. liittyvän kasvien terveystodistusvaatimuksen osalta

| — | Komission suositus 2014/63/EU, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteistä Diabrotica virgifera virgifera Le Conte -organismin torjumiseksi unionin alueilla, joilla sen esiintyminen on vahvistettu |
| --- | --- |

—

Komission suositus 2014/63/EU, annettu 6 päivänä helmikuuta 2014, toimenpiteistä Diabrotica virgifera virgifera Le Conte -organismin torjumiseksi unionin alueilla, joilla sen esiintyminen on vahvistettu

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2014/422/EU, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2014, tiettyjä Etelä-Afrikasta peräisin olevia sitrushedelmiä koskevista toimenpiteistä Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2014/422/EU, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2014, tiettyjä Etelä-Afrikasta peräisin olevia sitrushedelmiä koskevista toimenpiteistä Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2014/917/EU, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, neuvoston direktiivin 2000/29/EY täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siltä osin kuin on kyse haitallisten organismien esiintymistä koskevista jäsenvaltioiden ilmoituksista sekä toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2014/917/EU, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, neuvoston direktiivin 2000/29/EY täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä siltä osin kuin on kyse haitallisten organismien esiintymistä koskevista jäsenvaltioiden ilmoituksista sekä toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa

| — | Komission täytäntöönpanopäätös 2014/924/EU, annettu 16 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjä neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Kanadasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan saarnea (Fraxinus L.) olevan puutavaran ja kuoren osalta |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös 2014/924/EU, annettu 16 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjä neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiä koskevasta poikkeuksesta Kanadasta ja Yhdysvalloista peräisin olevan saarnea (Fraxinus L.) olevan puutavaran ja kuoren osalta

| — | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/179, annettu 4 päivänä helmikuuta 2015, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta säätämään poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä siltä osin kuin on kyse havupuuta (Coniferales) olevasta pakkausmateriaalista Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien, Yhdysvaltojen puolustusministeriön valvonnassa olevien ampumatarvikelaatikoiden muodossa |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/179, annettu 4 päivänä helmikuuta 2015, jäsenvaltioiden valtuuttamisesta säätämään poikkeuksia neuvoston direktiivin 2000/29/EY tietyistä säännöksistä siltä osin kuin on kyse havupuuta (Coniferales) olevasta pakkausmateriaalista Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien, Yhdysvaltojen puolustusministeriön valvonnassa olevien ampumatarvikelaatikoiden muodossa

| — | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

Sveitsin säädökset

| — | 27. lokakuuta 2010 annettu asetus kasvinsuojelusta (RS 916.20) |
| --- | --- |

—

27. lokakuuta 2010 annettu asetus kasvinsuojelusta (RS 916.20)

| — | 15. huhtikuuta 2002 annettu talousministeriön asetus kielletyistä kasveista (RS 916.205.1) |
| --- | --- |

—

15. huhtikuuta 2002 annettu talousministeriön asetus kielletyistä kasveista (RS 916.205.1)

| — | 13. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston asetus väliaikaisista kasvinsuojelutoimenpiteistä (RS 916.202.1) |
| --- | --- |

—

13. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston asetus väliaikaisista kasvinsuojelutoimenpiteistä (RS 916.202.1)

| — | 24. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston asetus tiettyjen Intiasta peräisin olevien tavanomaisten hedelmien ja vihannesten tuontikiellosta (RS 916.207.142.3) |
| --- | --- |

—

24. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston asetus tiettyjen Intiasta peräisin olevien tavanomaisten hedelmien ja vihannesten tuontikiellosta (RS 916.207.142.3)

| — | 14. joulukuuta 2012 annettu ympäristöviraston yleinen määräys ISPM nro 15:n soveltamisesta kolmansista maista puupakkauksissa tuotaviin tavaroihin (fosc.ch 130 244) |
| --- | --- |

—

14. joulukuuta 2012 annettu ympäristöviraston yleinen määräys ISPM nro 15:n soveltamisesta kolmansista maista puupakkauksissa tuotaviin tavaroihin (fosc.ch 130 244)

| — | 9. elokuuta 2013 annettu yleinen määräys toimenpiteistä suvun Pomacea (Perry) organismien Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2013 5917) |
| --- | --- |

—

9. elokuuta 2013 annettu yleinen määräys toimenpiteistä suvun Pomacea (Perry) organismien Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2013 5917)

| — | 9. elokuuta 2013 annettu yleinen määräys toimenpiteistä Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto -organismin Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2013 5911) |
| --- | --- |

—

9. elokuuta 2013 annettu yleinen määräys toimenpiteistä Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto -organismin Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2013 5911)

| — | 16. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston yleinen määräys tiettyjä Etelä-Afrikasta peräisin olevia sitrushedelmiä koskevista toimenpiteistä Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa -organismin Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2015 2596) |
| --- | --- |

—

16. maaliskuuta 2015 annettu maatalousviraston yleinen määräys tiettyjä Etelä-Afrikasta peräisin olevia sitrushedelmiä koskevista toimenpiteistä Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa -organismin Sveitsiin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (FF 2015 2596)

| — | 1. tammikuuta 2012 annettu maatalousviraston direktiivi nro 1, joka on osoitettu kantonien kasvinsuojeluviranomaisille ja peruna-ankeroisten (Globodera rostochiensis ja Globodera pallida) valvontaan ja torjuntaan liittyvistä tarkastuksista vastaaville organisaatioille |
| --- | --- |

—

1. tammikuuta 2012 annettu maatalousviraston direktiivi nro 1, joka on osoitettu kantonien kasvinsuojeluviranomaisille ja peruna-ankeroisten (Globodera rostochiensis ja Globodera pallida) valvontaan ja torjuntaan liittyvistä tarkastuksista vastaaville organisaatioille

| — | 30. maaliskuuta 2015 julkaistu ympäristöviraston käsikirja mäntyankeroisen (Bursaphelenchus xylophilus) hallinnasta. |
| --- | --- |

—

30. maaliskuuta 2015 julkaistu ympäristöviraston käsikirja mäntyankeroisen (Bursaphelenchus xylophilus) hallinnasta.

---

(1)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

(2)  Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä (EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1).

2

(3)  Tästä 4 kohdasta poiketen näiden kasvien saapuminen ja kuljettaminen Sveitsin alueen kautta ovat sallittuja, mutta niiden kaupan pitäminen, tuotanto ja viljely Sveitsissä on kielletty.

3

(4)  Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015.

4

---

LIITE II

”LISÄYS 4 (1)

EDELLÄ 4 ARTIKLASSA TARKOITETUT ALUEET JA NIIHIN LIITTYVÄT ERITYISVAATIMUKSET

Edellä 4 artiklassa tarkoitetut alueet ja niihin liittyvät erityisvaatimukset, joita osapuolten on noudatettava, määritellään jäljempänä mainituissa osapuolten säädöksissä ja hallinnollisissa määräyksissä.

Euroopan unionin säädökset

| — | Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Neuvoston direktiivi 2000/29/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä

| — | Komission asetus (EY) N:o 690/2008, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2008, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 690/2008, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2008, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi

Sveitsin säädökset

| — | 27. lokakuuta 2010 annettu asetus kasvinsuojelusta, liite 12 (RS 916.20) |
| --- | --- |

—

27. lokakuuta 2010 annettu asetus kasvinsuojelusta, liite 12 (RS 916.20)

---

(1)  Kaikki säädösviittaukset ovat, jollei toisin mainita, viittauksia mainittuun säädökseen sellaisena kuin se on muutettuna viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015.”
  ”

1

---

Oikaisuja

| 1.2.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/169 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/169

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2016/799, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2016, ajopiirturien ja niiden osien rakentamista, testaamista, asentamista, käyttöä ja korjaamista koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 165/2014 täytäntöönpanemisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 139, 26. toukokuuta 2016
  )

Sivulla 410, oikaistaan lisäyksessä 12 oleva taulukko 1 seuraavasti:

”
  Tiedostorakenne

| | | Luoton käytön edellytykset |
| --- | --- | --- |
| Tiedosto | Tiedoston tunniste | Lue | Päivitä | Salattu |
| MF | 3F00 | | | |
| EF.ICC | 0002 | ALW | NEV
  (by VU) | Ei |
| DF GNSS Facility | 0501 | ALW | NEV | Ei |
| EF EGF_MACertificate | C100 | ALW | NEV | Ei |
| EF CA_Certificate | C108 | ALW | NEV | Ei |
| EF Link_Certificate | C109 | ALW | NEV | Ei |
| EF.EGF | 2F2F | SM-MAC | NEV
  (by VU) | Ei |

Luoton käytön edellytykset

Tiedosto

Tiedoston tunniste

Lue

Päivitä

Salattu

MF

3F00

EF.ICC

0002

ALW

NEV

(by VU)

Ei

DF GNSS Facility

0501

ALW

NEV

Ei

EF EGF_MACertificate

C100

ALW

NEV

Ei

EF CA_Certificate

C108

ALW

NEV

Ei

EF Link_Certificate

C109

ALW

NEV

Ei

EF.EGF

2F2F

SM-MAC

NEV

(by VU)

Ei

| Tiedosto/Dataelementti | Tiedostonumero | Koko (tavua) | Oletusarvot |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Min. | Maks. | |
| MF | | 552 | 1 031 | |
| EF.ICC | | | | |
| sensorGNSSSerialNumber | | 8 | 8 | |
| | | | | |
| DF GNSS Facility | | 612 | 1 023 | |
| EF EGF_MACertificate | | 204 | 341 | |
| EGFCertificate | | 204 | 341 | {00..00} |
| EF CA_Certificate | | 204 | 341 | |
| MemberStateCertificate | | 204 | 341 | {00..00} |
| EF Link_Certificate | | 204 | 341 | |
| LinkCertificate | | 204 | 341 | {00..00} |
| | | | | |
| EF.EGF | | | | |
| NMEA:n RMC-lauseke | ’01’ | 85 | 85 | |
| NMEA:n GSA-lauseke 1 | ’02’ | 85 | 85 | |
| NMEA:n GSA-lauseke 2 | ’03’ | 85 | 85 | |
| NMEA:n GSA-lauseke 3 | ’04’ | 85 | 85 | |
| NMEA:n GSA-lauseke 4 | ’05’ | 85 | 85 | |
| NMEA:n GSA-lauseke 5 | ’06’ | 85 | 85 | |
| Ulkoisen GNSS-laitteiston sarjanumero pitkässä muodossa, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorGNSSSerialNumber. | ’07’ | 8 | 8 | |
| GNSS-lähettimen/vastaanottimen käyttöjärjestelmän tunniste, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorOSIdentifier. | ’08’ | 2 | 2 | |
| Ulkoisen GNSS-laitteiston tyyppihyväksyntänumero, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorExternalGNSSApprovalNumber. | ’09’ | 16 | 16 | |
| Ulkoisen GNSS-laitteiston turvakomponentin tunniste, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorExternalGNSSSCIdentifier. | ’10’ | 8 | 8 | |
| RFU (Reserved for Future Use) Varattu myöhempään käyttöön | ’11’–’FD’” | | | |

Tiedosto/Dataelementti

Tiedostonumero

Koko (tavua)

Oletusarvot

Min.

Maks.

MF

552

1 031

EF.ICC

sensorGNSSSerialNumber

8

8

DF GNSS Facility

612

1 023

EF EGF_MACertificate

204

341

EGFCertificate

204

341

{00..00}

EF CA_Certificate

204

341

MemberStateCertificate

204

341

{00..00}

EF Link_Certificate

204

341

LinkCertificate

204

341

{00..00}

EF.EGF

NMEA:n RMC-lauseke

’01’

85

85

NMEA:n GSA-lauseke 1

’02’

85

85

NMEA:n GSA-lauseke 2

’03’

85

85

NMEA:n GSA-lauseke 3

’04’

85

85

NMEA:n GSA-lauseke 4

’05’

85

85

NMEA:n GSA-lauseke 5

’06’

85

85

Ulkoisen GNSS-laitteiston sarjanumero pitkässä muodossa, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorGNSSSerialNumber.

’07’

8

8

GNSS-lähettimen/vastaanottimen käyttöjärjestelmän tunniste, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorOSIdentifier.

’08’

2

2

Ulkoisen GNSS-laitteiston tyyppihyväksyntänumero, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorExternalGNSSApprovalNumber.

’09’

16

16

Ulkoisen GNSS-laitteiston turvakomponentin tunniste, jonka määritelmä lisäyksessä 1 on SensorExternalGNSSSCIdentifier.

’10’

8

8

RFU (Reserved for Future Use) Varattu myöhempään käyttöön

’11’–’FD’”

Sivulla 462, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.1 seuraavasti:

”Vastaanottoyhteyden parametrit

| Parametrin numero
  (Item No.) | Parametri | Arvo (Arvot) | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| D1 | Satelliittimaayhteyksien kantoaaltotaajuudet | REDCR-lukija voi käyttää neljää vaihtoehtoa:
  5,7975 GHz
  5,8025 GHz
  5,8075 GHz
  5,8125 GHz | Sisältyy suositukseen ERC 70–03.
  Tienvarsijärjestelmän täytäntöönpanija voi valita kantoaaltotaajuudet ja ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen ei tarvitse tietää niitä.
  (Yhdenmukainen standardien EN 12253, EN 13372 kanssa) |
| D1a
   (*1) | Kantoaaltotaajuuden toleranssi | 5 ππμ:n puitteissa | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D2
   (*1) | Tienvarsiyksikön (REDCR-lukija) lähettimen spektrimaski | Sisältyy suositukseen ERC 70–03.
  REDCR-lukija on luokkaan B,C kuuluva laite standardin EN 12253 mukaisesti.
  Tähän liitteeseen ei sisälly muuta erityistä vaatimusta | Parametri, jota käytetään häiriöiden valvomiseen kyselylaitteiden välillä lähialueella (kuten määritellään standardeissa EN 12253 ja EN 13372). |
| D3 | Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) vähimmäistaajuusalue | 5,795–5.815,GHz | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D4
   (*1) | Suurin EIRP-teho | Sisältyy suositukseen ERC 70–03 (ilman lupaa) ja kansallisiin säännöksiin.
  Korkeintaan +33 dBm | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D4a | Kulmikas EIRP-maski | Kyselylaitteen suunnittelijan ilmoittaman ja julkaiseman eritelmän mukaisesti | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D5 | Polarisaatio | Vastapäiväinen, ympyränmuotoinen | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D5a | Ristipolarisaatio | XPD:
  Keskilinjalla: RSU (REDCR-lukija) t ≥ 15 δΒ
  Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) r ≥ 10 δΒ
  -3 dB alue: Tievarsiyksikkö (REDCR-lukija) t ≥ 10 δΒ
  Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) r ≥ 6 δΒ | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D6
   (*1) | Modulaatio | Amplitudimodulaatio kahdella tasolla | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D6a
   (*1) | Modulaatioindeksi | 0,5 ... 0,9 | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D6b | Silmäkuvio | ≥ 90 % (aika) / ≥ 85 % (amplitudi) | |
| D7
   (*1) | Datan koodaus | FM0
  Bitti ’1’ muuttuu ainoastaan bittivälin alussa ja lopussa. Bitti ’0’ muuttuu myös bittivälin keskellä verrattuna ’1’-bittiin. | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D8
   (*1) | Bittinopeus | 500 kBit/s | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D8a | Bittikellon toleranssi | parempi kuin 100 ppm | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D9
   (*1) | Bittivirhesuhde (B.E.R)
  kommunikoinnissa | ≤ 10–6 jos ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) tulosignaaliteho on välillä [D11a–D11b]. | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D10 | Ajastin (wake-up trigger), joka herättää ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) | Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) herää vastaanotettuaan vähintään 11 oktetin kehyksen (mukaan lukien alustus). | Herätystä varten ei tarvita erityistä rakennetta.
  Ajoneuvoyksikön DSRC-laite voi herätä vastaanotettuaan alle 11 oktetin kehyksen
  (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D10a | Aloitusajan enimmäisarvo | ≤ 5 ms | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D11 | Viestintävyöhyke | Alue, jonka sisällä saavutetaan parametrin D9a mukainen bittivirhesuhde | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D11a
   (*1) | Tehoraja viestinnälle (ylempi). | -24dBm | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D11b
   (*1) | Tehoraja viestinnälle (alempi). | Tulosignaaliteho:
  -43 dBm (keskilinjalla)
  -41 dBm (-45o – +45o puitteissa, joka vastaa tienpinnan kanssa yhdensuuntaista pitkittäistä tasoa, kun ajoneuvoyksikön DSRC-laite asennetaan myöhemmin ajoneuvoon (suuntakulma)) | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)
  Laajennettu vaatimus korkeintaan ± 45o vaakakulmille tässä lisäyksessä määriteltyjen käyttötapausten vuoksi. |
| D12
   (*1) | Ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen tehon katkaisun taso | -60 dBm | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D13 | Alustus (preamble) | Alustus on pakollinen. | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D13a | Alustuksen pituus ja rakenne | 16 bittiä ± 1 bitti FM0-koodattuna bittinä ’1’ | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D13b | Alustuksen aaltomuoto | Matalan ja korkean tason vaihtuva sarja, jonka pulssin pituus on 2 μs.
  Aaltotaajuus annetaan parametrissa D8a | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| D13c | Ylimääräiset bitit | (REDCR-lukija) voi lähettää enintään 8 bittiä lopputunnuksen jälkeen. Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) ei tarvitse ottaa näitä ylimääräisiä bittejä huomioon. | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |

Parametrin numero

(Item No.)

Parametri

Arvo (Arvot)

Huomautus

D1

Satelliittimaayhteyksien kantoaaltotaajuudet

REDCR-lukija voi käyttää neljää vaihtoehtoa:

5,7975 GHz

5,8025 GHz

5,8075 GHz

5,8125 GHz

Sisältyy suositukseen ERC 70–03.

Tienvarsijärjestelmän täytäntöönpanija voi valita kantoaaltotaajuudet ja ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen ei tarvitse tietää niitä.

(Yhdenmukainen standardien EN 12253, EN 13372 kanssa)

D1a
   (*1)

Kantoaaltotaajuuden toleranssi

5 ππμ:n puitteissa

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D2
   (*1)

Tienvarsiyksikön (REDCR-lukija) lähettimen spektrimaski

Sisältyy suositukseen ERC 70–03.

REDCR-lukija on luokkaan B,C kuuluva laite standardin EN 12253 mukaisesti.

Tähän liitteeseen ei sisälly muuta erityistä vaatimusta

Parametri, jota käytetään häiriöiden valvomiseen kyselylaitteiden välillä lähialueella (kuten määritellään standardeissa EN 12253 ja EN 13372).

D3

Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) vähimmäistaajuusalue

5,795–5.815,GHz

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D4
   (*1)

Suurin EIRP-teho

Sisältyy suositukseen ERC 70–03 (ilman lupaa) ja kansallisiin säännöksiin.

Korkeintaan +33 dBm

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D4a

Kulmikas EIRP-maski

Kyselylaitteen suunnittelijan ilmoittaman ja julkaiseman eritelmän mukaisesti

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D5

Polarisaatio

Vastapäiväinen, ympyränmuotoinen

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D5a

Ristipolarisaatio

XPD:

Keskilinjalla: RSU (REDCR-lukija) t ≥ 15 δΒ

Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) r ≥ 10 δΒ

-3 dB alue: Tievarsiyksikkö (REDCR-lukija) t ≥ 10 δΒ

Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) r ≥ 6 δΒ

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D6
   (*1)

Modulaatio

Amplitudimodulaatio kahdella tasolla

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D6a
   (*1)

Modulaatioindeksi

0,5 ... 0,9

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D6b

Silmäkuvio

≥ 90 % (aika) / ≥ 85 % (amplitudi)

D7
   (*1)

Datan koodaus

FM0

Bitti ’1’ muuttuu ainoastaan bittivälin alussa ja lopussa. Bitti ’0’ muuttuu myös bittivälin keskellä verrattuna ’1’-bittiin.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D8
   (*1)

Bittinopeus

500 kBit/s

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D8a

Bittikellon toleranssi

parempi kuin 100 ppm

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D9
   (*1)

Bittivirhesuhde (B.E.R)

kommunikoinnissa

≤ 10–6 jos ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) tulosignaaliteho on välillä [D11a–D11b].

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D10

Ajastin (wake-up trigger), joka herättää ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite)

Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) herää vastaanotettuaan vähintään 11 oktetin kehyksen (mukaan lukien alustus).

Herätystä varten ei tarvita erityistä rakennetta.

Ajoneuvoyksikön DSRC-laite voi herätä vastaanotettuaan alle 11 oktetin kehyksen

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D10a

Aloitusajan enimmäisarvo

≤ 5 ms

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D11

Viestintävyöhyke

Alue, jonka sisällä saavutetaan parametrin D9a mukainen bittivirhesuhde

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D11a
   (*1)

Tehoraja viestinnälle (ylempi).

-24dBm

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D11b
   (*1)

Tehoraja viestinnälle (alempi).

Tulosignaaliteho:

-43 dBm (keskilinjalla)

-41 dBm (-45o – +45o puitteissa, joka vastaa tienpinnan kanssa yhdensuuntaista pitkittäistä tasoa, kun ajoneuvoyksikön DSRC-laite asennetaan myöhemmin ajoneuvoon (suuntakulma))

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

Laajennettu vaatimus korkeintaan ± 45o vaakakulmille tässä lisäyksessä määriteltyjen käyttötapausten vuoksi.

D12
   (*1)

Ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen tehon katkaisun taso

-60 dBm

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D13

Alustus (preamble)

Alustus on pakollinen.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D13a

Alustuksen pituus ja rakenne

16 bittiä ± 1 bitti FM0-koodattuna bittinä ’1’

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D13b

Alustuksen aaltomuoto

Matalan ja korkean tason vaihtuva sarja, jonka pulssin pituus on 2 μs.

Aaltotaajuus annetaan parametrissa D8a

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

D13c

Ylimääräiset bitit

(REDCR-lukija) voi lähettää enintään 8 bittiä lopputunnuksen jälkeen. Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) ei tarvitse ottaa näitä ylimääräisiä bittejä huomioon.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

Sivulla 464, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.2 seuraavasti:

”Lähetysyhteyden parametrit

| Parametrin numero
  (Item No.) | Parametri | Arvo (Arvot) | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- |
| U1
   (*2) | Apukantoaallon taajuudet | Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) tukee taajuutta 1,5 MHz ja 2,0 MHz
  Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) tukee taajuutta 1,5 MHz tai
  2.0 MHz tai kumpaakin. U1-0: 1,5 MHz U1-1: 2,0 MHz | Apukantoaallon taajuuden valinta
  (1,5 MHz tai 2,0 MHz) valitusta standardin EN 13372 profiilista riippuen. |
| U1a
   (*2) | Apukantoaallon toleranssi | seuraavan puitteissa 0.1% | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| U1b | Sivukaistojen käyttö | Samat tiedot kummallakin sivukaistalla | (Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa) |
| U2
   (*2) | Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) lähettimen spektrimaski | Standardin EN 12253 mukaisesti


  1) | Teho kaistan ulkopuolella (out band power):
  ks. ETSI EN 300674–1 |

Parametrin numero

(Item No.)

Parametri

Arvo (Arvot)

Huomautus

U1
   (*2)

Apukantoaallon taajuudet

Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) tukee taajuutta 1,5 MHz ja 2,0 MHz

Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) tukee taajuutta 1,5 MHz tai

2.0 MHz tai kumpaakin. U1-0: 1,5 MHz U1-1: 2,0 MHz

Apukantoaallon taajuuden valinta

(1,5 MHz tai 2,0 MHz) valitusta standardin EN 13372 profiilista riippuen.

U1a
   (*2)

Apukantoaallon toleranssi

seuraavan puitteissa 0.1%

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U1b

Sivukaistojen käyttö

Samat tiedot kummallakin sivukaistalla

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U2
   (*2)

Ajoneuvoon asetetun laitteen (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) lähettimen spektrimaski

Standardin EN 12253 mukaisesti

1)

Teho kaistan ulkopuolella (out band power):

ks. ETSI EN 300674–1

| 2) | Teho kaistan sisäpuolella (in band power):
  [U4a] dBm 500 kHz:ssä |
| --- | --- |

2)

Teho kaistan sisäpuolella (in band power):

[U4a] dBm 500 kHz:ssä

| 3) | Lähetys millä tahansa muulla lähetyskanavalla:
  U2(3)-1 = -35 dBm 500 kHz:ssä |
| --- | --- |

3)

Lähetys millä tahansa muulla lähetyskanavalla:

U2(3)-1 = -35 dBm 500 kHz:ssä

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U4a
   (*2)

Suurin EIRP-teho – yksisivukaistainen (Maximum Single Side Band E.I.R.P.) (keskilinjalla)

Kaksi vaihtoehtoa:

U4a-0: -14 dBm

U4a-1: -21 dBm

Laitteen suunnittelijan ilmoitetun ja julkaistun eritelmän mukaisesti

U4b
   (*2)

Suurin EIRP-teho – yksisivukaistainen (350)

Kaksi vaihtoehtoa:

Ei sovelleta

-17dBm

Laitteen suunnittelijan ilmoitetun ja julkaistun eritelmän mukaisesti

U5

Polarisaatio

Vastapäiväinen, ympyränmuotoinen

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U5a

Ristipolarisaatio

XPD:

Keskilinjalla: Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) r 15 δΒ

Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) t 10 δΒ

-3 dB: Tienvarsiyksikkö (REDCR-lukija) r 10 δΒ

Ajoneuvoon asetettu laite (ajoneuvoyksikön DSRC-laite) t 6 δΒ

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U6

Apukantoaallon modulaatio

2-PSK

Koodattu data synkronoidaan apukantoaallon kanssa: koodatun datan muuntaminen tapahtuu samaan aikaan apukantoaallon muuntamisen kanssa.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U6b

Käyttöjakso

Käyttöjakso:

50 % ± α, α ≤ 5 %

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U6c

Kantoaallon modulointi

Moduloidun apukantoaallon monistaminen kantoaallon kanssa

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U7
   (*2)

Datan koodaus

NRZI (Ei muutosta bitin ’1’ alussa, muutos bitin ’0’ alussa, ei muutosta bitissä)

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U8
   (*2)

Bittinopeus

250 kbit/s

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U8a

Bittikellon toleranssi

Seuraavan puitteissa: 100 ππμ

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U9

Viestinnän bittivirhesuhde

≤ 10–6

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U11

Viestintävyöhyke

Alue, jonka sisällä ajoneuvoyksikön DSRC-laite sijaitsee siten, että REDCR-lukija vastaanottaa sen lähetyksiä ja bittivirhesuhde on pienempi kuin parametrissa U9a.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U12a
   (*2)

Muuntovahvistus (alaraja)

1 dB kummallekin sivukaistalle

Kulman laajuus: ympyräsymmetrinen keskilinjan ja ± 35o välissä

sekä

-45o – +45o puitteissa, joka vastaa tienpinnan kanssa yhdensuuntaista pitkittäistä tasoa, kun ajoneuvoyksikön DSRC-laite asennetaan myöhemmin ajoneuvoon (suuntakulma)

Suurempi kuin määritelty arvoalue korkeintaan ± 45o vaakakulmille, kun otetaan huomioon tässä lisäyksessä määritellyt käyttötapaukset.

U12b
   (*2)

Muuntovahvistus (yläraja)

10 dB kummallekin sivukaistalle

Vähempi kuin määritelty arvoalue kullekin sivukaistalle ympyräkartion sisällä, joka sijaitsee keskiakselin ympärillä, jolla on ± 45o avautumiskulma

U13

Alustus (preamble)

Alustus on pakollinen.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U13a

Alustus (preamble)

Pituus ja merkkijono

32–36 μs, pelkästään apukantoaallolla moduloitu, sen jälkeen 8 bittiä NRZ-koodauksen tilassa ’0’ bittiä.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

U13b

Ylimääräiset bitit

Ajoneuvoyksikön DSRC-laite voi lähettää enintään 8 bittiä lopputunnuksen jälkeen. Tienvarsiyksikön (REDCR-lukija) ei tarvitse ottaa näitä ylimääräisiä bittejä huomioon.

(Yhdenmukainen standardin EN 12253 kanssa)

Sivulla 469, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva 5.4.3 kohta seuraavasti:

”5.4.3   Kyselykomentosarja

| DSC_36 | Komento- ja vastaussarjan näkökulmasta tapahtuma voidaan kuvata seuraavasti:


  Sarja | Lähettäjä | | Vastaanottaja | Kuvaus | Toiminto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | REDCR | > | DSRC-VU | Viestintäyhteyden aloittaminen – Pyyntö | REDCR lähettää BST:n |
| 2 | DSRC-VU | > | REDCR | Viestintäyhteyden aloittaminen – Vastaus | Jos BST tukee AID = 2:a, DSRC-VU pyytää yksityisen ikkunan |
| 3 | REDCR | > | DSRC-VU | Yksityisen ikkunan osoittaminen | Lähettää yksityisen ikkunan osoituksen sisältävän kehyksen |
| 4 | DSRC-VU | > | REDCR | VST:n lähetys | Lähettää VST:n sisältävän kehyksen |
| 5 | REDCR | > | DSRC-VU | Erityisen EID:n attribuuttiin siältyviä tietoja koskevan GET.request-komennon lähetys | |
| 6 | DSRC-VU | > | REDCR | GET.response-komennon lähetys pyydetyn erityisen EID:n attribuutin kanssa | Lähettää attribuutin (RTMData, OWSData...) erityistä EID:a koskevien tietojen kanssa |
| 7 | REDCR | > | DSRC-VU | Muuta attribuuttia koskevan GET.request-tietopyynnön lähetys (soveltuvin osin) | |
| 8 | DSRC-VU | > | REDCR | GET.response-komennon lähetys pyydetyn attribuutin kanssa | Lähettää attribuutin erityistä EID:a koskevien tietojen kanssa |
| 9 | REDCR | > | DSRC-VU | Tietojen onnistunut vastaanotto | Lähettää RELEASE-komennon, joka päättää tapahtuman |
| 10 | DSRC-VU | | | Tapahtuman päättäminen | |

DSC_36

Sarja

Lähettäjä

Vastaanottaja

Kuvaus

Toiminto

1

REDCR

>

DSRC-VU

Viestintäyhteyden aloittaminen – Pyyntö

REDCR lähettää BST:n

2

DSRC-VU

>

REDCR

Viestintäyhteyden aloittaminen – Vastaus

Jos BST tukee AID = 2:a, DSRC-VU pyytää yksityisen ikkunan

3

REDCR

>

DSRC-VU

Yksityisen ikkunan osoittaminen

Lähettää yksityisen ikkunan osoituksen sisältävän kehyksen

4

DSRC-VU

>

REDCR

VST:n lähetys

Lähettää VST:n sisältävän kehyksen

5

REDCR

>

DSRC-VU

Erityisen EID:n attribuuttiin siältyviä tietoja koskevan GET.request-komennon lähetys

6

DSRC-VU

>

REDCR

GET.response-komennon lähetys pyydetyn erityisen EID:n attribuutin kanssa

Lähettää attribuutin (RTMData, OWSData...) erityistä EID:a koskevien tietojen kanssa

7

REDCR

>

DSRC-VU

Muuta attribuuttia koskevan GET.request-tietopyynnön lähetys (soveltuvin osin)

8

DSRC-VU

>

REDCR

GET.response-komennon lähetys pyydetyn attribuutin kanssa

Lähettää attribuutin erityistä EID:a koskevien tietojen kanssa

9

REDCR

>

DSRC-VU

Tietojen onnistunut vastaanotto

Lähettää RELEASE-komennon, joka päättää tapahtuman

10

DSRC-VU

Tapahtuman päättäminen

Esimerkki tapahtumasarjasta ja vaihdettujen kehysten sisällöistä määritellään lausekkeissa 5.4.7 ja 5.4.8.”

Sivulla 472, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.3 seuraavasti:

”RtmData-elementit, suoritetut toiminnot ja määritelmät

| (1) | RTM-datan rakenne |
| --- | --- |

(1)

RTM-datan rakenne

| (2) | Ajoneuvoyksikön suorittama toiminto |
| --- | --- |

(2)

Ajoneuvoyksikön suorittama toiminto

| (3) | ASN.1-tietojen määrittely |
| --- | --- |

(3)

ASN.1-tietojen määrittely

RTM1

Ajoneuvon rekisterikilpi

Ajoneuvoyksikkö asettaa RTM1- tietoelementin tp15638VehicleRegistrationPlate arvon datatyypin VehicleRegistrationIdentification tallennetun arvon perusteella, kuten määritetään lisäyksessä 1 VehicleRegistrationIdentification

Ajoneuvon rekisteröintikilpi ilmaistaan merkkijonona

Image 4

RTM2

Ylinopeustapaus (Speeding Event)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM2 tp15638SpeedingEvent.

Ajoneuvoyksikkö laskee muuttujan tp15638SpeedingEvent arvon ajoneuvoyksikköön rekisteröityjen ylinopeustapausten lukumäärästä 10 viimeisimmältä päivältä, jolloin tapahtumia sattui, kuten liitteessä 1 C määritetään.

Jos edellisen 10 päivän aikana on ainakin yksi tp15638SpeedingEvent -tapahtuma, muuttujan tp15638SpeedingEvent arvoksi asetetaan TRUE.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisen 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638SpeedingEvent arvoksi asetetaan FALSE.

1 (TRUE) – osoittaanopeuksiin liittyvät epäsään nöllisyydet 10 viimeisimmältä päivältä, jolloin tapahtumia sattui

Image 5

RTM3

Ajo ilman voimassa olevaa korttia (Driving Without Valid Card)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM3

tp15638DrivingWithoutValidCard.

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon ’True’ muuttujalle tp15638DrivingWithoutValidCard, jos ajoneuvoyksikön tietoihin on kirjattu edellisen 10 päivän ajalta ainakin yksi tapahtuma tyyppiä ’Ajo ilman asianmukaista korttia’, kuten liitteessä 1 C määritetään.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638DrivingWithoutValidCard arvoksi asetetaan FALSE.

1 (TRUE) = osoittaa,että korttia on käytetty väärin

Image 6

RTM4

Voimassa oleva kuljettajakortti (Valid Driver Card)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM4

tp15638DriverCard ajoneuvoyksikköön kirjatun datan perusteella ja lisäyksen 1 määritelmän mukaisesti.

Jos mitään voimassa olevaa korttia ei ole, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos on voimassa oleva kuljettajakortti, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE

0 (FALSE) = osoittaa voimassa olevan kuljettajakortin

Image 7

RTM5

Kortin paikoilleen asettaminen ajon aikana (Card Insertion while Driving)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM5

Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon TRUE muuttujalle tp15638CardInsertion, jos ajoneuvoyksikkö on kirjannut edellisten 10 päivän ajalta ainakin yhden tapahtuman tyyppiä ’Kortin paikoilleen asettaminen ajon aikana’, liitteen 1 C määritelmän perusteella.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638CardInsertion arvoksi asetetaan FALSE.

1 (TRUE) = osoittaa, että kortti on asetettu paikoilleen ajon aikana10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

Image 8

RTM6

Virhe liikedatassa (Motion Data Error)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM6

Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon TRUE muuttujalle tp15638MotionDataError, jos ajoneuvoyksikkö on kirjannut edellisten 10 päivän ajalta ainakin yhden tapahtuman tyyppiä ’Virhe liikedatassa’, liitteen 1 C määritelmän mukaisesti.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638MotionDataError arvoksi asetetaan FALSE.

1 (TRUE) = osoittaa virheen liikedatassa 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

Image 9

RTM7

Ajoneuvon liikeristiriita (Vehicle Motion Conflict)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM7

Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon TRUE muuttujalle tp15638vehicleMotionConflict, jos ajoneuvoyksikkö on kirjannut edellisten 10 päivän ajalta ainakin yhden tapahtuman tyyppiä ’Ajoneuvon liikeristiriita’ (arvo

’0A’H).

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellisten 10 päivän aikana ei ole yhtään tapahtumaa, muuttujan tp15638vehicleMotionConflict arvoksi asetetaan FALSE.

1 (TRUE) = osoittaaliikeristiriidan 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

Image 10

RTM8

Toinen kuljettajakortti (2nd Driver Card)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM8 liitteen 1 C perusteella (’kuljettajan päivittäiseen toimintaan liittyvät tiedot’ CREW ja CO-DRIVER).

Jos ajoneuvoyksikössä on toinen voimassa oleva kuljettajakortti, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos ajoneuvoyksikössä ei ole toista voimassa olevaa kuljettajakorttia, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE

1 (TRUE) = osoittaa, että toinen kuljettajakortti on asennettu

Image 11

RTM9

Nykyinen toiminta (Current Activity)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM9.

Jos nykyinen toiminta kirjataan ajoneuvoyksikössä muuksi toiminnaksi kuin ’DRIVING’, siten kuin liitteessä 1 C määritellään, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos nykyinen toiminta ei ole kirjattu ajoneuvoyksikössä toiminnaksi ’DRIVING’, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE

1 (TRUE) = muu toiminta valittu;

0 (FALSE) = DRIVING valittu

Image 12

RTM10

Edellinen käyttöjakso lopetettu (Last Session Closed)

Ajoneuvoyksikkö asettaa loogisen arvon datatyypille RTM10.

Jos edellistä käyttöjaksoa ei lopetettu oikein liitteessä 1C määritetyllä tavalla, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi TRUE.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos edellinen käyttöjakso lopetettiin oikein, ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujaksi FALSE

1 (TRUE) = ei ole lopetettu oikein

0 (FALSE) = on lopetettu oikein

Image 13

RTM11

Virransyötön keskeytyminen (Power Supply Interruption)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon datatyypille RTM11.

Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon muuttujalle tp15638PowerSupplyInterruption, joka vastaa pisintä virransyötön keskeytymistä, asetuksen (EU) N:o 165/2014 9 artiklan tyypin ’virtakatkos’ (’Power supply interruption’) mukaisesti, kuten liitteessä 1C määritetään.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui, ei ole ollut virransyötön keskeytymistä koskevia tapauksia, kokonaislukuarvoksi asetetaan 0.

Virransyötön keskeytymisten määrä 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

Image 14

RTM12

Vika tunnistimessa (Sensor Fault)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon datatyypille RTM12.

Ajoneuvoyksikkö asettaa muuttujalle sensorFault arvoksi

| — | 1 jos tapahtuma tyyppiä ’35’H, vika tunnistimessa (Sensor fault) on kirjattu edellisten 10 päivän aikana, |
| --- | --- |

—

1 jos tapahtuma tyyppiä ’35’H, vika tunnistimessa (Sensor fault) on kirjattu edellisten 10 päivän aikana,

| — | 2 jos tapahtuma tyyppiä GNSS-vastaanottimen vika (GNSS receiver fault) (joko sisäinen tai ulkoinen, ja enum-arvo on ’51’H tai ’52’H) on kirjattu edellisten 10 päivän aikana. |
| --- | --- |

—

2 jos tapahtuma tyyppiä GNSS-vastaanottimen vika (GNSS receiver fault) (joko sisäinen tai ulkoinen, ja enum-arvo on ’51’H tai ’52’H) on kirjattu edellisten 10 päivän aikana.

| — | 3 jos tapahtuma tyyppiä ’53’H, ulkoisen GNSS-laitteiston viestintävika (’53’H External GNSS communication fault), on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui. |
| --- | --- |

—

3 jos tapahtuma tyyppiä ’53’H, ulkoisen GNSS-laitteiston viestintävika (’53’H External GNSS communication fault), on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui.

| — | 4 Jos sekä vika tunnistimessa (Sensor Fault) ja GNSS-vastaanottimen vika (GNSS receiver fault) on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
| --- | --- |

—

4 Jos sekä vika tunnistimessa (Sensor Fault) ja GNSS-vastaanottimen vika (GNSS receiver fault) on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

| — | 5 Jos sekä vika tunnistimessa (Sensor Fault) ja ulkoisen GNSS-laitteiston viestintävika (External GNSS communication fault) on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
| --- | --- |

—

5 Jos sekä vika tunnistimessa (Sensor Fault) ja ulkoisen GNSS-laitteiston viestintävika (External GNSS communication fault) on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

| — | 6 Jos sekä GNSS-vastaanottimen vika (GNSS receiver fault) ja ulkoisen GNSS-laitteiston viestintävika (External GNSS communication fault) on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
| --- | --- |

—

6 Jos sekä GNSS-vastaanottimen vika (GNSS receiver fault) ja ulkoisen GNSS-laitteiston viestintävika (External GNSS communication fault) on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

| — | 7 Jos kaikki kolme tunnistinvikaa on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui |
| --- | --- |

—

7 Jos kaikki kolme tunnistinvikaa on kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana, jolloin tapauksia sattui

MUUSSA TAPAUKSESSA se asettaa arvon 0, jos mitään tapahtumaa ei ole kirjattu 10 viimeisimmän päivän aikana

| — | tunnistinvika yksi oktetti datatermistön mukaisesti |
| --- | --- |

—

tunnistinvika yksi oktetti datatermistön mukaisesti

Image 15

RTM13

Ajan asetus (Time Adjustment)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM13 ajan asetukseen liittyvien tietojen olemassaolon perusteella, liitteen 1 C määritelmän mukaisesti.

Ajoneuvoyksikkö asettaa arvon ajankohtaan, jolloin sattui viimeisin ajan asetustietoa (’Time Adjustment’) koskeva tapahtuma.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos mitään ’Time Adjustment’ -tapahtumaa, siten kuin se määritellään liitteessä 1 C, ei ole ajoneuvoyksikön tiedoissa, se asettaa arvoksi 0

Viimeisimmän ajan asetustiedon ajankohta

Image 16

RTM14

Tietoturvan murtoyritys (Security Breach Attempt)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM14 tietoturvan murtoyrityksen olemassaolon perusteella siten kuin se määritellään liitteessä 1 C.

Ajoneuvoyksikkö asettaa sen kirjaaman viimeisimmän tietoturvan murtoyrityksen ajankohdan arvon.

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos mitään ’tietoturvan murtoyritys’ -tapahtumaa, siten kuin se määritellään liitteessä 1 C, ei ole ajoneuvoyksikön tiedoissa, se asettaa arvoksi 0x00FF

Viimeisimmän tietoturvan murtoyrityksen ajankohta

| — | Oletusarvo = 0x00FF |
| --- | --- |

—

Oletusarvo = 0x00FF

Image 17

RTM15

Viimeisin kalibrointi (Last Calibration)

Ajoneuvoyksikkö asettaa kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM15 viimeisimpien kalibrointitietojen perusteella, kuten määritetään liitteessä 1 C.

Ajoneuvoyksikkö asettaa sen kirjaamien viimeisimmän kahden kalibroinnin (RTM15 ja RTM16) ajankohdan arvot, jotka on kirjattu VuCalibrationData -tietoihin, kuten määritetään lisäyksessä 1.

Ajoneuvoyksikkö asettaa RTM15:n arvon viimeisimmän kalibrointitiedon timeReal -arvon perusteella.

Viimeisimpään kalibrointiin liittyvien tietojen aika

Image 18

RTM16

Viimeistä edellinen kalibrointi (Previous Calibration)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM16 viimeistä kalibrointia edeltävän kalibroinnin tietojen perusteella

MUUSSA TAPAUKSESSA, jos viimeistä edeltävää kalibrointia ei ole, ajoneuvoyksikkö asettaa RTM16:n arvoksi 0.

Viimeistä edeltävän kalibroinnintiedot

Image 19

RTM17

Ajopiirturin yhdistämispäivä (Date Tachograph Connected)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM17.

Ajoneuvoyksikkö asettaa arvoksi ajoneuvoyksikön ensiasennuksen ajankohdan.

Ajoneuvoyksikkö ottaa nämä tiedot vuCalibrationRecords -tietuesarjan VuCalibrationData -tietueista (lisäys 1), jolloin CalibrationPurpose-muuttuja on: ’03’H

Ajopiirturin yhdistämispäivä

Image 20

RTM18

Nykyinen nopeus (Current Speed)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon datatyypille RTM18.

Ajoneuvoyksikkö asettaa datatyypin RTM16 arvoksi viimeisimmän kirjatun nykyistä nopeutta koskevan tiedon RtmData:n viimeisimmän päivityksen ajankohtana.

Viimeisin kirjattu nykyistä nopeutta koskeva tieto

Image 21

RTM19

Aikaleima (TimeStamp)

Ajoneuvoyksikkö luo kokonaislukuarvon (timeReal lisäyksessä 1) datatyypille RTM17.

Ajoneuvoyksikkö asettaa datatyypin RTM19 arvoksi RtmData:n arvon viimeisimmän päivityksen ajankohtana.

Tämänhetkisen TachographPayload-tietueen aikaleima

Image 22
  ”

Sivulla 477, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.4 seuraavasti:

”Alustus – BST-kehyksen asetukset

| Kenttä | Asetukset |
| --- | --- |
| Yhteyden tunniste | Lähetyksen osoite |
| BeaconId | Standardin EN 12834 mukaisesti |
| Aika | Standardin EN 12834 mukaisesti |
| Profiili | Ei liittymää, käytä 0 tai 1 |
| MandApplications | Ei laajennusta, ei EID:tä, ei parametriä, AID = 2 Freight&Fleet |
| NonMandApplications | Ei ole |
| ProfileList | Ei laajennusta, profiilien määrä luettelossa = 0 |
| Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | Ei fragmentointia |
| Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) | Komennon PDU (Command PDU), käyttöliittymäkomento (UI command)” |

Kenttä

Asetukset

Yhteyden tunniste

Lähetyksen osoite

BeaconId

Standardin EN 12834 mukaisesti

Aika

Standardin EN 12834 mukaisesti

Profiili

Ei liittymää, käytä 0 tai 1

MandApplications

Ei laajennusta, ei EID:tä, ei parametriä, AID = 2 Freight&Fleet

NonMandApplications

Ei ole

ProfileList

Ei laajennusta, profiilien määrä luettelossa = 0

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Ei fragmentointia

Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings)

Komennon PDU (Command PDU), käyttöliittymäkomento (UI command)”

Sivulla 477, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.5 seuraavasti:

”Alustus – esimerkki BST-kehyksen sisällöstä

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (Start flag) |
| 2 | Lähetyksen tunnus (broadcast IC) | | Lähetyksen osoite (broadcast address) |
| 3 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control Field) | | Komennon PDU (Command PDU) |
| 4 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | Käyttöliittymäkomento (UI command) |
| 5 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 6 | BST | | Alustuspyyntö (initialisation request) |
| SEQUENCE { | | |
| OPTION indicator
  BeaconID SEQUENCE {
  ManufacturerId INTEGER (0..65535) | | Ei-pakollisia sovelluksia (NonMand applications) ei ole |
| | |
| | Valmistajan tunniste (manufacturer Identifier) |
| 7 | | |
| 8 | | |
| IndividualID INTEGER (0..134217727) | | 27 bitin tunniste, valmistajan saatavilla |
| 9 | |
| 10 | |
| 11 | } | |
| 12 | Time INTEGER (0..4294967295) | | 32 bitin UNIX-reaaliaikainen |
| 13 | |
| 14 | |
| 15 | |
| 16 | Profile INTEGER (0..127,...) | | Ei liittymää. Esimerkkiprofiili 0 |
| 17 | MandApplications SEQUENCE (SIZE(0..127,...)) OF { | | Ei liittymää, pakollisten sovellusten
  (mandApplications) lukumäärä = 1 |
| 18 | SEQUENCE { | | |
| OPTION indicator | | EID puuttuu |
| OPTION indicator | | Parametri puuttuu |
| AID DSRCApplicationEntityID}} | | Ei liittymää. AID = 2 Freight&Fleet |
| 19 | ProfileList SEQUENCE (0..127,...) OF Profile} | | Ei laajennusta, profiilien määrä luettelossa = 0 |
| 20 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 21 | |
| 22 | Erote | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 23

Alkuerote (Start flag)

2

Lähetyksen tunnus (broadcast IC)

Image 24

Lähetyksen osoite (broadcast address)

3

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control Field)

Image 25

Komennon PDU (Command PDU)

4

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 26

Käyttöliittymäkomento (UI command)

5

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 27

Ei fragmentointia

6

BST

Image 28

Alustuspyyntö (initialisation request)

SEQUENCE {

OPTION indicator

BeaconID SEQUENCE {

ManufacturerId INTEGER (0..65535)

Image 29

Ei-pakollisia sovelluksia (NonMand applications) ei ole

Image 30

Valmistajan tunniste (manufacturer Identifier)

7

Image 31

8

Image 32

IndividualID INTEGER (0..134217727)

Image 33

27 bitin tunniste, valmistajan saatavilla

9

Image 34

10

Image 35

11

}

Image 36

12

Time INTEGER (0..4294967295)

Image 37

32 bitin UNIX-reaaliaikainen

13

Image 38

14

Image 39

15

Image 40

16

Profile INTEGER (0..127,...)

Image 41

Ei liittymää. Esimerkkiprofiili 0

17

MandApplications SEQUENCE (SIZE(0..127,...)) OF {

Image 42

Ei liittymää, pakollisten sovellusten

(mandApplications) lukumäärä = 1

18

SEQUENCE {

OPTION indicator

Image 43

EID puuttuu

OPTION indicator

Image 44

Parametri puuttuu

AID DSRCApplicationEntityID}}

Image 45

Ei liittymää. AID = 2 Freight&Fleet

19

ProfileList SEQUENCE (0..127,...) OF Profile}

Image 46

Ei laajennusta, profiilien määrä luettelossa = 0

20

FCS

Image 47

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

21

Image 48

22

Erote

Image 49

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 479, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.6 seuraavasti:

”Alustus – Yksityisen ikkunan osoittamispyynnön kehyksen sisältö

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (Start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) | | Yksityistä ikkunaa koskeva pyyntö (Private window request) |
| 7 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 8 | |
| 9 | Erote (flag) | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 50

Alkuerote (Start flag)

2

Yksityinen LID

Image 51

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 52

4

Image 53

5

Image 54

6

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field)

Image 55

Yksityistä ikkunaa koskeva pyyntö (Private window request)

7

FCS

Image 56

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

8

Image 57

9

Erote (flag)

Image 58

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 480, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.7 seuraavasti:

”Alustus – Yksityisen ikkunan osoittamisen kehyksen sisältö

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) | | Yksityisen ikkunan osoittaminen (Private window allocation) |
| 7 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 8 | |
| 9 | Erote (flag) | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 59

Alkuerote (start flag)

2

Yksityinen LID

Image 60

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 61

4

Image 62

5

Image 63

6

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field)

Image 64

Yksityisen ikkunan osoittaminen (Private window allocation)

7

FCS

Image 65

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

8

Image 66

9

Erote (flag)

Image 67

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 480, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.8 seuraavasti:

”Alustus – VST-kehyksen asetukset

| Kenttä | Asetukset |
| --- | --- |
| Yksityinen LID | Standardin EN 12834 mukaisesti |
| VST-parametrit | Fill = 0, sen jälkeen kukin tuettu sovellus: EID löytyy, parametri löytyy, AID = 2, EID sellainen kuin ajoneuvoon asetettu laite sen tuottaa |
| Parametri | Ei liittymää, sisältää RTM-kontekstitunnuksen |
| ObeConfiguration | Vapaaehtoinen kenttä ObeStatus voi löytyä, mutta REDCR-lukija ei käytä sitä |
| Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | Ei fragmentointia |
| Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) | Komennon PDU (Command PDU), käyttöliittymäkomento (UI command)” |

Kenttä

Asetukset

Yksityinen LID

Standardin EN 12834 mukaisesti

VST-parametrit

Fill = 0, sen jälkeen kukin tuettu sovellus: EID löytyy, parametri löytyy, AID = 2, EID sellainen kuin ajoneuvoon asetettu laite sen tuottaa

Parametri

Ei liittymää, sisältää RTM-kontekstitunnuksen

ObeConfiguration

Vapaaehtoinen kenttä ObeStatus voi löytyä, mutta REDCR-lukija ei käytä sitä

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Ei fragmentointia

Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings)

Komennon PDU (Command PDU), käyttöliittymäkomento (UI command)”

Sivulla 481, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.9 seuraavasti:

”Alustus – esimerkki VST-kehyksen sisällöstä

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) | | Komennon PDU (Command PDU) |
| 7 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | Käyttöliittymäkomento |
| 8 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 9 | VST
  SEQUENCE { | | Alustuksen vastaus |
| Fill BIT STRING (SIZE(4)) | | Ei käytetä ja arvoksi astetaan 0 |
| 10 | Profile INTEGER (0..127,...)
  Applications SEQUENCE OF { | | Ei liittymää. Esimerkkiprofiili 0 |
| 11 | | Ei liittymää, 1 sovellus |
| 12 | SEQUENCE { | | |
| OPTION indicator | | EID löytyy |
| OPTION indicator | | Parametri löytyy |
| AID DSRCApplicationEntityID | | Ei liittymää. AID = 2 Freight&Fleet |
| 13 | EID Dsrc-EID | | Määritetty ajoneuvoon asetetussa laitteessa ja tunnistaa sovelluksen esiintymän. |
| 14 | Parameter Container { | | Ei liittymää, säilön valinta = 02,
  oktettijono |
| 15 | | | Ei liittymää, RTM-kontekstitunnuksen pituus = 8 |
| 16 | Rtm-ContextMark::= SEQUENCE {
  StandardIdentifier
  standardIdentifier | | Tuetun standardin, osan ja version oliotunniste. Esimerkki: ISO (1) standardi (0) TARV (15638) osa 9 (9) versio 1 (1).
  Ensimmäinen oktetti on 06H, joka on oliotunniste, toinen oktetti on 06H, joka on pituus. Seuraavat 6 oktettia koodaavat esimerkkinä olevaa oliotunnistetta
  Huomaa, että löytyy ainoastaan yksi osa (valinnainen RtmCommProfile-osa on jätetty pois) |
| 17 | |
| 18 | |
| 19 | |
| 20 | |
| 21 | |
| 22 | |
| 23 | |
| 24 | ObeConfiguration Sequence { | | |
| OPTION indicator | | ObeStatus ei löydy |
| EquipmentClass INTEGER (0..32767) | | |
| 25 | | |
| 26 | ManufacturerId INTEGER (0..65535) | | Ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen valmistajan tunniste siten, kuin se määritellään rekisterissä ISO 14816 |
| 27 | |
| 28 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 29 | |
| 30 | Flag | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 68

Alkuerote (start flag)

2

Yksityinen LID

Image 69

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 70

4

Image 71

5

Image 72

6

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field)

Image 73

Komennon PDU (Command PDU)

7

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 74

Käyttöliittymäkomento

8

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 75

Ei fragmentointia

9

VST

SEQUENCE {

Image 76

Alustuksen vastaus

Fill BIT STRING (SIZE(4))

Image 77

Ei käytetä ja arvoksi astetaan 0

10

Profile INTEGER (0..127,...)

Applications SEQUENCE OF {

Image 78

Ei liittymää. Esimerkkiprofiili 0

11

Image 79

Ei liittymää, 1 sovellus

12

SEQUENCE {

OPTION indicator

Image 80

EID löytyy

OPTION indicator

Image 81

Parametri löytyy

AID DSRCApplicationEntityID

Image 82

Ei liittymää. AID = 2 Freight&Fleet

13

EID Dsrc-EID

Image 83

Määritetty ajoneuvoon asetetussa laitteessa ja tunnistaa sovelluksen esiintymän.

14

Parameter Container {

Image 84

Ei liittymää, säilön valinta = 02,

oktettijono

15

Image 85

Ei liittymää, RTM-kontekstitunnuksen pituus = 8

16

Rtm-ContextMark::= SEQUENCE {

StandardIdentifier

standardIdentifier

Image 86

Tuetun standardin, osan ja version oliotunniste. Esimerkki: ISO (1) standardi (0) TARV (15638) osa 9 (9) versio 1 (1).

Ensimmäinen oktetti on 06H, joka on oliotunniste, toinen oktetti on 06H, joka on pituus. Seuraavat 6 oktettia koodaavat esimerkkinä olevaa oliotunnistetta

Huomaa, että löytyy ainoastaan yksi osa (valinnainen RtmCommProfile-osa on jätetty pois)

17

Image 87

18

Image 88

19

Image 89

20

Image 90

21

Image 91

22

Image 92

23

Image 93

24

ObeConfiguration Sequence {

OPTION indicator

Image 94

ObeStatus ei löydy

EquipmentClass INTEGER (0..32767)

Image 95

25

Image 96

26

ManufacturerId INTEGER (0..65535)

Image 97

Ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen valmistajan tunniste siten, kuin se määritellään rekisterissä ISO 14816

27

Image 98

28

FCS

Image 99

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

29

Image 100

30

Flag

Image 101

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 482, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.10 seuraavasti:

”Esitys – GET-pyynnön kehyksen asetukset

| Kenttä | Asetukset |
| --- | --- |
| Herätinlaitteen tunniste (Invoker Identifier) (IID) | Ei ole |
| Yhteyden tunniste (Link Identifier) (LID) | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| Ketjutus (chaining) | Ei |
| Osan tunniste (EID) | Kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään Ei liittymää. |
| Pääsytiedot | Ei |
| AttributeIdList | Ei liittymää, 1 ominaisuus (attribute), AttributeID = 1 (RtmData) |
| Fragmentointi | Ei |
| Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) | Komennon PDU (Command PDU), kerätty ACn -komento (Polled ACn command)” |

Kenttä

Asetukset

Herätinlaitteen tunniste (Invoker Identifier) (IID)

Ei ole

Yhteyden tunniste (Link Identifier) (LID)

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

Ketjutus (chaining)

Ei

Osan tunniste (EID)

Kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään Ei liittymää.

Pääsytiedot

Ei

AttributeIdList

Ei liittymää, 1 ominaisuus (attribute), AttributeID = 1 (RtmData)

Fragmentointi

Ei

Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings)

Komennon PDU (Command PDU), kerätty ACn -komento (Polled ACn command)”

Sivulla 483, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.11 seuraavasti:

”Esitys – Esimerkki GET-pyynnön kehyksestä

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) | | Komennon PDU (Command PDU) |
| 7 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | Kerätty ACn-komento, n-bittiä |
| 8 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 9 | Get.request
  SEQUENCE { | | GET-pyyntö |
| OPTION indicator | | Pääsytiedot puuttuvat |
| OPTION indicator | | IID puuttuu |
| OPTION indicator | | AttributeIdList löytyy |
| Fill BIT STRING(SIZE(1)) | | Asetettu arvoon 0. |
| 10 | EID INTEGER(0..127,...) | | RTM-sovelluksen EID,
  kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään Ei liittymää. |
| 11 | AttributeIdList SEQUENCE OF {
  AttributeId}} | | Ei liittymää, ominaisuuksien määrä = 1 |
| 12 | | AttributeId = 1, RtmData. Ei liittymää. |
| 13 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 14 | |
| 15 | Flag | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 102

Alkuerote (start flag)

2

Yksityinen LID

Image 103

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 104

4

Image 105

5

Image 106

6

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field)

Image 107

Komennon PDU (Command PDU)

7

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 108

Kerätty ACn-komento, n-bittiä

8

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 109

Ei fragmentointia

9

Get.request

SEQUENCE {

Image 110

GET-pyyntö

OPTION indicator

Image 111

Pääsytiedot puuttuvat

OPTION indicator

Image 112

IID puuttuu

OPTION indicator

Image 113

AttributeIdList löytyy

Fill BIT STRING(SIZE(1))

Image 114

Asetettu arvoon 0.

10

EID INTEGER(0..127,...)

Image 115

RTM-sovelluksen EID,

kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään Ei liittymää.

11

AttributeIdList SEQUENCE OF {

AttributeId}}

Image 116

Ei liittymää, ominaisuuksien määrä = 1

12

Image 117

AttributeId = 1, RtmData. Ei liittymää.

13

FCS

Image 118

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

14

Image 119

15

Flag

Image 120

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 484, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.12 seuraavasti:

”Esitys – GET-vastauksen kehyksen asetukset

| Kenttä | Asetukset |
| --- | --- |
| Herätinlaitteen tunniste (Invoker Identifier) (IID) | Ei ole |
| Yhteyden tunniste (Link Identifier) (LID) | Standardin EN 12834 mukaisesti |
| Ketjutus (chaining) | Ei |
| Osan tunniste (EID) | Kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään |
| Pääsytiedot | Ei |
| Fragmentointi | Ei |
| Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings) | Vastauksen PDU (Response PDU), vastaus käytettävissä ja hyväksytty komento, ACn -komento” |

Kenttä

Asetukset

Herätinlaitteen tunniste (Invoker Identifier) (IID)

Ei ole

Yhteyden tunniste (Link Identifier) (LID)

Standardin EN 12834 mukaisesti

Ketjutus (chaining)

Ei

Osan tunniste (EID)

Kuten ajoneuvojen palvelutaulukossa määritetään

Pääsytiedot

Ei

Fragmentointi

Ei

Siirtokerroksen (2. kerros) asetukset (Layer 2 settings)

Vastauksen PDU (Response PDU), vastaus käytettävissä ja hyväksytty komento, ACn -komento”

Sivulla 484, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.13 seuraavasti:

”Esittäminen – Esimerkki vastauskehyksen sisällöstä

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) | | Vastauksen PDU (Response PDU) |
| 7 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | Vastaus käytettävissä, ACn -komento n-bittiä |
| 8 | LLC-tilan kenttä (LLC status field) | | Vastaus käytettävissä ja hyväksytty komento |
| 9 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 10 | Get.response
  SEQUENCE { | | GET RESPONSE |
| OPTION indicator | | IID puuttuu |
| OPTION indicator | | Ominaisuuksia koskeva luettelo (Attribute List) löytyy |
| OPTION indicator | | Palautteen tilaa ei ole |
| Fill BIT STRING(SIZE(1)) | | Ei käytössä |
| 11 | EID INTEGER(0..127,...) | | Vastaus
  RTM-sovelluksesta. Ei liittymää. |
| 12 | AttributeList SEQUENCE OF { | | Ei liittymää, ominaisuuksien määrä = 1 |
| 13 | Attributes SEQUENCE {
  AttributeId | | Ei liittymää, AttributeID = 1 (RtmData) |
| 14 | AttributeValue CONTAINER { | | Ei liittymää, Säilön valinta = 1010. |
| 15 | | RtmData |
| 16 | |
| 17 | |
| ... | ... |
| n | }}}} | |
| n+1 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| n+2 | |
| n+3 | Erote | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 121

Alkuerote (start flag)

2

Yksityinen LID

Image 122

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 123

4

Image 124

5

Image 125

6

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field)

Image 126

Vastauksen PDU (Response PDU)

7

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 127

Vastaus käytettävissä, ACn -komento n-bittiä

8

LLC-tilan kenttä (LLC status field)

Image 128

Vastaus käytettävissä ja hyväksytty komento

9

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 129

Ei fragmentointia

10

Get.response

SEQUENCE {

Image 130

GET RESPONSE

OPTION indicator

Image 131

IID puuttuu

OPTION indicator

Image 132

Ominaisuuksia koskeva luettelo (Attribute List) löytyy

OPTION indicator

Image 133

Palautteen tilaa ei ole

Fill BIT STRING(SIZE(1))

Image 134

Ei käytössä

11

EID INTEGER(0..127,...)

Image 135

Vastaus

RTM-sovelluksesta. Ei liittymää.

12

AttributeList SEQUENCE OF {

Image 136

Ei liittymää, ominaisuuksien määrä = 1

13

Attributes SEQUENCE {

AttributeId

Image 137

Ei liittymää, AttributeID = 1 (RtmData)

14

AttributeValue CONTAINER {

Image 138

Ei liittymää, Säilön valinta = 1010.

15

Image 139

RtmData

16

Image 140

17

Image 141

...

...

n

}}}}

Image 142

n+1

FCS

Image 143

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

n+2

Image 144

n+3

Erote

Image 145

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 486, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.14 seuraavasti:

”Päättäminen. EVENT_REPORT Release -kehyksen sisältö

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä | | Kehys sisältää LPDU-komennon |
| 7 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | Käyttöliittymäkomento |
| 8 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 9 | EVENT_REPORT.request
  SEQUENCE { | | EVENT_REPORT (Release) |
| OPTION indicator | | Pääsytiedot puuttuvat |
| OPTION indicator | | Tapahtuman parametrit puuttuvat |
| OPTION indicator | | IID puuttuu |
| Mode BOOLEAN | | Vastausta ei odoteta |
| 10 | EID INTEGER (0..127,...) | | Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä) |
| 11 | EventType INTEGER (0..127,...)} | | Tapahtuman tyyppi 0 = Release |
| 12 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste |
| 13 | |
| 14 | Erote | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 146

Alkuerote (start flag)

2

Yksityinen LID

Image 147

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 148

4

Image 149

5

Image 150

6

MAC-koodin ohjauskenttä

Image 151

Kehys sisältää LPDU-komennon

7

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 152

Käyttöliittymäkomento

8

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 153

Ei fragmentointia

9

EVENT_REPORT.request

SEQUENCE {

Image 154

EVENT_REPORT (Release)

OPTION indicator

Image 155

Pääsytiedot puuttuvat

OPTION indicator

Image 156

Tapahtuman parametrit puuttuvat

OPTION indicator

Image 157

IID puuttuu

Mode BOOLEAN

Image 158

Vastausta ei odoteta

10

EID INTEGER (0..127,...)

Image 159

Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä)

11

EventType INTEGER (0..127,...)}

Image 160

Tapahtuman tyyppi 0 = Release

12

FCS

Image 161

Kehyspohjainen varmiste

13

Image 162

14

Erote

Image 163

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 487, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.15 seuraavasti:

”Esimerkki ACTION, ECHO-pyynnön kehyksestä

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (Start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä | | Komennon PDU (Command PDU) |
| 7 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | Kerätty ACn-komento, n-bittiä |
| 8 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 9 | ACTION.request
  SEQUENCE { | | Toimintoa (action) koskeva pyyntö (ECHO) |
| OPTION indicator | | Pääsytiedot puuttuvat |
| OPTION indicator | | Toiminnon parametri (action parameter) löytyy |
| OPTION indicator | | IID puuttuu |
| Mode BOOLEAN | | Vastausta odotetaan |
| 10 | EID INTEGER (0..127,...) | | Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä) |
| 11 | EID INTEGER (0..127,...) | | Ei laajennusta, pyyntö toimintotyypille (action type) ECHO |
| 12 | ActionParameter CONTAINER { | | Ei liittymää, säiliön valinta = 2 |
| 13 | | Ei liittymää. Merkkijonon pituus = 100 oktettia |
| 14 | | | Takaisin lähetetyt tiedot (echo) |
| ... | ... |
| 113 | }} | |
| 114614 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 115715 | |
| 116816 | Erote (flag) | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 164

Alkuerote (Start flag)

2

Yksityinen LID

Image 165

Tietyn ajoneuvoyksikön DSRC-laitteen yhteysosoite

3

Image 166

4

Image 167

5

Image 168

6

MAC-koodin ohjauskenttä

Image 169

Komennon PDU (Command PDU)

7

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 170

Kerätty ACn-komento, n-bittiä

8

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 171

Ei fragmentointia

9

ACTION.request

SEQUENCE {

Image 172

Toimintoa (action) koskeva pyyntö (ECHO)

OPTION indicator

Image 173

Pääsytiedot puuttuvat

OPTION indicator

Image 174

Toiminnon parametri (action parameter) löytyy

OPTION indicator

Image 175

IID puuttuu

Mode BOOLEAN

Image 176

Vastausta odotetaan

10

EID INTEGER (0..127,...)

Image 177

Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä)

11

EID INTEGER (0..127,...)

Image 178

Ei laajennusta, pyyntö toimintotyypille (action type) ECHO

12

ActionParameter CONTAINER {

Image 179

Ei liittymää, säiliön valinta = 2

13

Image 180

Ei liittymää. Merkkijonon pituus = 100 oktettia

14

Image 181

Takaisin lähetetyt tiedot (echo)

...

...

113

}}

Image 182

114614

FCS

Image 183

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

115715

Image 184

116816

Erote (flag)

Image 185

Loppuerote (end flag)”

Sivulla 489, oikaistaan lisäyksessä 14 oleva taulukko 14.16 seuraavasti:

”Esimerkki ACTION, ECHO-vastauksen kehyksestä

| Oktetti nro | Määrite/Kenttä | Bittejä oktetissa | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Erote (FLAG) | | Alkuerote (start flag) |
| 2 | Yksityinen LID | | Tietyn ajoneuvoyksikön yhteysosoite |
| 3 | |
| 4 | |
| 5 | |
| 6 | MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field) | | Vastauksen PDU (Response PDU) |
| 7 | LLC-ohjauskenttä (LLC Control field) | | ACn-komento, n-bittiä |
| 8 | LLC-tilan kenttä (LLC status field) | | Vastaus käytettävissä |
| 9 | Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header) | | Ei fragmentointia |
| 10 | ACTION.response
  SEQUENCE { | | ACTION vastaus (ECHO) |
| OPTION indicator | | IID puuttuu |
| OPTION indicator | | Vastauksen parametri (response parameter) löytyy |
| OPTION indicator | | Palautteen tilaa ei ole |
| Fill BIT STRING (SIZE (1)) | | Ei käytössä |
| 11 | EID INTEGER (0..127,...) | | Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä) |
| 12 | ResponseParameter CONTAINER { | | Ei liittymää, säiliön valinta = 2 |
| 13 | | Ei liittymää. Merkkijonon pituus = 100 oktettia |
| 14 | | | Takaisin lähetetyt tiedot (echo) |
| ... | ... |
| 113 | }} | |
| 114 | FCS | | Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence) |
| 115 | |
| 116 | Erote (flag) | | Loppuerote (end flag)” |

Oktetti nro

Määrite/Kenttä

Bittejä oktetissa

Kuvaus

1

Erote (FLAG)

Image 186

Alkuerote (start flag)

2

Yksityinen LID

Image 187

Tietyn ajoneuvoyksikön yhteysosoite

3

Image 188

4

Image 189

5

Image 190

6

MAC-koodin ohjauskenttä (MAC Control field)

Image 191

Vastauksen PDU (Response PDU)

7

LLC-ohjauskenttä (LLC Control field)

Image 192

ACn-komento, n-bittiä

8

LLC-tilan kenttä (LLC status field)

Image 193

Vastaus käytettävissä

9

Fragmentoinnin indikaattori (Fragmentation header)

Image 194

Ei fragmentointia

10

ACTION.response

SEQUENCE {

Image 195

ACTION vastaus (ECHO)

OPTION indicator

Image 196

IID puuttuu

OPTION indicator

Image 197

Vastauksen parametri (response parameter) löytyy

OPTION indicator

Image 198

Palautteen tilaa ei ole

Fill BIT STRING (SIZE (1))

Image 199

Ei käytössä

11

EID INTEGER (0..127,...)

Image 200

Ei laajennusta, EID = 0 (järjestelmä)

12

ResponseParameter CONTAINER {

Image 201

Ei liittymää, säiliön valinta = 2

13

Image 202

Ei liittymää. Merkkijonon pituus = 100 oktettia

14

Image 203

Takaisin lähetetyt tiedot (echo)

...

...

113

}}

Image 204

114

FCS

Image 205

Kehyspohjainen varmiste (frame check sequence)

115

Image 206

116

Erote (flag)

Image 207

Loppuerote (end flag)”

---

(*1)  – Lähetysyhteyden parametri, johon sovelletaan vaatimustenmukaisuuden testausta standardin EN 300 674–1 asiaankuuluvan parametritestauksen mukaisesti.”

*1

(*2)  – Lähetysyhteyden parametri, johon sovelletaan vaatimustenmukaisuuden testausta standardin EN 300 674–1 asiaankuuluvan parametritestauksen mukaisesti.”

*2

---