# Az Európai Unió L 48/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.048.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 48 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. február 21. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.048.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 48

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. február 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 154/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 18.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 155/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 18.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésére vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról | 5 |
| | | A Bizottság 156/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. február 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2013/6/EU irányelve (2013. február 20.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a diflubenzuron hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/95/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) difenakumot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozások jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2013) 772. számú dokumentummal történt) | 14 |
| | | 2013/96/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) difenakumot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozásokról
  (az értesítés a C(2013) 780. számú dokumentummal történt) | 17 |
| | | 2013/97/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló 1338/2008/EK európai parlamenti és tanács rendelet alapján az európai egészségügyi felmérésen (EHIS) alapuló statisztikák tekintetében történő statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozóan egyes tagállamok számára eltérések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2013) 784. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2013/98/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési tervhez nyújtott uniós pénzügyi támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 1035. számú dokumentummal történt) | 23 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2013/99/EU |
| | * | A Bizottság ajánlása (2013. február 19.) az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési tervről | 28 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 154/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 18.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról

1

*

A Bizottság 155/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 18.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésére vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról

5

A Bizottság 156/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. február 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2013/6/EU irányelve (2013. február 20.) a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a diflubenzuron hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

10

HATÁROZATOK

2013/95/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) difenakumot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozások jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2013) 772. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 772. számú dokumentummal történt)

14

2013/96/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) difenakumot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozásokról
  (az értesítés a C(2013) 780. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 780. számú dokumentummal történt)

17

2013/97/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló 1338/2008/EK európai parlamenti és tanács rendelet alapján az európai egészségügyi felmérésen (EHIS) alapuló statisztikák tekintetében történő statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozóan egyes tagállamok számára eltérések engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2013) 784. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 784. számú dokumentummal történt)

1

21

2013/98/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. február 19.) az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési tervhez nyújtott uniós pénzügyi támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 1035. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2013) 1035. számú dokumentummal történt)

23

AJÁNLÁSOK

2013/99/EU

*

A Bizottság ajánlása (2013. február 19.) az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési tervről

28

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 90/12/COL határozata (2012. március 15.) a Haslemoen katonai bázis belső táborában lévő egyes épületek értékesítéséről (Norvégia) | 33 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 90/12/COL határozata (2012. március 15.) a Haslemoen katonai bázis belső táborában lévő egyes épületek értékesítéséről (Norvégia)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/1

---

A BIZOTTSÁG 154/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2012. december 18.)

az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 978/2012/EU rendelet (GSP-rendelet) 4. cikke megállapítja az általános preferenciarendszer (GSP) általános előírásai alapján nyújtott vámkedvezmények kritériumait. Ennek megfelelően, nem jogosult ilyen kedvezményekre az az ország, amelyet a Világbank három egymást követő évben magas jövedelmű vagy közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országnak minősített. |
| --- | --- |

(1)

A 978/2012/EU rendelet (GSP-rendelet) 4. cikke megállapítja az általános preferenciarendszer (GSP) általános előírásai alapján nyújtott vámkedvezmények kritériumait. Ennek megfelelően, nem jogosult ilyen kedvezményekre az az ország, amelyet a Világbank három egymást követő évben magas jövedelmű vagy közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országnak minősített.

| (2) | A GSP rendelet II. melléklete létrehozza az általános előírás szerinti GSP-kedvezményezett országok listáját. |
| --- | --- |

(2)

A GSP rendelet II. melléklete létrehozza az általános előírás szerinti GSP-kedvezményezett országok listáját.

| (3) | A Bizottság felhatalmazást kap, hogy az EUMSZ 290. cikke szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a GSP-rendelet hatálybalépését követően minden év január 1-jéig a II. melléklet felülvizsgálata céljából, a GSP-rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság felhatalmazást kap, hogy az EUMSZ 290. cikke szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a GSP-rendelet hatálybalépését követően minden év január 1-jéig a II. melléklet felülvizsgálata céljából, a GSP-rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

| (4) | 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben a Világbank az Azerbajdzsán Köztársaságot és az Iráni Iszlám Köztársaságot a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országnak minősítette. |
| --- | --- |

(4)

2010-ben, 2011-ben és 2012-ben a Világbank az Azerbajdzsán Köztársaságot és az Iráni Iszlám Köztársaságot a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országnak minősítette.

| (5) | Az Azerbajdzsán Köztársaságot és az Iráni Iszlám Köztársaságot törlik az általános előírás szerinti GSP-kedvezményezett országok listájáról, és a GSP-rendelet II. mellékletét ennek megfelelően módosítnai kell, |
| --- | --- |

(5)

Az Azerbajdzsán Köztársaságot és az Iráni Iszlám Köztársaságot törlik az általános előírás szerinti GSP-kedvezményezett országok listájáról, és a GSP-rendelet II. mellékletét ennek megfelelően módosítnai kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 978/2012/EU rendelet II. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet a hatálybalépésének napjától számított egy év elteltével alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás kedvezményezett országai
   (1)

| „A” oszlop | : | az Unió külkereskedelmi statisztikáihoz használt, az országokat és területeket jelölő kódok betűrendben |
| --- | --- | --- |
| „B” oszlop | : | az ország neve |

„A” oszlop

:

az Unió külkereskedelmi statisztikáihoz használt, az országokat és területeket jelölő kódok betűrendben

„B” oszlop

:

az ország neve

| A | B |
| --- | --- |
| AF | Afganisztán |
| AM | Örményország |
| AO | Angola |
| BD | Banglades |
| BF | Burkina Faso |
| BI | Burundi |
| BJ | Benin |
| BO | Bolívia |
| BT | Bhután |
| CD | Kongói Demokratikus Köztársaság |
| CF | Közép-afrikai Köztársaság |
| CG | Kongó |
| CK | Cook-szigetek |
| CN | Kínai Népköztársaság |
| CO | Kolumbia |
| CR | Costa Rica |
| CV | Zöld-foki-szigetek |
| DJ | Dzsibuti |
| EC | Ecuador |
| ER | Eritrea |
| ET | Etiópia |
| FM | Mikronéziai Szövetségi Államok |
| GE | Grúzia |
| GM | Gambia |
| GN | Guinea |
| GQ | Egyenlítői-Guinea |
| GT | Guatemala |
| GW | Bissau-Guinea |
| HN | Honduras |
| HT | Haiti |
| ID | Indonézia |
| IN | India |
| IQ | Irak |
| KG | Kirgiz Köztársaság |
| KH | Kambodzsa |
| KI | Kiribati |
| KM | Comore-szigeteki Unió |
| LA | Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság |
| LK | Srí Lanka |
| LR | Libéria |
| LS | Lesotho |
| MG | Madagaszkár |
| MH | Marshall-szigetek |
| ML | Mali |
| MM | Burma/Mianmar |
| MN | Mongólia |
| MR | Mauritánia |
| MV | Maldív-szigetek |
| MW | Malawi |
| MZ | Mozambik |
| NE | Niger |
| NG | Nigéria |
| NI | Nicaragua |
| NP | Nepál |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PE | Peru |
| PH | Fülöp-szigetek |
| PK | Pakisztán |
| PY | Paraguay |
| RW | Ruanda |
| SB | Salamon-szigetek |
| SD | Szudán |
| SL | Sierra Leone |
| SN | Szenegál |
| SO | Szomália |
| ST | São Tomé és Príncipe |
| SV | Salvador |
| SY | Szíriai Arab Köztársaság |
| TD | Csád |
| TG | Togo |
| TH | Thaiföld |
| TJ | Tádzsikisztán |
| TL | Kelet-Timor |
| TM | Türkmenisztán |
| TO | Tonga |
| TV | Tuvalu |
| TZ | Tanzánia |
| UA | Ukrajna |
| UG | Uganda |
| UZ | Üzbegisztán |
| VN | Vietnam |
| VU | Vanuatu |
| WS | Szamoa |
| YE | Jemen |
| ZM | Zambia |

A

B

AF

Afganisztán

AM

Örményország

AO

Angola

BD

Banglades

BF

Burkina Faso

BI

Burundi

BJ

Benin

BO

Bolívia

BT

Bhután

CD

Kongói Demokratikus Köztársaság

CF

Közép-afrikai Köztársaság

CG

Kongó

CK

Cook-szigetek

CN

Kínai Népköztársaság

CO

Kolumbia

CR

Costa Rica

CV

Zöld-foki-szigetek

DJ

Dzsibuti

EC

Ecuador

ER

Eritrea

ET

Etiópia

FM

Mikronéziai Szövetségi Államok

GE

Grúzia

GM

Gambia

GN

Guinea

GQ

Egyenlítői-Guinea

GT

Guatemala

GW

Bissau-Guinea

HN

Honduras

HT

Haiti

ID

Indonézia

IN

India

IQ

Irak

KG

Kirgiz Köztársaság

KH

Kambodzsa

KI

Kiribati

KM

Comore-szigeteki Unió

LA

Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság

LK

Srí Lanka

LR

Libéria

LS

Lesotho

MG

Madagaszkár

MH

Marshall-szigetek

ML

Mali

MM

Burma/Mianmar

MN

Mongólia

MR

Mauritánia

MV

Maldív-szigetek

MW

Malawi

MZ

Mozambik

NE

Niger

NG

Nigéria

NI

Nicaragua

NP

Nepál

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PE

Peru

PH

Fülöp-szigetek

PK

Pakisztán

PY

Paraguay

RW

Ruanda

SB

Salamon-szigetek

SD

Szudán

SL

Sierra Leone

SN

Szenegál

SO

Szomália

ST

São Tomé és Príncipe

SV

Salvador

SY

Szíriai Arab Köztársaság

TD

Csád

TG

Togo

TH

Thaiföld

TJ

Tádzsikisztán

TL

Kelet-Timor

TM

Türkmenisztán

TO

Tonga

TV

Tuvalu

TZ

Tanzánia

UA

Ukrajna

UG

Uganda

UZ

Üzbegisztán

VN

Vietnam

VU

Vanuatu

WS

Szamoa

YE

Jemen

ZM

Zambia

Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás azon kedvezményezett országai, amelyeket ideiglenesen kivontak az előírás hatálya alól, az ilyen országból származó valamennyi termék vagy egyes termékek tekintetében

| „A” oszlop | : | az Unió külkereskedelmi statisztikáihoz használt ország- és területnómenklatúra szerinti betűkód |
| --- | --- | --- |
| „B” oszlop | : | az ország neve |

„A” oszlop

:

az Unió külkereskedelmi statisztikáihoz használt ország- és területnómenklatúra szerinti betűkód

„B” oszlop

:

az ország neve

| A | B |
| --- | --- |
| MM | Burma/Mianmar” |

A

B

MM

Burma/Mianmar”

---

(1)  A felsorolás azokat az országokat is tartalmazza, amelyek vonatkozásában a kedvezményeket ideiglenesen visszavonták vagy felfüggesztették. A Bizottság vagy az érintett ország illetékes hatóságai naprakész listát tudnak biztosítani.

1

---

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/5

---

A BIZOTTSÁG 155/2013/EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2012. december 18.)

az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésére vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 10. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 978/2012/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése határozza meg a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerint nyújtott preferenciák követelményeit. Az eljárás átláthatóságának és kiszámíthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott az Európai Parlamenttől és a Tanácstól, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával megállapítsa a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésének eljárási szabályait, különösen a határidőkre, valamint a kérelmek benyújtására és feldolgozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 978/2012/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése határozza meg a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás szerint nyújtott preferenciák követelményeit. Az eljárás átláthatóságának és kiszámíthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott az Európai Parlamenttől és a Tanácstól, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásával megállapítsa a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés odaítélésének eljárási szabályait, különösen a határidőkre, valamint a kérelmek benyújtására és feldolgozására vonatkozóan.

| (2) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között létrejött közös megállapodás (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság az ebben a rendeletben foglalt eljárási szabályokra vonatkozóan megfelelő és átlátható módon egyeztetést folytatott, többek között szakértői szinten, |
| --- | --- |

(2)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság között létrejött közös megállapodás (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság az ebben a rendeletben foglalt eljárási szabályokra vonatkozóan megfelelő és átlátható módon egyeztetést folytatott, többek között szakértői szinten,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kérelem benyújtása

(1)   A kérelmező ország írásban nyújtja be kérelmét. A kérelmező ország egyértelműen feltünteti, hogy kérelmét a 978/2012/EU rendelet (GSP-rendelet) 9. cikkének (1) bekezdése alapján a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírás (GSP+-előírás) keretében nyújtja be.

(2)   A kérelemhez az alábbi dokumentációt kell csatolni:

| a) | teljes körű információ a GSP-rendelet VIII. mellékletben felsorolt egyezmények (a továbbiakban: a vonatkozó egyezmények) megerősítéséről, ideértve a vonatkozó nemzetközi szervezetnél letétbe helyezett megerősítő okirat másolatát, a kérelmező ország által megfogalmazott fenntartásokat, valamint az egyezmények más részes felei által e fenntartásokkal szemben emelt kifogásokat; |
| --- | --- |

a)

teljes körű információ a GSP-rendelet VIII. mellékletben felsorolt egyezmények (a továbbiakban: a vonatkozó egyezmények) megerősítéséről, ideértve a vonatkozó nemzetközi szervezetnél letétbe helyezett megerősítő okirat másolatát, a kérelmező ország által megfogalmazott fenntartásokat, valamint az egyezmények más részes felei által e fenntartásokkal szemben emelt kifogásokat;

| b) | a kérelmező ország illetékes hatóságának aláírásával ellátott kötelező erejű kötelezettségvállalás – e rendelet mellékletében feltüntetett formanyomtatvány alapján kiállítva, amely tartalmazza az:






  i. | arra a kötelezettségvállalásra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező ország megerősíti a vonatkozó egyezményeket és biztosítja tényleges végrehajtásukat; |
| --- | --- | --- |

b)

a kérelmező ország illetékes hatóságának aláírásával ellátott kötelező erejű kötelezettségvállalás – e rendelet mellékletében feltüntetett formanyomtatvány alapján kiállítva, amely tartalmazza az:

i.

arra a kötelezettségvállalásra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező ország megerősíti a vonatkozó egyezményeket és biztosítja tényleges végrehajtásukat;

| ii. | arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező ország fenntartás nélkül elfogadja a minden egyes vonatkozó egyezmény által előírt jelentéstételi követelményeket, és a végrehajtással kapcsolatos adatainak rendszeres figyelemmel kísérését és felülvizsgálatát, a vonatkozó egyezmények rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

ii.

arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező ország fenntartás nélkül elfogadja a minden egyes vonatkozó egyezmény által előírt jelentéstételi követelményeket, és a végrehajtással kapcsolatos adatainak rendszeres figyelemmel kísérését és felülvizsgálatát, a vonatkozó egyezmények rendelkezéseivel összhangban;

| iii. | arra a kötelezettségvállalásra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező ország részt vesz és közreműködik a GSP-rendelet 13. cikkében foglalt ellenőrzési eljárásban. |
| --- | --- |

iii.

arra a kötelezettségvállalásra vonatkozó nyilatkozatot, hogy a kérelmező ország részt vesz és közreműködik a GSP-rendelet 13. cikkében foglalt ellenőrzési eljárásban.

(3)   A kérelmek felülvizsgálati folyamatának megkönnyítése érdekében valamennyi kérelmet és kísérő dokumentációt angol nyelven kell benyújtani. A (2) bekezdés a) pontjában foglalt dokumentumok másolatát – amennyiben eredetileg nem angol nyelven íródtak –, angol fordításnak kell kísérnie.

(4)   A kérelmet a kísérő dokumentumokkal együtt a Bizottság postaszolgálatához kell benyújtani:

| Central mail service (Courrier central) |
| --- |
| Bâtiment DAV1 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Central mail service (Courrier central)

Bâtiment DAV1

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

(5)   A hivatalos írásbeli beadványon kívül a kérelmet és a kísérő dokumentumokat elektronikus formában is be kell nyújtani. A kizárólag elektronikus formában benyújtott kérelmeket e rendelet alkalmazásában a Bizottság nem tekinti érvényesnek.

(6)   Az információcsere és az ellenőrzés megkönnyítése érdekében a kérelmező ország kérelmében tájékoztatja a Bizottságot a kérelem kezelésével megbízott kapcsolattartó személyről.

(7)   A kérelem a Bizottság részére ajánlott küldeményként való kézbesítését vagy a Bizottság által kiadott átvételi elismervény kiadását követő első munkanapon tekintendő benyújtottnak.

2. cikk

A kérelem vizsgálata

(1)   A Bizottság megvizsgálja, hogy a GSP-rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek teljesültek-e. A kérelem vizsgálata során a Bizottság értékeli a rendelkezésre álló, a vonatkozó egyezmények ellenőrző szervei által kibocsátott legfrissebb következtetéseket. A Bizottság a kérelmező ország felé mindennemű lényegesnek ítélt kérdést feltehet, és a kapott információkat a kérelmező országgal, illetve bármely más vonatkozó forrással ellenőriztetheti.

(2)   A GSP-rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében előírt, illetve a Bizottság által kért szükséges információk benyújtásának hiánya a vizsgálat lezárásához és a kérelem elutasításához vezethet.

(3)   A Bizottság a kérelem átvételi elismervényének időpontjától számított hat hónapon belül elvégzi a kérelem vizsgálatát és dönt arról, hogy megítéli-e a kérelmező ország részére a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülést.

3. cikk

A dosszié összeállítása

(1)   A Bizottság dossziét állít össze. Az összeállított dosszié a kérelmező ország által benyújtott dokumentumokat és a Bizottsághoz eljuttatott releváns információkat tartalmazza.

(2)   Az összeállított dosszié tartalma megfelel a GSP-rendelet 38. cikkével összhangban lévő, bizalmasságra vonatkozó rendelkezéseknek.

(3)   A kérelmező ország jogosult az összeállított dossziéba való betekintésre. Írásbeli kérelem alapján az összeállított dossziéban szereplő valamennyi információt megtekintheti – a Bizottság által kidolgozott belső dokumentumok kivételével.

4. cikk

Közzététel

(1)   A Bizottság közzéteszi a határozatai alapjául szolgáló alapvető tényeket és megfontolásokat alátámasztó részleteket.

(2)   A közzétételre írásban kerül sor. Tartalmazza a Bizottság megállapításait és tükrözi arra irányuló ideiglenes szándékát, hogy a kérelmező országnak a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülést nyújt-e vagy sem.

(3)   A közzétételre a bizalmas információk védelmének megfelelő figyelembevételével a lehető legrövidebb időn belül, rendszerint legkésőbb a Bizottság végső intézkedésre irányuló javaslatára vonatkozó végleges határozat előtt 45 nappal kerül sor. Amennyiben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy bizonyos tényeket és megfontolásokat ezen időszak alatt nyilvánosságra hozzon, azokat az ezt követő lehető legrövidebb időn belül nyilvánosságra kell hozni.

(4)   Az információ nyilvánosságra hozatala nem sérthet valamely esetleges későbbi határozatot; ha azonban ez a határozat eltérő tényeken és megfontolásokon alapul, az erről szóló információt a lehető leghamarabb nyilvánosságra kell hozni.

(5)   A nyilvánosságra hozatalt követően tett bejelentéseket csak akkor veszik figyelembe, ha azokra a Bizottság által eseti alapon meghatározott határidőn belül került sor, amely határidő, az eset sürgősségét kellően figyelembe véve, legalább 20 nap.

5. cikk

Általános meghallgatás

(1)   A kérelmező ország jogosult arra, hogy a Bizottság meghallgassa.

(2)   A kérelmező országnak írásbeli kérelmet kell benyújtania, melyben kifejti a szóbeli meghallgatást alátámasztó indokokat. Ennek a kérelemnek a benyújtott kérelem átvételi elismervényének időpontjától számított legfeljebb egy hónapot követően kell beérkeznie a Bizottsághoz.

6. cikk

A meghallgatási tisztviselő bevonása

(1)   A kérelmező ország eljárási okokból a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgatási tisztviselőjének közreműködését is igényelheti. A meghallgatási tisztviselő megvizsgálja az összeállított dossziéhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a kérelmező ország által benyújtott, meghallgatás iránti kérelmeket.

(2)   Amennyiben a kérelmező ország meghallgatási tisztviselő általi szóbeli meghallgatására kerül sor, az illetékes bizottsági szolgálat részt vesz a meghallgatáson.

7. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Kötelező erejű kötelezettségvállalás

... kormánya, melyet ... minőségben ... képvisel, kötelezettséget vállal arra, hogy a 978/2012/EU rendelet VIII. mellékletében felsorolt egyezményeket megerősíti és ténylegesen végrehajtja.

Fenntartás nélkül elfogadja az egyes egyezmények által előírt jelentéstételi követelményeket, és kötelező erejű kötelezettségvállalást tesz arra, hogy elfogadja a végrehajtással kapcsolatos adatai rendszeres figyelemmel kísérését és felülvizsgálatát, a 978/2012/EU rendelet VIII. mellékletében felsorolt vonatkozó egyezmények rendelkezéseivel összhangban.

Kötelezettséget vállal arra, hogy részt vesz és közreműködik a 978/2012/EU rendelet 13. cikkében foglalt ellenőrzési eljárásban.

Teljes mértékben elfogadja, hogy bármelyik kötelezettségvállalás visszavonása a 978/2012/EU rendelet 10. cikke (5) bekezdésének megfelelően a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra vonatkozó különleges ösztönző előírásból való részesülés megvonásához vezethet.

Hely és dátum

Aláírás(ok)

---

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/8

---

A BIZOTTSÁG 156/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. február 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 80,1 |
| MA | 61,7 |
| TN | 81,6 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 80,0 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 191,6 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 186,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 42,2 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 77,6 |
| 0805 10 20 | EG | 50,7 |
| IL | 52,2 |
| MA | 63,1 |
| TN | 56,7 |
| TR | 58,5 |
| ZZ | 56,2 |
| 0805 20 10 | IL | 126,3 |
| MA | 103,1 |
| ZZ | 114,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 150,3 |
| KR | 134,8 |
| MA | 122,1 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 148,7 |
| ZZ | 113,9 |
| 0805 50 10 | EG | 83,9 |
| TR | 76,5 |
| ZZ | 80,2 |
| 0808 10 80 | CN | 82,9 |
| MK | 34,9 |
| US | 202,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0808 30 90 | AR | 130,3 |
| CL | 178,0 |
| CN | 77,9 |
| TR | 179,9 |
| US | 187,5 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 145,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

80,1

MA

61,7

TN

81,6

TR

96,5

ZZ

80,0

0707 00 05

EG

191,6

MA

191,6

TR

175,4

ZZ

186,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

42,2

TR

112,9

ZZ

77,6

0805 10 20

EG

50,7

IL

52,2

MA

63,1

TN

56,7

TR

58,5

ZZ

56,2

0805 20 10

IL

126,3

MA

103,1

ZZ

114,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

150,3

KR

134,8

MA

122,1

TR

70,0

ZA

148,7

ZZ

113,9

0805 50 10

EG

83,9

TR

76,5

ZZ

80,2

0808 10 80

CN

82,9

MK

34,9

US

202,1

ZZ

106,6

0808 30 90

AR

130,3

CL

178,0

CN

77,9

TR

179,9

US

187,5

ZA

118,0

ZZ

145,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

IRÁNYELVEK

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/10

---

A BIZOTTSÁG 2013/6/EU IRÁNYELVE

(2013. február 20.)

a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a diflubenzuron hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvételük lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. Az említett jegyzék tartalmazza az N-[[(4-klórfenil)amino]karbonil]-2,6-difluorbenzamidot, más néven diflubenzuront. |
| --- | --- |

(1)

A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007. december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon hatóanyagok jegyzékét, amelyeket a 98/8/EK irányelv I., I.A., illetőleg I.B. mellékletébe való felvételük lehetősége szempontjából meg kell vizsgálni. Az említett jegyzék tartalmazza az N-[[(4-klórfenil)amino]karbonil]-2,6-difluorbenzamidot, más néven diflubenzuront.

| (2) | Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a diflubenzuron értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 18. terméktípusban, azaz a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerekben történő felhasználás vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az 1451/2007/EK rendelet alapján és a 98/8/EK irányelv 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megtörtént a diflubenzuron értékelése az említett irányelv V. melléklete szerinti 18. terméktípusban, azaz a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerekben történő felhasználás vonatkozásában.

| (3) | A tárgyban Svédországot jelölték ki referens tagállamnak, amely a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról, valamint az 1896/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2032/2003/EK bizottsági rendelet (3) 10. cikke (5) és (7) bekezdésének megfelelően 2007. november 19-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást. |
| --- | --- |

(3)

A tárgyban Svédországot jelölték ki referens tagállamnak, amely a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. cikkének (2) bekezdésében említett tízéves munkaprogram második szakaszáról, valamint az 1896/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. november 4-i 2032/2003/EK bizottsági rendelet (3) 10. cikke (5) és (7) bekezdésének megfelelően 2007. november 19-én benyújtotta a Bizottságnak az illetékes hatóság jelentését és egy kapcsolódó ajánlást.

| (4) | A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2012. szeptember 21-én értékelő jelentésben foglalta össze a vizsgálat eredményeit. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok és a Bizottság megvizsgálták az illetékes hatóság jelentését. Az 1451/2007/EK rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Biocid Termékek Állandó Bizottsága 2012. szeptember 21-én értékelő jelentésben foglalta össze a vizsgálat eredményeit.

| (5) | Az elvégzett értékelésekből kitűnik, hogy a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerként használt, diflubenzuront tartalmazó biocid termékek várhatóan eleget tesznek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megállapított követelményeknek. Ezért a 18. terméktípusban való felhasználás vonatkozásában indokolt a diflubenzuront felvenni az említett irányelv I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(5)

Az elvégzett értékelésekből kitűnik, hogy a rovarölő, atkaölő és más ízeltlábúak elleni szerként használt, diflubenzuront tartalmazó biocid termékek várhatóan eleget tesznek a 98/8/EK irányelv 5. cikkében megállapított követelményeknek. Ezért a 18. terméktípusban való felhasználás vonatkozásában indokolt a diflubenzuront felvenni az említett irányelv I. mellékletébe.

| (6) | Uniós szinten nem került sor az összes lehetséges felhasználási és expozíciós körülmény értékelésére. Az értékelés nem terjedt ki például a kültéri és a lakosság általi használatra, továbbá az állatállomány expozíciójára. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tagállamok értékeljék azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, valamint környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatokat, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben, továbbá a termékengedély megadásakor biztosítsák megfelelő intézkedések végrehajtását, illetve meghatározott feltételek előírását a megállapított kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Uniós szinten nem került sor az összes lehetséges felhasználási és expozíciós körülmény értékelésére. Az értékelés nem terjedt ki például a kültéri és a lakosság általi használatra, továbbá az állatállomány expozíciójára. Ezért helyénvaló előírni, hogy a tagállamok értékeljék azokat a felhasználási vagy expozíciós körülményeket, valamint környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatokat, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben, továbbá a termékengedély megadásakor biztosítsák megfelelő intézkedések végrehajtását, illetve meghatározott feltételek előírását a megállapított kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében.

| (7) | Az értékelő jelentés azon megállapításainak figyelembevételével, amelyek szerint az értékelésben ismertetett felhasználások eredményeképpen fennáll a táplálékbevitelen keresztül történő közvetett humán expozíció lehetősége, indokolt előírni, hogy adott esetben megvizsgálják, szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) vagy a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5). Különös figyelmet kell szentelni az in vivo genotoxikus PCA metabolitnak. Szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek megakadályozzák az alkalmazandó maradékanyag-határértékek túllépését. |
| --- | --- |

(7)

Az értékelő jelentés azon megállapításainak figyelembevételével, amelyek szerint az értékelésben ismertetett felhasználások eredményeképpen fennáll a táplálékbevitelen keresztül történő közvetett humán expozíció lehetősége, indokolt előírni, hogy adott esetben megvizsgálják, szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban az állati eredetű élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról, a 2377/90/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről, és a 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) vagy a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5). Különös figyelmet kell szentelni az in vivo genotoxikus PCA metabolitnak. Szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek megakadályozzák az alkalmazandó maradékanyag-határértékek túllépését.

| (8) | A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében helyénvaló előírni, hogy a diflubenzuront tartalmazó termékeket foglalkozásszerűen alkalmazó felhasználók megfelelő egyéni védőfelszerelést viseljenek, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelemben bizonyítást nyer, hogy a dolgozókat és a termék alkalmazását végző személyeket fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők. |
| --- | --- |

(8)

A kockázatértékelés során tett megállapítások fényében helyénvaló előírni, hogy a diflubenzuront tartalmazó termékeket foglalkozásszerűen alkalmazó felhasználók megfelelő egyéni védőfelszerelést viseljenek, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelemben bizonyítást nyer, hogy a dolgozókat és a termék alkalmazását végző személyeket fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.

| (9) | A környezet vonatkozásában megállapított kockázatok miatt helyénvaló előírni, hogy a termékek vízrendszerekben való használata nem engedélyezett, és hogy a trágyakezelés céljára engedélyezett termékeket kizárólag – a termőföldön történő felhasználást megelőzően teljes aerob komposztálásnak alávetett – száraztrágya kezelésére lehet használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a vízi és szárazföldi ökoszisztémákat fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők. |
| --- | --- |

(9)

A környezet vonatkozásában megállapított kockázatok miatt helyénvaló előírni, hogy a termékek vízrendszerekben való használata nem engedélyezett, és hogy a trágyakezelés céljára engedélyezett termékeket kizárólag – a termőföldön történő felhasználást megelőzően teljes aerob komposztálásnak alávetett – száraztrágya kezelésére lehet használni, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a vízi és szárazföldi ökoszisztémákat fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők.

| (10) | Ezen irányelv előírásait célszerű valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazni, mivel így biztosítható a diflubenzuron hatóanyagot tartalmazó, 18. terméktípusba tartozó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód az uniós piacon, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése is. |
| --- | --- |

(10)

Ezen irányelv előírásait célszerű valamennyi tagállamban egyidejűleg alkalmazni, mivel így biztosítható a diflubenzuron hatóanyagot tartalmazó, 18. terméktípusba tartozó biocid termékekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód az uniós piacon, és általában véve így segíthető elő a biocid termékek piacának megfelelő működése is.

| (11) | Egy adott hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben kihasználhassák azt a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét. |
| --- | --- |

(11)

Egy adott hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe való felvételét megelőzően célszerű elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a felvételből fakadó új követelmények teljesítésére; ezzel egyúttal az is biztosítható, hogy a dokumentációt benyújtó kérelmezők teljes mértékben kihasználhassák azt a tízéves adatvédelmi időszakot, amely a 98/8/EK irányelv 12. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja alapján a felvétel napjával veszi kezdetét.

| (12) | A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(12)

A felvételt követően indokolt elegendő időt hagyni arra, hogy a tagállamok végrehajtsák a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket.

| (13) | A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(13)

A 98/8/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (14) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (6) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (6) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben mellékelnek egy vagy több olyan dokumentumot, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszköz megfelelő részei közötti kapcsolatot.

| (15) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/8/EK irányelv I. melléklete ezen irányelv mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2014. január 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. február 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 325., 2007.12.11., 3. o.

2

(3)  HL L 307., 2003.11.24., 1. o.

3

(4)  HL L 152., 2009.6.16., 11. o.

4

(5)  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

5

(6)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

6

---

MELLÉKLET

A 98/8/EK irányelv I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sz. | Közhasználatú név | IUPAC-név
  Azonosító számok | A hatóanyag minimális tisztasági foka (1) | A felvétel napja | A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja (hacsak a lábjegyzetben részletezett kivételek egyike nem alkalmazható) (2) | A felvétel lejárta | Terméktípus | Különös rendelkezések (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | diflubenzuron | 1-(4-klór-fenil)-3-(2,6-difluor-benzoil)-karbamid
  EK-szám: 252-529-3
  CAS-szám: 35367-38-5 | 960 g/kg | 2015. február 1. | 2017. január 31. | 2025. január 31. | 18 | Az uniós szintű kockázatértékelés nem vizsgált minden lehetséges felhasználási és expozíciós körülményt; egyes felhasználási és expozíciós körülményeket, például a termékek kültéri és a lakosság általi használatát, valamint az állatállomány expozícióját nem vettek figyelembe a kockázatértékelés során. A termékengedélyezés iránti kérelemnek az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban történő elbírálása során – amennyiben ez az adott termék esetében releváns – a tagállamok elvégzik azon felhasználási vagy expozíciós körülmények, valamint a környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatok értékelését, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben.
  A diflubenzuront tartalmazó olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, a tagállamok megvizsgálják, hogy szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket (MRL) meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban a 470/2009/EK vagy a 396/2005/EK rendelettel, különös tekintettel az in vivo genotoxikus PCA metabolitra, illetve meghoznak minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az alkalmazandó MRL-ek túllépésére.
  A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a vízi és szárazföldi ökoszisztémákat fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők:






  1. | a terméket foglalkozásszerűen alkalmazó felhasználóknak megfelelő egyéni védőfelszerelést kell viselniük; |

Sz.

Közhasználatú név

IUPAC-név

Azonosító számok

A hatóanyag minimális tisztasági foka (1)

A felvétel napja

A 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja (hacsak a lábjegyzetben részletezett kivételek egyike nem alkalmazható) (2)

A felvétel lejárta

Terméktípus

Különös rendelkezések (3)

„63

diflubenzuron

1-(4-klór-fenil)-3-(2,6-difluor-benzoil)-karbamid

EK-szám: 252-529-3

CAS-szám: 35367-38-5

960 g/kg

2015. február 1.

2017. január 31.

2025. január 31.

18

Az uniós szintű kockázatértékelés nem vizsgált minden lehetséges felhasználási és expozíciós körülményt; egyes felhasználási és expozíciós körülményeket, például a termékek kültéri és a lakosság általi használatát, valamint az állatállomány expozícióját nem vettek figyelembe a kockázatértékelés során. A termékengedélyezés iránti kérelemnek az 5. cikkel és a VI. melléklettel összhangban történő elbírálása során – amennyiben ez az adott termék esetében releváns – a tagállamok elvégzik azon felhasználási vagy expozíciós körülmények, valamint a környezeti elemeket és népességcsoportokat érintő azon kockázatok értékelését, amelyek nem szerepeltek reprezentatív módon az uniós szintű kockázatértékelésben.

A diflubenzuront tartalmazó olyan termékek esetében, amelyek használata során az anyagból szermaradékok képződhetnek az élelmiszerekben vagy a takarmányokban, a tagállamok megvizsgálják, hogy szükséges-e új maximális maradékanyag-határértékeket (MRL) meghatározni, vagy a már meglévőket módosítani összhangban a 470/2009/EK vagy a 396/2005/EK rendelettel, különös tekintettel az in vivo genotoxikus PCA metabolitra, illetve meghoznak minden megfelelő kockázatcsökkentő intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az alkalmazandó MRL-ek túllépésére.

A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy az engedélyeket a következő feltételekkel adják ki, kivéve, ha a termék engedélyezése iránti kérelem bizonyítja, hogy a vízi és szárazföldi ökoszisztémákat fenyegető kockázatok elfogadható szintre csökkenthetők:

1.

a terméket foglalkozásszerűen alkalmazó felhasználóknak megfelelő egyéni védőfelszerelést kell viselniük;

| 2. | a termékismertetőnek tartalmaznia kell az arra vonatkozó követelményt, hogy a termékeket kizárólag száraztrágya kezelésére lehet használni, és hogy a trágyát a termőföldön történő felhasználást megelőzően szakemberek által végzett teljes aerob komposztálásnak kell alávetni; |
| --- | --- |

2.

a termékismertetőnek tartalmaznia kell az arra vonatkozó követelményt, hogy a termékeket kizárólag száraztrágya kezelésére lehet használni, és hogy a trágyát a termőföldön történő felhasználást megelőzően szakemberek által végzett teljes aerob komposztálásnak kell alávetni;

| 3. | a termékek nem használhatók vízrendszerekben.” |
| --- | --- |

3.

a termékek nem használhatók vízrendszerekben.”

---

(1)  Az ebben az oszlopban jelzett tisztaság az irányelv 11. cikke alapján végzett értékeléshez használt hatóanyag minimális tisztasági fokának felel meg. A forgalomba hozott termékben lévő hatóanyag azzal megegyező, de attól eltérő tisztaságú is lehet, ha az értékelt hatóanyaggal technikailag bizonyítottan egyenértékű.

1

(2)  A 16. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó hatóanyagok közül többet is tartalmazó termékek esetében a 16. cikk (3) bekezdésének való megfelelés határnapja a terméknek az e mellékletbe legutoljára felvett hatóanyagára meghatározott határnap. Azon termékek vonatkozásában, amelyek első engedélyét az irányelv 16. cikke (3) bekezdésének teljesítésére megállapított határidőt megelőző 120 napos időtartamon belül adták meg – amennyiben a 4. cikk (1) bekezdése szerinti kölcsönös elismerés iránti kérelem az első engedély megadásától számítva legkésőbb 60 napon belül hiánytalanul benyújtásra került – az irányelv 16. cikke (3) bekezdésében foglaltak teljesítésére az adott kérelem vonatkozásában megállapított határidő a kölcsönös elismerés iránti kérelem hiánytalan benyújtását követő 120 napra módosul. Azon termékeknél, amelyek esetében egy tagállam az irányelv 4. cikkének (4) bekezdése alapján az engedély kölcsönös elismerésétől való eltérést javasol, a 16. cikk (3) bekezdésében foglaltak teljesítésére megállapított határidő a 4. cikk (4) bekezdésének második albekezdésével összhangban hozott bizottsági határozat elfogadásától számított harminc napra módosul.

2

(3)  A VI. mellékletben előírt közös elvek alkalmazásához az értékelő jelentések tartalma és következtetései a Bizottság alábbi internetes oldalán olvashatók: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

3

---

HATÁROZATOK

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/14

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. február 19.)

difenakumot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozások jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2013) 772. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2013/95/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv I. melléklete tartalmazza a biocid termékekben való felhasználásra uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet a difenakum hatóanyagként, az I. mellékletbe való felvétele céljából módosító 2008. július 29-i 2008/81/EK bizottsági irányelv (2) engedélyezte a difenakum hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusba (rágcsálóirtó szerek) tartozó termékekben történő felhasználását. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv I. melléklete tartalmazza a biocid termékekben való felhasználásra uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet a difenakum hatóanyagként, az I. mellékletbe való felvétele céljából módosító 2008. július 29-i 2008/81/EK bizottsági irányelv (2) engedélyezte a difenakum hatóanyagnak a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusba (rágcsálóirtó szerek) tartozó termékekben történő felhasználását.

| (2) | A difenakum olyan véralvadásgátló hatású rágcsálóirtó szer, amelyről ismert, hogy a gyermekekre nézve a véletlen balesetek folytán, valamint az állatokra és a környezetre nézve kockázatot jelent. A hatóanyag a tudományos értékelés szerint potenciálisan perzisztens, bioakkumulációra hajlamos és mérgező (PBT) vagy nagyon perzisztens és bioakkumulációra nagyon hajlamos (vPvB) tulajdonságú. |
| --- | --- |

(2)

A difenakum olyan véralvadásgátló hatású rágcsálóirtó szer, amelyről ismert, hogy a gyermekekre nézve a véletlen balesetek folytán, valamint az állatokra és a környezetre nézve kockázatot jelent. A hatóanyag a tudományos értékelés szerint potenciálisan perzisztens, bioakkumulációra hajlamos és mérgező (PBT) vagy nagyon perzisztens és bioakkumulációra nagyon hajlamos (vPvB) tulajdonságú.

| (3) | Közegészségügyi és higiéniai megfontolásból mindazonáltal indokoltnak bizonyult a difenakumnak és más véralvadásgátló hatású, rágcsálóirtásra alkalmas hatóanyagoknak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe történő felvétele, és ezen keresztül annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok engedélyezzék a difenakum hatóanyagú termékeket. A 2008/81/EK irányelv ugyanakkor arra kötelezi a tagállamokat, hogy a difenakumot tartalmazó termékek engedélyezésével összefüggésben biztosítsák az emberek, a nem célzott állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának minimalizálását, és ennek érdekében minden megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést vegyenek fontolóra és alkalmazzanak. A 2008/81/EK irányelvben megemlített kockázatcsökkentő intézkedések között ezért egyebek mellett a szakipari használatra való korlátozás is szerepel. |
| --- | --- |

(3)

Közegészségügyi és higiéniai megfontolásból mindazonáltal indokoltnak bizonyult a difenakumnak és más véralvadásgátló hatású, rágcsálóirtásra alkalmas hatóanyagoknak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe történő felvétele, és ezen keresztül annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok engedélyezzék a difenakum hatóanyagú termékeket. A 2008/81/EK irányelv ugyanakkor arra kötelezi a tagállamokat, hogy a difenakumot tartalmazó termékek engedélyezésével összefüggésben biztosítsák az emberek, a nem célzott állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának minimalizálását, és ennek érdekében minden megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést vegyenek fontolóra és alkalmazzanak. A 2008/81/EK irányelvben megemlített kockázatcsökkentő intézkedések között ezért egyebek mellett a szakipari használatra való korlátozás is szerepel.

| (4) | A Zapi S.p.A. vállalkozás (a továbbiakban: kérelmező) a 98/8/EK irányelv 8. cikke alapján kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyságban négy difenakumot tartalmazó rágcsálóirtó szer (a továbbiakban: termékek) engedélyezése céljából. |
| --- | --- |

(4)

A Zapi S.p.A. vállalkozás (a továbbiakban: kérelmező) a 98/8/EK irányelv 8. cikke alapján kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyságban négy difenakumot tartalmazó rágcsálóirtó szer (a továbbiakban: termékek) engedélyezése céljából.

| (5) | Az Egyesült Királyság a termékeket 2011. szeptember 19-én engedélyezte. A termékek engedélyezése olyan korlátozások mellett történt, amelyek biztosítják a 98/8/EK irányelv 5. cikkében előírt feltételek teljesülését az Egyesült Királyságban. Ezek a korlátozások nem tartalmazták az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használat követelményét. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság a termékeket 2011. szeptember 19-én engedélyezte. A termékek engedélyezése olyan korlátozások mellett történt, amelyek biztosítják a 98/8/EK irányelv 5. cikkében előírt feltételek teljesülését az Egyesült Királyságban. Ezek a korlátozások nem tartalmazták az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használat követelményét.

| (6) | A kérelmező 2010. június 30-án – teljes kérelem benyújtása útján – kérelmezte Németországban a termékekre vonatkozó első engedélyek kölcsönös elismerését. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező 2010. június 30-án – teljes kérelem benyújtása útján – kérelmezte Németországban a termékekre vonatkozó első engedélyek kölcsönös elismerését.

| (7) | Németország 2012. június 8-án a 98/8/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban megküldte a Bizottságnak, a többi tagállamnak és a kérelmezőnek az első engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatát. A Németország által javasolt korlátozás abban áll, hogy a termékek felhasználását az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használathoz köti. |
| --- | --- |

(7)

Németország 2012. június 8-án a 98/8/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban megküldte a Bizottságnak, a többi tagállamnak és a kérelmezőnek az első engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatát. A Németország által javasolt korlátozás abban áll, hogy a termékek felhasználását az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használathoz köti.

| (8) | A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg a bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. A meghatározott határidőn belül nem érkezett észrevétel. A bejelentés tartalmát a Bizottság és a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport 2012. július 3–4-i ülésén vitatták meg. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg a bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. A meghatározott határidőn belül nem érkezett észrevétel. A bejelentés tartalmát a Bizottság és a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport 2012. július 3–4-i ülésén vitatták meg.

| (9) | A 2008/81/EK irányelv szerint a difenakumot tartalmazó biocid termékek engedélyezésével kapcsolatban bármilyen megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés alkalmazható, ideértve a szakipari használatra való korlátozást is. A 2008/81/EK irányelv elfogadását megalapozó tudományos értékelés megállapította, hogy kizárólag szakemberektől várható el az utasítások követése, és ezáltal a nem célzott állatok másodlagos mérgezése kockázatának minimalizálása, valamint a termékek olyan módon történő használata, amely megelőzi a rezisztencia kifejlődését és továbbterjedését. Elvi szinten tehát a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésnek kell tekinteni, különösen azokban a tagállamokban, ahol előfordul a difenakummal szembeni rezisztencia. |
| --- | --- |

(9)

A 2008/81/EK irányelv szerint a difenakumot tartalmazó biocid termékek engedélyezésével kapcsolatban bármilyen megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés alkalmazható, ideértve a szakipari használatra való korlátozást is. A 2008/81/EK irányelv elfogadását megalapozó tudományos értékelés megállapította, hogy kizárólag szakemberektől várható el az utasítások követése, és ezáltal a nem célzott állatok másodlagos mérgezése kockázatának minimalizálása, valamint a termékek olyan módon történő használata, amely megelőzi a rezisztencia kifejlődését és továbbterjedését. Elvi szinten tehát a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésnek kell tekinteni, különösen azokban a tagállamokban, ahol előfordul a difenakummal szembeni rezisztencia.

| (10) | Ellenkező értelmű információ hiányában tehát a difenakumot tartalmazó termékek németországi engedélyezésével összefüggésben a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő eszköznek kell tekinteni. A fenti következtetést alátámasztják a Németország által felhozott érvek, miszerint patkányoknál difenakummal szembeni rezisztenciát állapítottak meg, amely vélhetőleg továbbterjed az országban, továbbá, hogy Németországban a kártevők elleni védekezésre specializált, erre szakmailag felkészített vállalkozók és más területek (például a mezőgazdaság, a kertészet és az erdészet) engedéllyel rendelkező szakemberei jól működő infrastruktúrát alkotnak, vagyis a javasolt korlátozás nem akadályozza a fertőzések megelőzését. |
| --- | --- |

(10)

Ellenkező értelmű információ hiányában tehát a difenakumot tartalmazó termékek németországi engedélyezésével összefüggésben a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő eszköznek kell tekinteni. A fenti következtetést alátámasztják a Németország által felhozott érvek, miszerint patkányoknál difenakummal szembeni rezisztenciát állapítottak meg, amely vélhetőleg továbbterjed az országban, továbbá, hogy Németországban a kártevők elleni védekezésre specializált, erre szakmailag felkészített vállalkozók és más területek (például a mezőgazdaság, a kertészet és az erdészet) engedéllyel rendelkező szakemberei jól működő infrastruktúrát alkotnak, vagyis a javasolt korlátozás nem akadályozza a fertőzések megelőzését.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Németország az e határozat mellékletében felsorolt termékekre vonatkozóan a 98/8/EK irányelv 4. cikkével összhangban kiadott engedélyeket korlátozhatja az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatra.

2. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 19-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 201., 2008.7.30., 46. o.

2

---

MELLÉKLET

Azon termékek jegyzéke, amelyekre vonatkozóan Németország a 98/8/EK irányelv 4. cikkével összhangban kiadott engedélyeket korlátozhatja az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatra:

| A termék elnevezése az Egyesült Királyságban | Az Egyesült Királyságban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában | A termék elnevezése Németországban | A Németországban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában |
| --- | --- | --- | --- |
| Bonirat Wax Block | 2010/4089/5286/UK/AA/6165 | Bonirat Blöcke | 2010/4089/5286/DE/MA/10012 |
| Bonirat Pasta Bait | 2010/4089/5346/UK/AA/6225 | Bonirat Pasta | 2010/4089/5346/DE/MA/10018 |
| Bonirat Pellet | 2010/4089/5366/UK/AA/6245 | Bonirat Pellet | 2010/4089/5366/DE/MA/10023 |
| Bonirat Wheat | 2010/4089/5367/UK/AA/6246 | Bonirat Korn | 2010/4089/5367/DE/MA/10024 |

A termék elnevezése az Egyesült Királyságban

Az Egyesült Királyságban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában

A termék elnevezése Németországban

A Németországban benyújtott kérelem azonosító száma a biocid termékek uniós nyilvántartásában

Bonirat Wax Block

2010/4089/5286/UK/AA/6165

Bonirat Blöcke

2010/4089/5286/DE/MA/10012

Bonirat Pasta Bait

2010/4089/5346/UK/AA/6225

Bonirat Pasta

2010/4089/5346/DE/MA/10018

Bonirat Pellet

2010/4089/5366/UK/AA/6245

Bonirat Pellet

2010/4089/5366/DE/MA/10023

Bonirat Wheat

2010/4089/5367/UK/AA/6246

Bonirat Korn

2010/4089/5367/DE/MA/10024

---

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/17

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. február 19.)

difenakumot tartalmazó biocid termékekre vonatkozó engedélyezések tekintetében Németország által a 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján bejelentett korlátozásokról

(az értesítés a C(2013) 780. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2013/96/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv I. melléklete tartalmazza a biocid termékekben való felhasználásra uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a difenakum hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról szóló, 2008. július 29-i 2008/81/EK bizottsági irányelv (2) értelmében a difenakum hatóanyag a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusba (rágcsálóirtó szerek) tartozóként felvételre került az I. mellékletbe. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv I. melléklete tartalmazza a biocid termékekben való felhasználásra uniós szinten jóváhagyott hatóanyagok jegyzékét. A 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének a difenakum hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról szóló, 2008. július 29-i 2008/81/EK bizottsági irányelv (2) értelmében a difenakum hatóanyag a 98/8/EK irányelv V. melléklete szerinti 14. terméktípusba (rágcsálóirtó szerek) tartozóként felvételre került az I. mellékletbe.

| (2) | A difenakum olyan véralvadásgátló hatású rágcsálóirtó szer, amelyről ismert, hogy a gyermekekre nézve a véletlen balesetek folytán, valamint az állatokra és a környezetre nézve kockázatot jelent. A hatóanyag a tudományos értékelés szerint potenciálisan perzisztens, bioakkumulációra hajlamos és mérgező (PBT) vagy nagyon perzisztens és bioakkumulációra nagyon hajlamos (vPvB) tulajdonságú. |
| --- | --- |

(2)

A difenakum olyan véralvadásgátló hatású rágcsálóirtó szer, amelyről ismert, hogy a gyermekekre nézve a véletlen balesetek folytán, valamint az állatokra és a környezetre nézve kockázatot jelent. A hatóanyag a tudományos értékelés szerint potenciálisan perzisztens, bioakkumulációra hajlamos és mérgező (PBT) vagy nagyon perzisztens és bioakkumulációra nagyon hajlamos (vPvB) tulajdonságú.

| (3) | Közegészségügyi és higiéniai megfontolásból mindazonáltal indokoltnak bizonyult a difenakumnak és más véralvadásgátló hatású, rágcsálóirtásra alkalmas hatóanyagoknak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe történő felvétele és ezen keresztül annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok engedélyezzék a difenakum hatóanyagú termékeket. A 2008/81/EK irányelv ugyanakkor arra kötelezi a tagállamokat, hogy a difenakumot tartalmazó termékek engedélyezésével összefüggésben biztosítsák az emberek, a nem célzott állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának minimalizálását, és ennek érdekében minden megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést vegyenek fontolóra és alkalmazzanak. A 2008/81/EK irányelvben megemlített kockázatcsökkentő intézkedések között ezért egyebek mellett a szakipari használatra való korlátozás is szerepel. |
| --- | --- |

(3)

Közegészségügyi és higiéniai megfontolásból mindazonáltal indokoltnak bizonyult a difenakumnak és más véralvadásgátló hatású, rágcsálóirtásra alkalmas hatóanyagoknak a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe történő felvétele és ezen keresztül annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok engedélyezzék a difenakum hatóanyagú termékeket. A 2008/81/EK irányelv ugyanakkor arra kötelezi a tagállamokat, hogy a difenakumot tartalmazó termékek engedélyezésével összefüggésben biztosítsák az emberek, a nem célzott állatok és a környezet elsődleges és másodlagos expozíciójának minimalizálását, és ennek érdekében minden megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedést vegyenek fontolóra és alkalmazzanak. A 2008/81/EK irányelvben megemlített kockázatcsökkentő intézkedések között ezért egyebek mellett a szakipari használatra való korlátozás is szerepel.

| (4) | A Kwizda France S.A.S. vállalkozás (a továbbiakban: kérelmező) a 98/8/EK irányelv 8. cikke alapján kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyságban hat difenakumot tartalmazó rágcsálóirtó szer (a továbbiakban: termékek) engedélyezése céljából. |
| --- | --- |

(4)

A Kwizda France S.A.S. vállalkozás (a továbbiakban: kérelmező) a 98/8/EK irányelv 8. cikke alapján kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyságban hat difenakumot tartalmazó rágcsálóirtó szer (a továbbiakban: termékek) engedélyezése céljából.

| (5) | Az Egyesült Királyság 2011. november 3-án öt termékre adta meg az engedélyt, a fennmaradó egy termék engedélyezésére pedig 2011. november 14-én került sor. A terméket patkányok és egerek elleni általános használatra engedélyezték raktározott áruk, élelmiszerek, anyagok, valamint az egészség védelme érdekében. A 98/8/EK irányelv 5. cikkében előírt feltételek teljesülését szolgáló korlátozások az Egyesült Királyság esetében kiegészültek azzal a követelménnyel, hogy a címkén fel kell tüntetni a „Keep away from food, drink and animal feedingstuffs” (Élelmiszertől, italtól és takarmánytól távol kell tartani) feliratot, azonban nem tartalmazták a szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használat követelményét. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság 2011. november 3-án öt termékre adta meg az engedélyt, a fennmaradó egy termék engedélyezésére pedig 2011. november 14-én került sor. A terméket patkányok és egerek elleni általános használatra engedélyezték raktározott áruk, élelmiszerek, anyagok, valamint az egészség védelme érdekében. A 98/8/EK irányelv 5. cikkében előírt feltételek teljesülését szolgáló korlátozások az Egyesült Királyság esetében kiegészültek azzal a követelménnyel, hogy a címkén fel kell tüntetni a „Keep away from food, drink and animal feedingstuffs” (Élelmiszertől, italtól és takarmánytól távol kell tartani) feliratot, azonban nem tartalmazták a szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használat követelményét.

| (6) | A kérelmező 2010. március 31-én – teljes kérelem benyújtása útján – kérelmezte Németországban a termékekre vonatkozó első engedélyek kölcsönös elismerését. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező 2010. március 31-én – teljes kérelem benyújtása útján – kérelmezte Németországban a termékekre vonatkozó első engedélyek kölcsönös elismerését.

| (7) | Németország 2012. június 8-án a 98/8/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban megküldte a Bizottságnak, a többi tagállamnak és a kérelmezőnek az első engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatát. A Németország által javasolt korlátozás abban áll, hogy a termékek felhasználását az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használathoz köti, valamint a kérdéses termékek engedélyezett felhasználásainak köréből kizárná az élelmiszerek védelmét abban az esetben, ha az élelmiszer az a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikkének 5. és 6. pontja szerinti növény vagy növényi termék. |
| --- | --- |

(7)

Németország 2012. június 8-án a 98/8/EK irányelv 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban megküldte a Bizottságnak, a többi tagállamnak és a kérelmezőnek az első engedélyek korlátozására vonatkozó javaslatát. A Németország által javasolt korlátozás abban áll, hogy a termékek felhasználását az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használathoz köti, valamint a kérdéses termékek engedélyezett felhasználásainak köréből kizárná az élelmiszerek védelmét abban az esetben, ha az élelmiszer az a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 3. cikkének 5. és 6. pontja szerinti növény vagy növényi termék.

| (8) | A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg a bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. A meghatározott határidőn belül nem érkezett észrevétel. A bejelentés tartalmát a Bizottság és a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport 2012. július 3–4-i ülésén is megvitatták. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a 98/8/EK irányelv 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy 90 napon belül írásban tegyék meg a bejelentéssel kapcsolatos észrevételeiket. A meghatározott határidőn belül nem érkezett észrevétel. A bejelentés tartalmát a Bizottság és a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok a termékengedélyezési ügyekkel és a kölcsönös elismerések elősegítésével foglalkozó csoport 2012. július 3–4-i ülésén is megvitatták.

| (9) | Ami a termékek arra szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatára vonatkozó korlátozást illeti, a 2008/81/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy a difenakumot tartalmazó biocid termékek engedélyezésével kapcsolatban bármilyen megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés alkalmazható, ideértve a szakipari használatra való korlátozást is. A 2008/81/EK irányelv elfogadását megalapozó tudományos értékelés megállapította, hogy kizárólag szakemberektől várható el az utasítások követése, és ezáltal a nem célzott állatok másodlagos mérgezése kockázatának minimalizálása, valamint a termékek olyan módon történő használata, amely megelőzi a rezisztencia kifejlődését és továbbterjedését. Elvi szinten tehát a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésnek kell tekinteni, különösen azokban a tagállamokban, ahol előfordul a difenakummal szembeni rezisztencia. |
| --- | --- |

(9)

Ami a termékek arra szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatára vonatkozó korlátozást illeti, a 2008/81/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy a difenakumot tartalmazó biocid termékek engedélyezésével kapcsolatban bármilyen megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedés alkalmazható, ideértve a szakipari használatra való korlátozást is. A 2008/81/EK irányelv elfogadását megalapozó tudományos értékelés megállapította, hogy kizárólag szakemberektől várható el az utasítások követése, és ezáltal a nem célzott állatok másodlagos mérgezése kockázatának minimalizálása, valamint a termékek olyan módon történő használata, amely megelőzi a rezisztencia kifejlődését és továbbterjedését. Elvi szinten tehát a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő kockázatcsökkentő intézkedésnek kell tekinteni, különösen azokban a tagállamokban, ahol előfordul a difenakummal szembeni rezisztencia.

| (10) | Ellenkező értelmű információ hiányában tehát a difenakumot tartalmazó termékek németországi engedélyezésével összefüggésben a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő eszköznek kell tekinteni. A fenti következtetést alátámasztják a Németország által felhozott érvek, miszerint patkányoknál difenakummal szembeni rezisztenciát állapítottak meg, amely vélhetőleg továbbterjed az országban. Németországban továbbá a kártevők elleni védekezésre specializált, erre szakmailag felkészített vállalkozók és más területek (például a mezőgazdaság, a kertészet és az erdészet) engedéllyel rendelkező, szakmai képzést kapott szakemberei jól működő infrastruktúrát alkotnak, vagyis a javasolt korlátozás nem akadályozza a fertőzések megelőzését. |
| --- | --- |

(10)

Ellenkező értelmű információ hiányában tehát a difenakumot tartalmazó termékek németországi engedélyezésével összefüggésben a szakemberek általi használatra való korlátozást megfelelő és rendelkezésre álló kockázatcsökkentő eszköznek kell tekinteni. A fenti következtetést alátámasztják a Németország által felhozott érvek, miszerint patkányoknál difenakummal szembeni rezisztenciát állapítottak meg, amely vélhetőleg továbbterjed az országban. Németországban továbbá a kártevők elleni védekezésre specializált, erre szakmailag felkészített vállalkozók és más területek (például a mezőgazdaság, a kertészet és az erdészet) engedéllyel rendelkező, szakmai képzést kapott szakemberei jól működő infrastruktúrát alkotnak, vagyis a javasolt korlátozás nem akadályozza a fertőzések megelőzését.

| (11) | Az élelmiszerek védelmének az engedélyezett felhasználások köréből történő kizárását illetően Németország azzal érvelt, hogy az 1107/2009/EK rendelet hatálya kiterjed a növényi eredetű élelmiszerek védelmére használt termékekre, így amennyiben a védett élelmiszer az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 5. és 6. pontja szerinti növény vagy növényi termék felhasználásával készült, annak védelme nem tartozik a 98/8/EK irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(11)

Az élelmiszerek védelmének az engedélyezett felhasználások köréből történő kizárását illetően Németország azzal érvelt, hogy az 1107/2009/EK rendelet hatálya kiterjed a növényi eredetű élelmiszerek védelmére használt termékekre, így amennyiben a védett élelmiszer az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 5. és 6. pontja szerinti növény vagy növényi termék felhasználásával készült, annak védelme nem tartozik a 98/8/EK irányelv hatálya alá.

| (12) | A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó termékek kétségkívül kielégítik a biocid termék fogalmának a 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározását. Ennélfogva csupán azt kell megvizsgálni, hogy a termékek a 98/8/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének r) pontja alapján bizonyos felhasználások esetében kizárhatók-e az irányelv hatálya alól, amely esetben e konkrét felhasználások vonatkozásában az 1107/2009/EK rendelet értelmében további engedélyezés válna szükségessé. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó termékek kétségkívül kielégítik a biocid termék fogalmának a 98/8/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti meghatározását. Ennélfogva csupán azt kell megvizsgálni, hogy a termékek a 98/8/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének r) pontja alapján bizonyos felhasználások esetében kizárhatók-e az irányelv hatálya alól, amely esetben e konkrét felhasználások vonatkozásában az 1107/2009/EK rendelet értelmében további engedélyezés válna szükségessé.

| (13) | Az 1107/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltakból az következik, hogy a rendelet nem vonatkozik az elsődlegesen higiéniai célú, és nem a növények vagy növényi termékek védelmére szolgáló termékekre. |
| --- | --- |

(13)

Az 1107/2009/EK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglaltakból az következik, hogy a rendelet nem vonatkozik az elsődlegesen higiéniai célú, és nem a növények vagy növényi termékek védelmére szolgáló termékekre.

| (14) | A szóban forgó termékeket egyebek mellett rágcsálóirtó szerként való felhasználásra, élelmiszerek egerekkel és patkányokkal szembeni védelmére szánták, az élelmiszer pedig tartalmazhat az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 5. és 6. pontja szerinti növényt, illetve növényi terméket. |
| --- | --- |

(14)

A szóban forgó termékeket egyebek mellett rágcsálóirtó szerként való felhasználásra, élelmiszerek egerekkel és patkányokkal szembeni védelmére szánták, az élelmiszer pedig tartalmazhat az 1107/2009/EK rendelet 3. cikkének 5. és 6. pontja szerinti növényt, illetve növényi terméket.

| (15) | A szóban forgó termékeknek ugyanakkor az élelmiszerek védelmén túl számos más felhasználása is lehetséges, és az élelmiszerek javarésze nem növényekből vagy növényi termékekből áll. Továbbá a kérdéses termékek engedélyében foglalt címkézési követelmények gondoskodnak arról, hogy a termékeket közvetlenül ételre ne alkalmazzák (4). Az engedélyekben az „élelmiszerek védelme” kifejezéssel leírt termékalkalmazást mindenekelőtt úgy kell értelmezni, hogy célja a rágcsálóktól származó élelmiszer-szennyezés és az állatbetegségek ebből eredő továbbterjedésének megakadályozása az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) II. mellékletében előírt, az élelmiszerek előállításának, feldolgozásának és értékesítésének minden szakaszára vonatkozó higiéniai követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(15)

A szóban forgó termékeknek ugyanakkor az élelmiszerek védelmén túl számos más felhasználása is lehetséges, és az élelmiszerek javarésze nem növényekből vagy növényi termékekből áll. Továbbá a kérdéses termékek engedélyében foglalt címkézési követelmények gondoskodnak arról, hogy a termékeket közvetlenül ételre ne alkalmazzák (4). Az engedélyekben az „élelmiszerek védelme” kifejezéssel leírt termékalkalmazást mindenekelőtt úgy kell értelmezni, hogy célja a rágcsálóktól származó élelmiszer-szennyezés és az állatbetegségek ebből eredő továbbterjedésének megakadályozása az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) II. mellékletében előírt, az élelmiszerek előállításának, feldolgozásának és értékesítésének minden szakaszára vonatkozó higiéniai követelményeknek megfelelően.

| (16) | Mivel a kérdéses termékek elsődleges célja nem a növények és növényi termékek védelme, hanem a higiénia, azokat a 98/8/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének r) pontja – tervezett felhasználásuk tekintetében – nem zárja ki az irányelv hatálya alól. Következésképpen a Németország által a fenti megfontolásból javasolt korlátozás a benyújtott indokokkal nem támasztható alá. |
| --- | --- |

(16)

Mivel a kérdéses termékek elsődleges célja nem a növények és növényi termékek védelme, hanem a higiénia, azokat a 98/8/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének r) pontja – tervezett felhasználásuk tekintetében – nem zárja ki az irányelv hatálya alól. Következésképpen a Németország által a fenti megfontolásból javasolt korlátozás a benyújtott indokokkal nem támasztható alá.

| (17) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Németország az e határozat mellékletében felsorolt termékekre vonatkozóan a 98/8/EK irányelv 4. cikkével összhangban kiadott engedélyeket – az élelmiszerek védelmének a termékek engedélyezett felhasználásai köréből való kizárása nélkül – korlátozhatja az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatra.

2. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 19-én.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 201., 2008.7.30., 46. o.

2

(3)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

3

(4)  Ezzel kapcsolatban lásd a Bizottság szervezeti egységei és a tagállami illetékes hatóságok által egyeztetett, a 98/8/EK irányelv hatálya alá tartozó biocid termékekre és a 91/414/EGK irányelv hatálya alá tartozó növényvédő szerekre vonatkozóan kiadott, „Borderline between Directive 98/8/EC concerning the placing on the market of Biocidal product and Directive 91/414/EEC concerning the placing on the market of plant protection products” (A biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv és a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK irányelv hatályával kapcsolatban felmerülő határesetek) című iránymutatást, amely a következő weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/food/plant/protection/evaluation/borderline_en.htm

4

(5)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

5

---

MELLÉKLET

Azon termékek jegyzéke, amelyekre vonatkozóan Németország a 98/8/EK irányelv 4. cikkével összhangban kiadott engedélyeket korlátozhatja az erre szakmailag felkészített vagy engedéllyel rendelkező szakemberek általi használatra:

| A termék elnevezése az Egyesült Királyságban | Az Egyesült Királyság kérvényének a biocid termékek uniós nyilvántartása szerinti azonosító száma | A termék elnevezése Németországban | Németország kérvényének a biocid termékek uniós nyilvántartása szerinti azonosító száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Murabloc LM | 2010/1329/5686/UK/AA/7269 | Murablock | 2010/1329/5686/DE/MA/8105 |
| Souribloc | 2010/1329/5706/UK/AA/7465 | Souriblock | 2010/1329/5706/DE/MA/8109 |
| Raticide VK | 2010/1329/5726/UK/AA/7468 | MUSCIDAN Haferköder | 2010/1329/5726/DE/MA/8113 |
| Le Souriquois | 2010/1329/5728/UK/AA/7470 | MUSCIDAN Weizenköder | 2010/1329/5728/DE/MA/8120 |
| Ratigum | 2010/1329/5707/UK/AA/7466 | Ratigum | 2010/1329/5707/DE/MA/8110 |
| Super Pellets | 2010/1329/5708/UK/AA/7467 | Super Pellets | 2010/1329/5708/DE/MA/8112 |

A termék elnevezése az Egyesült Királyságban

Az Egyesült Királyság kérvényének a biocid termékek uniós nyilvántartása szerinti azonosító száma

A termék elnevezése Németországban

Németország kérvényének a biocid termékek uniós nyilvántartása szerinti azonosító száma

Murabloc LM

2010/1329/5686/UK/AA/7269

Murablock

2010/1329/5686/DE/MA/8105

Souribloc

2010/1329/5706/UK/AA/7465

Souriblock

2010/1329/5706/DE/MA/8109

Raticide VK

2010/1329/5726/UK/AA/7468

MUSCIDAN Haferköder

2010/1329/5726/DE/MA/8113

Le Souriquois

2010/1329/5728/UK/AA/7470

MUSCIDAN Weizenköder

2010/1329/5728/DE/MA/8120

Ratigum

2010/1329/5707/UK/AA/7466

Ratigum

2010/1329/5707/DE/MA/8110

Super Pellets

2010/1329/5708/UK/AA/7467

Super Pellets

2010/1329/5708/DE/MA/8112

---

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/21

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. február 19.)

a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló 1338/2008/EK európai parlamenti és tanács rendelet alapján az európai egészségügyi felmérésen (EHIS) alapuló statisztikák tekintetében történő statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozóan egyes tagállamok számára eltérések engedélyezéséről

(az értesítés a C(2013) 784. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland, angol, francia, német és svéd nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/97/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a népegészségre és a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó közösségi statisztikáról szóló, 2008. december 16-i 1338/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Belga Királyság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Svéd Királyság és az Egyesült Királyság által benyújtott kérelmekre,

mivel:

| (1) | Az 1338/2008/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság objektív kritériumok alapján a tagállamokat érintő eltéréseket és átmeneti időszakokat fogadhat el. |
| --- | --- |

(1)

Az 1338/2008/EK rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság objektív kritériumok alapján a tagállamokat érintő eltéréseket és átmeneti időszakokat fogadhat el.

| (2) | A Bizottság számára szolgáltatott információk szerint a tagállamok eltérések engedélyezésére irányuló kérelmeinek indítéka az, hogy a nemzeti közigazgatási és statisztikai rendszerekben jelentős kiigazítások szükségesek az 1338/2008/EK rendeletnek való teljes megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság számára szolgáltatott információk szerint a tagállamok eltérések engedélyezésére irányuló kérelmeinek indítéka az, hogy a nemzeti közigazgatási és statisztikai rendszerekben jelentős kiigazítások szükségesek az 1338/2008/EK rendeletnek való teljes megfelelés érdekében.

| (3) | Kérésük alapján Belgium, Franciaország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság részére ilyen eltérést kell engedélyezni. |
| --- | --- |

(3)

Kérésük alapján Belgium, Franciaország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság részére ilyen eltérést kell engedélyezni.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság engedélyezi a mellékletben meghatározott eltéréseket a mellékletben szereplő tagállamok számára.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság, a Francia Köztársaság, a Holland Királyság, a Svéd Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 19-én.

a Bizottság részéről

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 70. o.

1

---

MELLÉKLET

Eltérések az 1338/2008/EK rendelettől, amelyet a Bizottság az európai egészségügyi felmérésen (EHIS) alapuló statisztikák tekintetében hajt végre

Belgium, Franciaország és Hollandia számára nem kötelező a következő táblázatban meghatározott változók megadása:

| Belgium | — | INTLANG (az interjú nyelve), |
| --- | --- | --- |

Belgium

—

INTLANG (az interjú nyelve),

| — | PL4, PL5, PL7 a fizikai és érzékelési képességi korlátozásokra vonatkozó változók csoportjából, |
| --- | --- |

—

PL4, PL5, PL7 a fizikai és érzékelési képességi korlátozásokra vonatkozó változók csoportjából,

| — | MH1a–MH1h: a mentális egészségre vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

MH1a–MH1h: a mentális egészségre vonatkozó változók,

| — | AM3 és AM5: a járóbeteg-ellátásra vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

AM3 és AM5: a járóbeteg-ellátásra vonatkozó változók,

| — | PA4: a megelőző szolgáltatásokra vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

PA4: a megelőző szolgáltatásokra vonatkozó változók,

| — | UN1a–UN2d: a fedezetlen szükségletekre vonatkozó változók. |
| --- | --- |

—

UN1a–UN2d: a fedezetlen szükségletekre vonatkozó változók.

Franciaország

| — | AL1–AL6: az alkoholfogyasztásra vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

AL1–AL6: az alkoholfogyasztásra vonatkozó változók,

| — | IC1– IC3: a nem hivatalos gondozásra vonatkozó változók. |
| --- | --- |

—

IC1– IC3: a nem hivatalos gondozásra vonatkozó változók.

Hollandia

| — | PL5 és PL6: a fizikai és érzékelési képességi korlátozásokra vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

PL5 és PL6: a fizikai és érzékelési képességi korlátozásokra vonatkozó változók,

| — | MH1a–MH1h: a mentális egészségre vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

MH1a–MH1h: a mentális egészségre vonatkozó változók,

| — | PE1–PE8: a fizikai tevékenységekre vonatkozó változók, |
| --- | --- |

—

PE1–PE8: a fizikai tevékenységekre vonatkozó változók,

| — | AL1 és AL6: az alkoholfogyasztásra vonatkozó változók. |
| --- | --- |

—

AL1 és AL6: az alkoholfogyasztásra vonatkozó változók.

Svédország és az Egyesült Királyság esetében a referencianépesség az adatgyűjtéskor a tagállam területén magánháztartásokban élő, ott szokásos tartózkodási hellyel rendelkező valamennyi, 16 éves vagy annál idősebb személy.

---

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/23

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. február 19.)

az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési tervhez nyújtott uniós pénzügyi támogatásról

(az értesítés a C(2013) 1035. számú dokumentummal történt)

(2013/98/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 66. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2012 decembere óta számos tagállamban végzett hatósági ellenőrzéseknek köszönhetően a Bizottság tudomására jutott, hogy egyes élelmiszerekkel kapcsolatban csalárd módszereket alkalmaznak. Szükségesnek bizonyult tehát, hogy a Bizottság a 2013/99/EU bizottsági ajánlással (2) az említett élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési terv végrehajtását javasolja a tagállamoknak A koordinált ellenőrzési terv végrehajtási ideje egy hónap, amely ezen bizottsági ajánlás elfogadása időpontjában, de legkésőbb 2013. március 1-jén veszi kezdetét. |
| --- | --- |

(1)

A 2012 decembere óta számos tagállamban végzett hatósági ellenőrzéseknek köszönhetően a Bizottság tudomására jutott, hogy egyes élelmiszerekkel kapcsolatban csalárd módszereket alkalmaznak. Szükségesnek bizonyult tehát, hogy a Bizottság a 2013/99/EU bizottsági ajánlással (2) az említett élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési terv végrehajtását javasolja a tagállamoknak A koordinált ellenőrzési terv végrehajtási ideje egy hónap, amely ezen bizottsági ajánlás elfogadása időpontjában, de legkésőbb 2013. március 1-jén veszi kezdetét.

| (2) | Indokolt, hogy a terv zökkenőmentes és gyors végrehajtásának elősegítése érdekében az EU pénzügyi támogatásban részesítse azokat a tagállamokat, amelyek a legmegfelelőbb szinten végrehajtják a tervet. Tekintettel a helyzet kivételes jellegére, valamint annak szükségességére, hogy haladéktalanul megnyugtassuk a fogyasztókat, továbbá megelőzzük a kereskedelem fennakadását az érintett piacon, csakúgy mint az uniós kivitel károsodását, indokolt az elszámolható költségek Unió által viselt arányát 75 %-ban rögzíteni. |
| --- | --- |

(2)

Indokolt, hogy a terv zökkenőmentes és gyors végrehajtásának elősegítése érdekében az EU pénzügyi támogatásban részesítse azokat a tagállamokat, amelyek a legmegfelelőbb szinten végrehajtják a tervet. Tekintettel a helyzet kivételes jellegére, valamint annak szükségességére, hogy haladéktalanul megnyugtassuk a fogyasztókat, továbbá megelőzzük a kereskedelem fennakadását az érintett piacon, csakúgy mint az uniós kivitel károsodását, indokolt az elszámolható költségek Unió által viselt arányát 75 %-ban rögzíteni.

| (3) | Az aktuális információk szerint a marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmazott és/vagy akként címkézett élelmiszereken végzett DNS-vizsgálatok, illetve a lóhúsban található fenilbutazon kimutatásának költsége mintegy 400 EUR vizsgálatonként, illetve kimutatásonként. |
| --- | --- |

(3)

Az aktuális információk szerint a marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmazott és/vagy akként címkézett élelmiszereken végzett DNS-vizsgálatok, illetve a lóhúsban található fenilbutazon kimutatásának költsége mintegy 400 EUR vizsgálatonként, illetve kimutatásonként.

| (4) | A 75 %-os uniós társfinanszírozási aránnyal számolva a DNS- és fenilbutazon-vizsgálatok elvégzéséhez nyújtott uniós hozzájárulás vizsgálatonként legfeljebb 300 EUR lenne. |
| --- | --- |

(4)

A 75 %-os uniós társfinanszírozási aránnyal számolva a DNS- és fenilbutazon-vizsgálatok elvégzéséhez nyújtott uniós hozzájárulás vizsgálatonként legfeljebb 300 EUR lenne.

| (5) | A pénzügyi rendelet 84. cikke és Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: alkalmazási szabályok) 94. cikke szerint a kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalást az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak kell megelőznie, amely meghatározza a költségvetésből fedezett kiadásokkal járó tevékenység lényeges elemeit. |
| --- | --- |

(5)

A pénzügyi rendelet 84. cikke és Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) (a továbbiakban: alkalmazási szabályok) 94. cikke szerint a kiadásra vonatkozó kötelezettségvállalást az intézmény vagy az intézmény által ráruházott hatáskörökkel rendelkező hatóságok által elfogadott finanszírozási határozatnak kell megelőznie, amely meghatározza a költségvetésből fedezett kiadásokkal járó tevékenység lényeges elemeit.

| (6) | Az uniós pénzügyi támogatásban részesíthető intézkedéseket a Bizottság e végrehajtási határozata határozza meg. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós pénzügyi támogatásban részesíthető intézkedéseket a Bizottság e végrehajtási határozata határozza meg.

| (7) | Az uniós pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltétele a tervezett vizsgálatok és elemzések végrehajtása, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az ebben a határozatban előírt határidőkön belül az összes szükséges információt benyújtsák. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltétele a tervezett vizsgálatok és elemzések végrehajtása, valamint az, hogy az illetékes hatóságok az ebben a határozatban előírt határidőkön belül az összes szükséges információt benyújtsák.

| (8) | A hatékony ügyvitel érdekében az uniós pénzügyi hozzájárulás kérelmezése céljából benyújtott kiadási összegeket euróban kell megadni. A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek (4) megfelelően a nem euróban felmerülő kiadásokra alkalmazott átváltási árfolyamnak az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamnak kell lennie, amely hónapban a tagállam a kérelmet benyújtotta. |
| --- | --- |

(8)

A hatékony ügyvitel érdekében az uniós pénzügyi hozzájárulás kérelmezése céljából benyújtott kiadási összegeket euróban kell megadni. A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek (4) megfelelően a nem euróban felmerülő kiadásokra alkalmazott átváltási árfolyamnak az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamnak kell lennie, amely hónapban a tagállam a kérelmet benyújtotta.

| (9) | Az 1290/2005/EK rendelet szerint az ilyen tervekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulást az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni. Pénzügyi ellenőrzés céljából az említett rendelet 9., 36. és 37. cikkét kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(9)

Az 1290/2005/EK rendelet szerint az ilyen tervekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulást az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból kell finanszírozni. Pénzügyi ellenőrzés céljából az említett rendelet 9., 36. és 37. cikkét kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Az Unió hozzájárul a tagállamok számára a 2013/99/EU ajánlásban (a továbbiakban: bizottsági ajánlás) említett ellenőrzési terv végrehajtása során felmerült költségekhez, a 17 04 07 01 költségvetési tételből finanszírozandó összesen legfeljebb 1 357 500 EUR-val.

2. cikk

Elszámolható költségek

(1)   A bizottsági ajánlásban említett uniós hozzájárulás a bizottsági ajánlás 1. cikkében említett ellenőrzési terv végrehajtása keretében az illetékes hatóságok által elvégzett vizsgálatok költségeinek részleges, azaz 75 %-os visszatérítése formáját ölti.

Az uniós hozzájárulás nem haladhatja meg:

| a) | a 300 EUR-t vizsgálatonként; |
| --- | --- |

a)

a 300 EUR-t vizsgálatonként;

| b) | az I. mellékletben megadott összegeket. |
| --- | --- |

b)

az I. mellékletben megadott összegeket.

(2)   Csak a II. mellékletben megadott költségek részesíthetők pénzügyi hozzájárulásban.

3. cikk

Az elszámolhatóság szabályai

(1)   Az 1. cikkben említett uniós hozzájárulás az alábbi feltételekhez kötött:

| a) | a vizsgálatokat a bizottsági ajánlásban meghatározott feltételeknek megfelelően az ajánlás mellékletének II. szakaszában említett időszakban elvégezték; |
| --- | --- |

a)

a vizsgálatokat a bizottsági ajánlásban meghatározott feltételeknek megfelelően az ajánlás mellékletének II. szakaszában említett időszakban elvégezték;

| b) | a tagállamok benyújtották a Bizottságnak a bizottsági ajánlás III. szakaszában említett jelentést az ugyanabban a szakaszban megállapított határidőn belül; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok benyújtották a Bizottságnak a bizottsági ajánlás III. szakaszában említett jelentést az ugyanabban a szakaszban megállapított határidőn belül;

| c) | a tagállamok 2013. május 31-éig elektronikus formában pénzügyi beszámolót nyújtottak be a Bizottságnak a III. mellékletben meghatározott formátumban. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok 2013. május 31-éig elektronikus formában pénzügyi beszámolót nyújtottak be a Bizottságnak a III. mellékletben meghatározott formátumban.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben megállapított feltételeket nem tartják be, a Bizottság csökkentheti az 1. cikkben említett hozzájárulás összegét tekintettel a meg nem felelés jellegére és mértékére, valamint az Uniónak esetlegesen okozott pénzügyi veszteségre.

4. cikk

Pénznem és átváltási árfolyam

(1)   A tagállamok azon kiadásokat, amelyekre uniós pénzügyi hozzájárulást kérelmeznek, euróban, hozzáadottérték-adó és más adók nélkül adják meg.

(2)   Ha a tagállam számára a kiadás nem euróban merült fel, akkor azt az érintett tagállamnak euróra átszámítva kell megadnia; az átszámítást az Európai Központi Bank által annak a hónapnak az első napja előtti utolsó kereskedelmi napon jegyzett árfolyamon kell elvégeznie, amelyben a kérelmet benyújtja.

5. cikk

Ez a határozat a költségvetési rendelet 84. cikke értelmében vett finanszírozási határozatnak minősül.

6. cikk

Ezt a határozatot a bizottsági ajánlás közzétételének napjától kell alkalmazni.

7. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 19-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 28. oldalát.

2

(3)  HL L 362., 2012.12.31., 1. o.

3

(4)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

4

---

I. MELLÉKLET

A 2. cikk (1) bekezdésében említett uniós hozzájárulás legnagyobb összege

| Tagállam | A DNS-vizsgálathoz
  nyújtott uniós hozzájárulás legnagyobb összege | A fenilbutazon kimutatásához
  nyújtott uniós hozzájárulás legnagyobb összege | Uniós hozzájárulás ÖSSZESEN |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 30 000 | 100 500 | 130 500 |
| Bulgária | 30 000 | 46 500 | 76 500 |
| Cseh Köztársaság | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Dánia | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Németország | 45 000 | 15 000 | 60 000 |
| Észtország | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Írország | 15 000 | 10 500 | 25 500 |
| Görögország | 30 000 | 15 000 | 45 000 |
| Spanyolország | 45 000 | 34 500 | 79 500 |
| Franciaország | 45 000 | 78 000 | 123 000 |
| Olaszország | 45 000 | 183 000 | 228 000 |
| Ciprus | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Lettország | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Litvánia | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Luxemburg | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Magyarország | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Málta | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Hollandia | 30 000 | 30 000 | 60 000 |
| Ausztria | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Lengyelország | 45 000 | 75 000 | 120 000 |
| Portugália | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Románia | 30 000 | 51 000 | 81 000 |
| Szlovénia | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Szlovákia | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Finnország | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Svédország | 30 000 | 6 000 | 36 000 |
| Egyesült Királyság | 45 000 | 16 500 | 61 500 |
| ÖSSZESEN | 675 000 | 682 500 | 1 357 500 |

Tagállam

A DNS-vizsgálathoz

nyújtott uniós hozzájárulás legnagyobb összege

A fenilbutazon kimutatásához

nyújtott uniós hozzájárulás legnagyobb összege

Uniós hozzájárulás ÖSSZESEN

Belgium

30 000

100 500

130 500

Bulgária

30 000

46 500

76 500

Cseh Köztársaság

30 000

1 500

31 500

Dánia

15 000

1 500

16 500

Németország

45 000

15 000

60 000

Észtország

3 000

1 500

4 500

Írország

15 000

10 500

25 500

Görögország

30 000

15 000

45 000

Spanyolország

45 000

34 500

79 500

Franciaország

45 000

78 000

123 000

Olaszország

45 000

183 000

228 000

Ciprus

3 000

1 500

4 500

Lettország

15 000

1 500

16 500

Litvánia

15 000

1 500

16 500

Luxemburg

3 000

1 500

4 500

Magyarország

30 000

1 500

31 500

Málta

3 000

1 500

4 500

Hollandia

30 000

30 000

60 000

Ausztria

30 000

1 500

31 500

Lengyelország

45 000

75 000

120 000

Portugália

30 000

1 500

31 500

Románia

30 000

51 000

81 000

Szlovénia

3 000

1 500

4 500

Szlovákia

15 000

1 500

16 500

Finnország

15 000

1 500

16 500

Svédország

30 000

6 000

36 000

Egyesült Királyság

45 000

16 500

61 500

ÖSSZESEN

675 000

682 500

1 357 500

---

II. MELLÉKLET

Az 2. cikk (2) bekezdésében említett elszámolható kiadások

Az ebben a végrehajtási határozatban említett vizsgálatok elvégzése során felmerült, uniós pénzügyi hozzájárulásban részesíthető kiadások a tagállamok által az alábbi célokra fordított költségekre korlátozódnak:

| a) | tesztkészletek, reagensek és minden olyan fogyóeszköz beszerzése, amelyeket kifejezetten a vizsgálatok végrehajtására használnak; |
| --- | --- |

a)

tesztkészletek, reagensek és minden olyan fogyóeszköz beszerzése, amelyeket kifejezetten a vizsgálatok végrehajtására használnak;

| b) | státustól függetlenül bármely munkatárs, akit teljes mértékben vagy részben a laboratóriumi létesítményekben elvégzendő vizsgálatok végrehajtására alkalmaznak; a költségek a társadalombiztosítási járulékokkal és a javadalmazásban foglalt, jogszabályilag előírt egyéb költségekkel növelt tényleges fizetések mértékére korlátozódnak; |
| --- | --- |

b)

státustól függetlenül bármely munkatárs, akit teljes mértékben vagy részben a laboratóriumi létesítményekben elvégzendő vizsgálatok végrehajtására alkalmaznak; a költségek a társadalombiztosítási járulékokkal és a javadalmazásban foglalt, jogszabályilag előírt egyéb költségekkel növelt tényleges fizetések mértékére korlátozódnak;

| c) | a mintáknak az elemzéseket/vizsgálatokat végző laboratóriumba való eljuttatásának költségei; valamint |
| --- | --- |

c)

a mintáknak az elemzéseket/vizsgálatokat végző laboratóriumba való eljuttatásának költségei; valamint

| d) | az a), b) és c) pontban említett költségek összegének 7 %-ával megegyező általános költségek. |
| --- | --- |

d)

az a), b) és c) pontban említett költségek összegének 7 %-ával megegyező általános költségek.

---

III. MELLÉKLET

Az 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett pénzügyi beszámoló

| DNS |
| --- |
| Személyzeti kategória | Óraszám | Óra/költség | Bérköltség |
| (1) | (2) | (3) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Személyzet – részösszeg | (5) |
| Készletek/reagensek/fogyóeszközök | Mennyiség/darabszám | Egységár | Összköltség |
| (6) | (7) | (8) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Készletek/reagensek/fogyóeszközök – részösszeg | (10) |
| A laboratóriumba szállítás költségei | | | (11) |
| | | ÖSSZESEN | |
| ÖSSZESEN, AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEKKEL EGYÜTT | |

DNS

Személyzeti kategória

Óraszám

Óra/költség

Bérköltség

(1)

(2)

(3)

Formula

Személyzet – részösszeg

(5)

Készletek/reagensek/fogyóeszközök

Mennyiség/darabszám

Egységár

Összköltség

(6)

(7)

(8)

Formula

Készletek/reagensek/fogyóeszközök – részösszeg

(10)

A laboratóriumba szállítás költségei

(11)

ÖSSZESEN

Formula

ÖSSZESEN, AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEKKEL EGYÜTT

Formula

| FENILBUTAZON |
| --- |
| Személyzeti kategória | Óraszám | Óra/költség | Bérköltség |
| (1) | (2) | (3) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Személyzet – részösszeg | (5) |
| Reagensek/fogyóeszközök | Mennyiség/darabszám | Egységár | Összköltség |
| (6) | (7) | (8) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Reagensek/fogyóeszközök – részösszeg | (10) |
| A laboratóriumba szállítás költségei | | | (11) |
| | | ÖSSZESEN | |
| ÖSSZESEN, AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEKKEL EGYÜTT | |

FENILBUTAZON

Személyzeti kategória

Óraszám

Óra/költség

Bérköltség

(1)

(2)

(3)

Formula

Személyzet – részösszeg

(5)

Reagensek/fogyóeszközök

Mennyiség/darabszám

Egységár

Összköltség

(6)

(7)

(8)

Formula

Reagensek/fogyóeszközök – részösszeg

(10)

A laboratóriumba szállítás költségei

(11)

ÖSSZESEN

Formula

ÖSSZESEN, AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEKKEL EGYÜTT

Formula

---

AJÁNLÁSOK

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/28

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2013. február 19.)

az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési tervről

(2013/99/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikkére,

mivel:

| (1) | A 882/2004/EK rendelet 53. cikke alapján a Bizottság, amennyiben szükségét látja, koordinált ellenőrzési terveket ajánlhat, melyeket ad hoc alapon is meg lehet szervezni, különösen a takarmányok, élelmiszerek és állatok által jelentett veszélyek mértékének meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(1)

A 882/2004/EK rendelet 53. cikke alapján a Bizottság, amennyiben szükségét látja, koordinált ellenőrzési terveket ajánlhat, melyeket ad hoc alapon is meg lehet szervezni, különösen a takarmányok, élelmiszerek és állatok által jelentett veszélyek mértékének meghatározása céljából.

| (2) | Az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) valamennyi élelmiszer vonatkozásában uniós élelmiszer-címkézési szabályokat határoz meg. |
| --- | --- |

(2)

Az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) valamennyi élelmiszer vonatkozásában uniós élelmiszer-címkézési szabályokat határoz meg.

| (3) | A 2000/13/EK irányelv szerint a címkézés és az alkalmazott módszerek nem lehetnek alkalmasak a vásárló megtévesztésére, különösen az élelmiszer jellemzői, azaz többek között annak valódi természete és azonosítása tekintetében. Ezenkívül idevágó uniós vagy tagállami jogszabályok hiányában az élelmiszert olyan néven kell értékesíteni, amely az értékesítés helye szerinti tagállamban megszokott, vagy olyan leírást kell az élelmiszerről adni, amely kellően áttekinthető ahhoz, hogy a fogyasztót tájékoztassa a termék valódi természetéről. |
| --- | --- |

(3)

A 2000/13/EK irányelv szerint a címkézés és az alkalmazott módszerek nem lehetnek alkalmasak a vásárló megtévesztésére, különösen az élelmiszer jellemzői, azaz többek között annak valódi természete és azonosítása tekintetében. Ezenkívül idevágó uniós vagy tagállami jogszabályok hiányában az élelmiszert olyan néven kell értékesíteni, amely az értékesítés helye szerinti tagállamban megszokott, vagy olyan leírást kell az élelmiszerről adni, amely kellően áttekinthető ahhoz, hogy a fogyasztót tájékoztassa a termék valódi természetéről.

| (4) | Emellett a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt, előre csomagolt élelmiszer címkéjén minden összetevőt fel kell tüntetni. A végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt, húst tartalmazó élelmiszerek esetében közvetlenül a csomagoláson vagy az azon rögzített címkén azt az állatfajt is fel kell tüntetni, amelyből a hús közvetlenül származik. Amennyiben egy összetevő az élelmiszer elnevezésében is szerepel, százalékban kifejezett mennyiségét is meg kell adni az összetevők listájában a fogyasztóknak az élelmiszer azonosítása és összetétele tekintetében történő félrevezetésének elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Emellett a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt, előre csomagolt élelmiszer címkéjén minden összetevőt fel kell tüntetni. A végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt, húst tartalmazó élelmiszerek esetében közvetlenül a csomagoláson vagy az azon rögzített címkén azt az állatfajt is fel kell tüntetni, amelyből a hús közvetlenül származik. Amennyiben egy összetevő az élelmiszer elnevezésében is szerepel, százalékban kifejezett mennyiségét is meg kell adni az összetevők listájában a fogyasztóknak az élelmiszer azonosítása és összetétele tekintetében történő félrevezetésének elkerülése érdekében.

| (5) | Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) egyes élelmiszerek tekintetében további címkézési követelményekről rendelkezik. A rendelet szerint a közvetlenül a végső fogyasztónak szánt, többek között egypatás állatok húsát tartalmazó darált hús csomagolásán figyelmeztetést kell elhelyezni arról, hogy a terméket a fogyasztás előtt meg kell főzni, amennyiben annak a tagállamnak a jogszabályai, melynek területén a terméket forgalomba hozzák, azt előírják. |
| --- | --- |

(5)

Az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) egyes élelmiszerek tekintetében további címkézési követelményekről rendelkezik. A rendelet szerint a közvetlenül a végső fogyasztónak szánt, többek között egypatás állatok húsát tartalmazó darált hús csomagolásán figyelmeztetést kell elhelyezni arról, hogy a terméket a fogyasztás előtt meg kell főzni, amennyiben annak a tagállamnak a jogszabályai, melynek területén a terméket forgalomba hozzák, azt előírják.

| (6) | A 853/2004/EK rendelet II. mellékletének III. szakasza előírja, hogy a vágóhidakat üzemeltető élelmiszer-ipari vállalkozóknak a vadak kivételével minden – a vágóhídra küldött vagy szánt – állat tekintetében kérniük, fogadniuk, és ellenőrizniük kell az élelmiszerláncra vonatkozó információkat, és azok szerint kell eljárniuk. Az élelmiszerláncra vonatkozó megfelelő információknak különösen az állatoknak egy bizonyos időszakon belül adott, nullánál nagyobb élelmezés-egészségügyi várakozási idejű állatgyógyászati készítményeket és egyéb kezeléseket kell magukban foglalniuk, a kezelések időpontjával és az élelmezés-egészségügyi várakozási időkkel egyetemben. Az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) többek között előírja a hatósági állatorvosok számára, hogy ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek. A hatósági állatorvosoknak különösen a származási gazdaságnak a levágásra szánt állatokkal kapcsolatos nyilvántartásait, többek között az élelmiszerláncra vonatkozó információkat kell ellenőrizniük és elemezniük, és a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat, valamint a levágást követő húsvizsgálat elvégzésekor figyelembe kell venniük az ellenőrzés és az elemzés dokumentált eredményeit. |
| --- | --- |

(6)

A 853/2004/EK rendelet II. mellékletének III. szakasza előírja, hogy a vágóhidakat üzemeltető élelmiszer-ipari vállalkozóknak a vadak kivételével minden – a vágóhídra küldött vagy szánt – állat tekintetében kérniük, fogadniuk, és ellenőrizniük kell az élelmiszerláncra vonatkozó információkat, és azok szerint kell eljárniuk. Az élelmiszerláncra vonatkozó megfelelő információknak különösen az állatoknak egy bizonyos időszakon belül adott, nullánál nagyobb élelmezés-egészségügyi várakozási idejű állatgyógyászati készítményeket és egyéb kezeléseket kell magukban foglalniuk, a kezelések időpontjával és az élelmezés-egészségügyi várakozási időkkel egyetemben. Az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) többek között előírja a hatósági állatorvosok számára, hogy ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek. A hatósági állatorvosoknak különösen a származási gazdaságnak a levágásra szánt állatokkal kapcsolatos nyilvántartásait, többek között az élelmiszerláncra vonatkozó információkat kell ellenőrizniük és elemezniük, és a levágást megelőző vágóhídi élőállat-vizsgálat, valamint a levágást követő húsvizsgálat elvégzésekor figyelembe kell venniük az ellenőrzés és az elemzés dokumentált eredményeit.

| (7) | A 2012 decembere óta számos tagállamban végzett hatósági ellenőrzéseknek köszönhetően a Bizottság tudomására jutott, hogy egyes előre csomagolt termékek olyan lóhúst tartalmaztak, amely nem szerepelt az összetevők listáján sem közvetlenül a termék csomagolásán, sem az azon rögzített címkén. Ehelyett az említett élelmiszerek némelyike a nevében és/vagy az összetevők mellékelt listájában megtévesztő módon csak a marhahús jelenlétére utalt. |
| --- | --- |

(7)

A 2012 decembere óta számos tagállamban végzett hatósági ellenőrzéseknek köszönhetően a Bizottság tudomására jutott, hogy egyes előre csomagolt termékek olyan lóhúst tartalmaztak, amely nem szerepelt az összetevők listáján sem közvetlenül a termék csomagolásán, sem az azon rögzített címkén. Ehelyett az említett élelmiszerek némelyike a nevében és/vagy az összetevők mellékelt listájában megtévesztő módon csak a marhahús jelenlétére utalt.

| (8) | Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 17. cikke szerint az élelmiszer-ipari vállalkozóknak vállalkozásaik termelő, feldolgozó és forgalmazó tevékenységének minden szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy az élelmiszerek megfeleljenek a tevékenységükre vonatkozó élelmiszerjog követelményeinek, és ellenőrizniük kell e követelmények teljesülését. |
| --- | --- |

(8)

Az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 17. cikke szerint az élelmiszer-ipari vállalkozóknak vállalkozásaik termelő, feldolgozó és forgalmazó tevékenységének minden szakaszában gondoskodniuk kell arról, hogy az élelmiszerek megfeleljenek a tevékenységükre vonatkozó élelmiszerjog követelményeinek, és ellenőrizniük kell e követelmények teljesülését.

| (9) | A lovak lehetnek „élelmiszer-termelő” és „nem élelmiszer-termelő” állatok egyaránt. A fenilbutazon olyan állatgyógyászati készítmény, amelynek használata a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (6) szerint csak a nem élelmiszer-termelés céljára tartott állatokon megengedett. Azok a nem élelmiszer-termelés céljára tartott lovak tehát, amelyeket valaha fenilbutazonnal kezeltek, nem kerülhetnek be az élelmiszerláncba. Tekintettel az egyes élelmiszerekben megfelelő címkézés nélkül jelen lévő lóhússal kapcsolatos csalárd módszerekre, megelőzési céllal indokolt megbizonyosodni afelől, hogy bekerült-e az élelmiszerláncba olyan, nem élelmiszer-termelés céljára tartott lovak húsa, amelyeket fenilbutazonnal kezeltek. |
| --- | --- |

(9)

A lovak lehetnek „élelmiszer-termelő” és „nem élelmiszer-termelő” állatok egyaránt. A fenilbutazon olyan állatgyógyászati készítmény, amelynek használata a farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló, 2009. december 22-i 37/2010/EU bizottsági rendelet (6) szerint csak a nem élelmiszer-termelés céljára tartott állatokon megengedett. Azok a nem élelmiszer-termelés céljára tartott lovak tehát, amelyeket valaha fenilbutazonnal kezeltek, nem kerülhetnek be az élelmiszerláncba. Tekintettel az egyes élelmiszerekben megfelelő címkézés nélkül jelen lévő lóhússal kapcsolatos csalárd módszerekre, megelőzési céllal indokolt megbizonyosodni afelől, hogy bekerült-e az élelmiszerláncba olyan, nem élelmiszer-termelés céljára tartott lovak húsa, amelyeket fenilbutazonnal kezeltek.

| (10) | A Bizottság részéről ezért célszerű azt ajánlani a tagállamoknak, hogy egy hónapon keresztül koordinált ellenőrzési tervet hajtsanak végre az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására. Ez az időszak további két hónappal meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság részéről ezért célszerű azt ajánlani a tagállamoknak, hogy egy hónapon keresztül koordinált ellenőrzési tervet hajtsanak végre az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására. Ez az időszak további két hónappal meghosszabbítható.

| (11) | Az ajánlott ellenőrzési terv két fő tevékenységből kell, hogy álljon. |
| --- | --- |

(11)

Az ajánlott ellenőrzési terv két fő tevékenységből kell, hogy álljon.

| (12) | Az első fő tevékenység a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt azon élelmiszerek kiskereskedelmi szinten végrehajtott megfelelő ellenőrzése kell, hogy legyen, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy akként címkéztek. Ezen ellenőrzéseket más létesítményekre is ki lehet terjeszteni (pl. hűtőházak). Az ellenőrzések azt hivatottak megállapítani, hogy van-e ezekben a termékekben olyan lóhús, amelyet nem megfelelően címkéztek a termék csomagolásán, illetve, ha előre csomagolt élelmiszerekről van szó, van-e bennük olyan lóhús, amely jelenlétét nem hozták a végső fogyasztók vagy a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők tudomására. Ezeket az ellenőrzéseket reprezentatív mintán kell elvégezni. |
| --- | --- |

(12)

Az első fő tevékenység a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt azon élelmiszerek kiskereskedelmi szinten végrehajtott megfelelő ellenőrzése kell, hogy legyen, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy akként címkéztek. Ezen ellenőrzéseket más létesítményekre is ki lehet terjeszteni (pl. hűtőházak). Az ellenőrzések azt hivatottak megállapítani, hogy van-e ezekben a termékekben olyan lóhús, amelyet nem megfelelően címkéztek a termék csomagolásán, illetve, ha előre csomagolt élelmiszerekről van szó, van-e bennük olyan lóhús, amely jelenlétét nem hozták a végső fogyasztók vagy a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők tudomására. Ezeket az ellenőrzéseket reprezentatív mintán kell elvégezni.

| (13) | A címkén fel nem tüntetett állatfaj fehérjéinek a mintában történő kellő pontosságú kimutatására megbízható módszerek léteznek. Ezekkel a módszerekkel és használatukkal kapcsolatban a takarmányban lévő állati fehérjék európai uniós referencialaboratóriuma hasznos tanáccsal szolgálhat. Az illetékes hatóságoknak azt tanácsoljuk, hogy kövessék a laboratórium tanácsát a használandó módszerek tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A címkén fel nem tüntetett állatfaj fehérjéinek a mintában történő kellő pontosságú kimutatására megbízható módszerek léteznek. Ezekkel a módszerekkel és használatukkal kapcsolatban a takarmányban lévő állati fehérjék európai uniós referencialaboratóriuma hasznos tanáccsal szolgálhat. Az illetékes hatóságoknak azt tanácsoljuk, hogy kövessék a laboratórium tanácsát a használandó módszerek tekintetében.

| (14) | A második fő tevékenységnek az emberi fogyasztásra szánt lóhúst, többek között harmadik országból származó élelmiszereket kezelő létesítmények szintjén a fenilbutazon kimutatásának céljára elvégzett megfelelő ellenőrzésekben kell állnia. Ezeket az ellenőrzéseket reprezentatív mintán kell elvégezni, figyelembe véve a termelési és a behozatali számokat. Ebben az esetben a 96/23/EK tanácsi irányelvnek az analitikai módszerek elvégzése és az eredmények értelmezése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2002. augusztus 12-i 2002/657/EK bizottsági határozatban (7) megadott módszerekre kell hagyatkozni. |
| --- | --- |

(14)

A második fő tevékenységnek az emberi fogyasztásra szánt lóhúst, többek között harmadik országból származó élelmiszereket kezelő létesítmények szintjén a fenilbutazon kimutatásának céljára elvégzett megfelelő ellenőrzésekben kell állnia. Ezeket az ellenőrzéseket reprezentatív mintán kell elvégezni, figyelembe véve a termelési és a behozatali számokat. Ebben az esetben a 96/23/EK tanácsi irányelvnek az analitikai módszerek elvégzése és az eredmények értelmezése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2002. augusztus 12-i 2002/657/EK bizottsági határozatban (7) megadott módszerekre kell hagyatkozni.

| (15) | A tagállamoknak ezen ellenőrzések eredményeit rendszeresen közölniük kell a Bizottsággal, hogy az ki tudja értékelni az eredményeket, és dönteni tudjon a meghozandó intézkedésekről. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak ezen ellenőrzések eredményeit rendszeresen közölniük kell a Bizottsággal, hogy az ki tudja értékelni az eredményeket, és dönteni tudjon a meghozandó intézkedésekről.

| (16) | Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

(16)

Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

A tagállamok ezen ajánlás mellékletének megfelelően koordinált ellenőrzési tervet hajtanak végre, amely a következő tevékenységekből áll:

| a) | a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt azon élelmiszerek hatósági ellenőrzése, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy akként címkéztek; valamint |
| --- | --- |

a)

a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt azon élelmiszerek hatósági ellenőrzése, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy akként címkéztek; valamint

| b) | az emberi fogyasztásra szánt lóhúsnak a fenilbutazon kimutatása céljából elvégzett hatósági ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

az emberi fogyasztásra szánt lóhúsnak a fenilbutazon kimutatása céljából elvégzett hatósági ellenőrzése.

Kelt Brüsszelben, 2013. február 19-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

3

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

4

(5)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

5

(6)  HL L 15., 2010.1.20., 1. o.

6

(7)  HL L 221., 2002.8.17., 8. o.

7

---

MELLÉKLET

Az egyes élelmiszerek forgalmazásával kapcsolatos csalárd módszerek előfordulási gyakoriságának megállapítására szolgáló koordinált ellenőrzési terv

I.   A KOORDINÁLT ELLENŐRZÉSI TERV TEVÉKENYSÉGEI ÉS CÉLJA

A koordinált ellenőrzési terv két fő tevékenységből kell, hogy álljon.

1. TEVÉKENYSÉG:   Olyan élelmiszerek ellenőrzése, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy akként címkéztek

A.   Termékkör

| 1. | Marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmazott és/vagy akként címkézett élelmiszerek (pl. darált hús, hústermékek, húskészítmények), amelyek az alábbi kategóriákba tartoznak:






  a) | a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt azon előre csomagolt élelmiszerek, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt címkéztek; |
| --- | --- | --- |

1.

Marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmazott és/vagy akként címkézett élelmiszerek (pl. darált hús, hústermékek, húskészítmények), amelyek az alábbi kategóriákba tartoznak:

a)

a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek szánt azon előre csomagolt élelmiszerek, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt címkéztek;

| b) | a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek megvételre kínált, nem előre csomagolt, az értékesítés telephelyén a fogyasztó kérésére csomagolt, vagy közvetlen értékesítés céljából előre csomagolt élelmiszerek, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy máskülönben akként jelöltek meg. |
| --- | --- |

b)

a végső fogyasztóknak és a közétkeztetésben működő gazdasági szereplőknek megvételre kínált, nem előre csomagolt, az értékesítés telephelyén a fogyasztó kérésére csomagolt, vagy közvetlen értékesítés céljából előre csomagolt élelmiszerek, amelyeket marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmaznak és/vagy máskülönben akként jelöltek meg.

| 2. | E koordinált ellenőrzési terv vonatkozásában a 2000/13/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelő „előre csomagolt élelmiszerek” fogalommeghatározást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

E koordinált ellenőrzési terv vonatkozásában a 2000/13/EK irányelv 1. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelő „előre csomagolt élelmiszerek” fogalommeghatározást kell alkalmazni.

| 3. | E koordinált ellenőrzési terv vonatkozásában a 853/2004/EK irányelv I. mellékletének 1.13., 1.15. és 7.1. pontjának megfelelő „darált hús”, „hústermékek” és „húskészítmények” fogalommeghatározást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.

E koordinált ellenőrzési terv vonatkozásában a 853/2004/EK irányelv I. mellékletének 1.13., 1.15. és 7.1. pontjának megfelelő „darált hús”, „hústermékek” és „húskészítmények” fogalommeghatározást kell alkalmazni.

B.   Célkitűzés

Az illetékes hatóságoknak hatósági ellenőrzéseket kell végezniük annak megállapítására, hogy van-e az A. pontban említett termékben olyan lóhús, amelyet nem megfelelően tüntettek fel a termék csomagolásán, illetve, ha előre csomagolt élelmiszerről van szó, a lóhús jelenlétét – az uniós és adott esetben a nemzeti rendelkezésektől eltérően – nem hozták a végső fogyasztók vagy a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők tudomására.

C.   A mintavételi pontok és a mintavételi eljárás

| 1. | A mintának reprezentatívnak kell lennie és termékek széles skáláját kell lefednie. |
| --- | --- |

1.

A mintának reprezentatívnak kell lennie és termékek széles skáláját kell lefednie.

| 2. | A termékmintavételt kiskereskedelmi szinten (pl. szupermarketekben, kisebb üzletekben, henteseknél) kell végezni, és más létesítményekre is ki lehet terjeszteni (pl. hűtőházak). |
| --- | --- |

2.

A termékmintavételt kiskereskedelmi szinten (pl. szupermarketekben, kisebb üzletekben, henteseknél) kell végezni, és más létesítményekre is ki lehet terjeszteni (pl. hűtőházak).

D.   A minták száma és a mintavétel módja

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a II. szakaszban meghatározott időszakon belül történő mintavétel javasolt, indikatív minimális számáról. Az illetékes hatóságokat felkérik arra, hogy lehetőség szerint több mintát vegyenek. A minták tagállamok szerinti felosztása a népességi adatokon alapul, amelynek során a II. szakaszban meghatározottaknak megfelelően a termékből tagállamonként és naptári hónaponként minimálisan tíz mintát vesznek.

| Marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmazott és/vagy akként címkézett élelmiszerek |
| --- |
| Értékesítő ország | Havonként javasolt indikatív mintaszám |
| Franciaország, Németország, Olaszország, az Egyesült Királyság, Spanyolország, Lengyelország | 150 |
| Románia, Hollandia, Belgium, Görögország, Portugália, a Cseh Köztársaság, Magyarország, Svédország, Ausztria, Bulgária | 100 |
| Litvánia, Szlovákia, Dánia, Írország, Finnország, Lettország | 50 |
| Szlovénia, Észtország, Ciprus, Luxemburg, Málta | 10 |

Marhahúst tartalmazó élelmiszer gyanánt forgalmazott és/vagy akként címkézett élelmiszerek

Értékesítő ország

Havonként javasolt indikatív mintaszám

Franciaország, Németország, Olaszország, az Egyesült Királyság, Spanyolország, Lengyelország

150

Románia, Hollandia, Belgium, Görögország, Portugália, a Cseh Köztársaság, Magyarország, Svédország, Ausztria, Bulgária

100

Litvánia, Szlovákia, Dánia, Írország, Finnország, Lettország

50

Szlovénia, Észtország, Ciprus, Luxemburg, Málta

10

E.   Módszerek

Az illetékes hatóságoknak elsősorban a takarmányokban lévő állati fehérjék európai uniós referencialaboratóriuma által javasolt módszert/módszereket kell alkalmazniuk, amely(ek) a következő internetes oldalon található(k): http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops.

2. TEVÉKENYSÉG:   Az emberi fogyasztásra szánt lóhús ellenőrzése

A.   Termékkör

A Kombinált Nómenklatúrában 0205 kóddal szereplő emberi fogyasztásra szánt ló-, szamár-, öszvérhús friss, hűtött vagy fagyasztott állapotban.

B.   Célkitűzés

Az A. pontban említett termékek esetében az illetékes hatóságoknak hatósági vizsgálatokat kell végezniük esetleges fenilbutazon maradékanyag kimutatása céljából.

C.   A mintavételi pontok és a mintavételi eljárás

A termékek mintavételét az A. pontban említett termékeket kezelő létesítményben (pl. vágóhidakon, állat-egészségügyi határállomásokon) kell elvégezni.

D.   A minták száma és a mintavétel módja

A II. szakaszban meghatározott időszakon belül vett minták javasolt minimális száma az A. pontban említett termékek esetében 50 tonnánként egy minta, tagállamonként minimum öt mintával.

E.   Módszerek

Az illetékes hatóságoknak a 2002/657/ határozat szerint validált módszereket kell alkalmazniuk. A 96/23/EK bizottsági rányelv (1) I. melléklete A. csoportjának 5. pontjában és B. csoportjának 2. a), b), és e) pontjában felsorolt maradékanyagokra vonatkozó módszerek megtekinthetők az állatgyógyászati készítmények és szennyező anyagok állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagait vizsgáló európai referencialaboratórium honlapján, az alábbi címen: http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main

II.   A KOORDINÁLT ELLENŐRZÉSI TERV IDŐTARTAMA

A koordinált ellenőrzési terv végrehajtási ideje egy hónap, amely ezen ajánlás elfogadása időpontjában, de legkésőbb 2013. március 1-jén veszi kezdetét.

III.   AZ EREDMÉNYEKRŐL KÉSZÜLT JELENTÉS

| 1. | Az illetékes hatóságoknak az alábbi információkat összefoglaló jelentést kell tenniük az e melléklet I. szakaszában említett összes tevékenységről:






  a) | a vett minták száma termékkategóriák szerint; |
| --- | --- | --- |

1.

Az illetékes hatóságoknak az alábbi információkat összefoglaló jelentést kell tenniük az e melléklet I. szakaszában említett összes tevékenységről:

a)

a vett minták száma termékkategóriák szerint;

| b) | az elemzés módszere(i) és az elvégzett elemzés típusa; |
| --- | --- |

b)

az elemzés módszere(i) és az elvégzett elemzés típusa;

| c) | a pozitív vizsgálati eredmények száma; |
| --- | --- |

c)

a pozitív vizsgálati eredmények száma;

| d) | a pozitív vizsgálati eredmények tekintetében elvégzett nyomonkövetési ellenőrzések az 1. tevékenység A. pontjában említett termékeknél azokban az esetekben, amikor a lóhús kimutatott jelenléte meghaladja az 1 %-ot; |
| --- | --- |

d)

a pozitív vizsgálati eredmények tekintetében elvégzett nyomonkövetési ellenőrzések az 1. tevékenység A. pontjában említett termékeknél azokban az esetekben, amikor a lóhús kimutatott jelenléte meghaladja az 1 %-ot;

| e) | a pozitív vizsgálati eredmények tekintetében elvégzett nyomonkövetési ellenőrzések a 2. tevékenység A. pontjában szereplő termékeknél; |
| --- | --- |

e)

a pozitív vizsgálati eredmények tekintetében elvégzett nyomonkövetési ellenőrzések a 2. tevékenység A. pontjában szereplő termékeknél;

| f) | a nyomonkövetési ellenőrzések eredményei; |
| --- | --- |

f)

a nyomonkövetési ellenőrzések eredményei;

| g) | a 2. tevékenység A. pontjában említett termékek pozitív vizsgálati eredményei tekintetében annak az országnak a megnevezése, ahol az érintett állatot vágásra engedélyezték. |
| --- | --- |

g)

a 2. tevékenység A. pontjában említett termékek pozitív vizsgálati eredményei tekintetében annak az országnak a megnevezése, ahol az érintett állatot vágásra engedélyezték.

A jelentést a II. szakaszban említett egy hónapos időszak lejárta előtt 15 napon belül kell eljuttatni a Bizottsághoz.

A jelentést a Bizottság által meghatározott formában kell elkészíteni.

| 2. | Az illetékes hatóságoknak az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren keresztül haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot az I. szakaszban említett 1. és 2. tevékenységre tekintettel elvégzett hatósági ellenőrzések minden pozitív eredményről. |
| --- | --- |

2.

Az illetékes hatóságoknak az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren keresztül haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot az I. szakaszban említett 1. és 2. tevékenységre tekintettel elvégzett hatósági ellenőrzések minden pozitív eredményről.

| 3. | Az illetékes hatóságoknak a Bizottságot szintén értesíteniük kell minden, kérésük alapján az élelmiszer-ipari vállalkozások által elvégzett saját ellenőrzés eredményeiről. Ezen információkat az 1. pontban említett részletes adatokkal egyetemben a Bizottság által meghatározott formában kell ismertetni. |
| --- | --- |

3.

Az illetékes hatóságoknak a Bizottságot szintén értesíteniük kell minden, kérésük alapján az élelmiszer-ipari vállalkozások által elvégzett saját ellenőrzés eredményeiről. Ezen információkat az 1. pontban említett részletes adatokkal egyetemben a Bizottság által meghatározott formában kell ismertetni.

---

(1)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o.

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 21.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/33

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 90/12/COL HATÁROZATA

(2012. március 15.)

a Haslemoen katonai bázis belső táborában lévő egyes épületek értékesítéséről (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: HATÓSÁG),

Tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 61. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

Tekintettel az EFTA-tagállamok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

Tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: 3. jegyzőkönyv) és különösen az I. rész 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint a II. rész 7. cikkének (5) bekezdésére és 14. cikkére,

Miután felhívta az érdekelteket, hogy a fenti rendelkezéseknek (1) megfelelően tegyék meg észrevételeiket,

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | Egy panasz és számos levélváltás (427226., 422506., 449988., 428521. és 458787. iktatási szám) alapján a Hatóság 2010. március 24-én kelt levelében (549786. iktatási szám ) arról értesítette a norvég hatóságokat, hogy megindította a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást a Haslemoen katonai bázis belső táborában található egyes épületek értékesítése tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Egy panasz és számos levélváltás (427226., 422506., 449988., 428521. és 458787. iktatási szám) alapján a Hatóság 2010. március 24-én kelt levelében (549786. iktatási szám ) arról értesítette a norvég hatóságokat, hogy megindította a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást a Haslemoen katonai bázis belső táborában található egyes épületek értékesítése tekintetében.

| (2) | A Hatóság eljárás megindításáról szóló, 2010. március 24-i 96/10/COL határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (2). A norvég hatóságok 2010. május 12-én és 2010. november 19-én kelt levelükben küldték meg észrevételeiket (557187. és 581797. iktatási szám). Harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket. |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság eljárás megindításáról szóló, 2010. március 24-i 96/10/COL határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében (2). A norvég hatóságok 2010. május 12-én és 2010. november 19-én kelt levelükben küldték meg észrevételeiket (557187. és 581797. iktatási szám). Harmadik felek nem nyújtottak be észrevételeket.

2.   A HASLEMOEN KATONAI BÁZIS

| (3) | 2001-ben a norvég parlament (Stortinget) arról döntött, hogy azokat a katonai ingatlanokat, amelyek már nem szolgálnak katonai célokat, kerüljenek értékesítésre piaci értéken (3). Az érintett önkormányzatok számára elővásárlási jogot biztosítottak. |
| --- | --- |

(3)

2001-ben a norvég parlament (Stortinget) arról döntött, hogy azokat a katonai ingatlanokat, amelyek már nem szolgálnak katonai célokat, kerüljenek értékesítésre piaci értéken (3). Az érintett önkormányzatok számára elővásárlási jogot biztosítottak.

| (4) | Az értékesítendő ingatlanok egyike a Haslemoen katonai bázis belső tábora volt, mely a Hedmark megyei Vålerben található. A katonai tevékenységek 2003. június 30-án szűntek meg a katonai bázison. A norvég állam 2004 októberében kezdte meg az értékesítést, melynek eredményeként a katonai tábor egészét Våler önkormányzata vásárolta meg 46 millió NOK-ért egy 2005. április 16-án kelt adásvételi szerződés keretében. |
| --- | --- |

(4)

Az értékesítendő ingatlanok egyike a Haslemoen katonai bázis belső tábora volt, mely a Hedmark megyei Vålerben található. A katonai tevékenységek 2003. június 30-án szűntek meg a katonai bázison. A norvég állam 2004 októberében kezdte meg az értékesítést, melynek eredményeként a katonai tábor egészét Våler önkormányzata vásárolta meg 46 millió NOK-ért egy 2005. április 16-án kelt adásvételi szerződés keretében.

| (5) | A Haslemoen Leir az 1950-es évek óta katonai bázisként működött és a következőkből áll: i. erdős területek; ii. megművelt terület; iii. lakóterület (más néven Storskjæret); és iv. a belső tábor néven ismert terület. |
| --- | --- |

(5)

A Haslemoen Leir az 1950-es évek óta katonai bázisként működött és a következőkből áll: i. erdős területek; ii. megművelt terület; iii. lakóterület (más néven Storskjæret); és iv. a belső tábor néven ismert terület.

| (6) | A belső tábor teljes területe kb. 300 000 m2, melyen 44 épület (4) található 42 000 m2-en. Az épületek közé tartoznak többek között barakkok, a katonai tevékenységeket kiszolgáló olyan épületek, mint pl. konyhák, mozi, tiszti kantin, iskolai és oktatási épületek, képzési és mobilizációs épületek, raktárak és garázsok. A régi épületek közül néhányat renováltak, és a katonai tábor – annak bezárásáig – jó állapotban maradt fenn. |
| --- | --- |

(6)

A belső tábor teljes területe kb. 300 000 m2, melyen 44 épület (4) található 42 000 m2-en. Az épületek közé tartoznak többek között barakkok, a katonai tevékenységeket kiszolgáló olyan épületek, mint pl. konyhák, mozi, tiszti kantin, iskolai és oktatási épületek, képzési és mobilizációs épületek, raktárak és garázsok. A régi épületek közül néhányat renováltak, és a katonai tábor – annak bezárásáig – jó állapotban maradt fenn.

2.1   A Haslemoen katonai bázis norvég állam általi értékesítése Våler önkormányzata számára

| (7) | Amikor a Haslemoen katonai bázist 2004-ben értékesítésre bocsátották, a norvég állam megbízott egy független értékbecslőt, az Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning vállalkozást, hogy végezze el a Haslemoen katonai bázis értékbecslését (5). A 2004. december 22-i Agdestein-jelentés (az első Agdestein-jelentés) szerint a belső tábor„befektetői értéke” (6) a 44 épülettel együtt 39 millió NOK, amennyiben az épületeket egyenként értékesítenék. Ha a belső tábort egyetlen egységként értékesítenék, a jelentés szerint a „befektetői érték” 29 millió NOK lenne. A jelentés egyedi értékbecslést tartalmazott a 44 épület többségére, ideértve az adott épület jellemzőit, rövid leírását és műszaki állapotát. |
| --- | --- |

(7)

Amikor a Haslemoen katonai bázist 2004-ben értékesítésre bocsátották, a norvég állam megbízott egy független értékbecslőt, az Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning vállalkozást, hogy végezze el a Haslemoen katonai bázis értékbecslését (5). A 2004. december 22-i Agdestein-jelentés (az első Agdestein-jelentés) szerint a belső tábor„befektetői értéke” (6) a 44 épülettel együtt 39 millió NOK, amennyiben az épületeket egyenként értékesítenék. Ha a belső tábort egyetlen egységként értékesítenék, a jelentés szerint a „befektetői érték” 29 millió NOK lenne. A jelentés egyedi értékbecslést tartalmazott a 44 épület többségére, ideértve az adott épület jellemzőit, rövid leírását és műszaki állapotát.

| (8) | A 10 millió NOK összegű engedmény a későbbi jelentésekben és levélváltásokban a 30 %-os engedményként szerepel (vagy a megközelítőleg 30 %-os engedményként). A belső tábor egyetlen egységként történő megvásárlásához nyújtott engedmény azonban valójában kb. 25,64 % (39 millió NOK mínusz 10 millió NOK = 25,641025 %). |
| --- | --- |

(8)

A 10 millió NOK összegű engedmény a későbbi jelentésekben és levélváltásokban a 30 %-os engedményként szerepel (vagy a megközelítőleg 30 %-os engedményként). A belső tábor egyetlen egységként történő megvásárlásához nyújtott engedmény azonban valójában kb. 25,64 % (39 millió NOK mínusz 10 millió NOK = 25,641025 %).

| (9) | A vásárló, Våler önkormányzata Erik Alhaug és Trond Bakke független értékbecslőket bízta meg azzal, hogy adjanak értékbecslést a belső táborra és a Storskjæret elnevezésű lakóterületre. Az ő értékelésük is a belső tábor egyetlen egységként való értékesítésére épült. Kiszámították a befektetői értéket, vagyis az épületek bérbe adásából származó jövőbeni bevételen alapuló várt piaci értéket. A jelentés viszonylag rövid volt, 4 oldalt tett ki, az értékelést az épületek fizikai vizsgálata nélkül, létező jelentések és értékelések alapján végezték el. A jelentés figyelembe vette az épületek bérbe adható állapotba hozatalához szükséges költségeket. A jelentés feltételezte, hogy az összes épület bérbe adása elhúzódhat, tekintve az épületek földrajzi elhelyezkedését és Våler alacsony lakosságszámát. Néhány épületet már bérbe adtak, de csak rövid időre. A jelentés azt is hangsúlyozta, hogy az épületek közül néhányat, így a barakkokat is, rossz műszaki állapotuk miatt le kell bontani. Mivel számos épület jelentős renoválásra szorult, a jelentés szerint a jövőbeni bérbeadásból származó bevételek még a szokásos karbantartási és működési költségeket sem fedeznék. Erik Alhaug és Trond Bakke 2005. január 18-i következtetése (az Alhaug/Bakke jelentés) (7) szerint a belső tábor – mint egyetlen egység – értéke a jövőbeni bérbeadásból származó jövedelem alapján: 0 (8). |
| --- | --- |

(9)

A vásárló, Våler önkormányzata Erik Alhaug és Trond Bakke független értékbecslőket bízta meg azzal, hogy adjanak értékbecslést a belső táborra és a Storskjæret elnevezésű lakóterületre. Az ő értékelésük is a belső tábor egyetlen egységként való értékesítésére épült. Kiszámították a befektetői értéket, vagyis az épületek bérbe adásából származó jövőbeni bevételen alapuló várt piaci értéket. A jelentés viszonylag rövid volt, 4 oldalt tett ki, az értékelést az épületek fizikai vizsgálata nélkül, létező jelentések és értékelések alapján végezték el. A jelentés figyelembe vette az épületek bérbe adható állapotba hozatalához szükséges költségeket. A jelentés feltételezte, hogy az összes épület bérbe adása elhúzódhat, tekintve az épületek földrajzi elhelyezkedését és Våler alacsony lakosságszámát. Néhány épületet már bérbe adtak, de csak rövid időre. A jelentés azt is hangsúlyozta, hogy az épületek közül néhányat, így a barakkokat is, rossz műszaki állapotuk miatt le kell bontani. Mivel számos épület jelentős renoválásra szorult, a jelentés szerint a jövőbeni bérbeadásból származó bevételek még a szokásos karbantartási és működési költségeket sem fedeznék. Erik Alhaug és Trond Bakke 2005. január 18-i következtetése (az Alhaug/Bakke jelentés) (7) szerint a belső tábor – mint egyetlen egység – értéke a jövőbeni bérbeadásból származó jövedelem alapján: 0 (8).

| (10) | Az első Agdestein-jelentés és az Alhaug/Bakke jelentés megállapításainak összehangolása és a megfelelő piaci érték meghatározása érdekében a norvég állam felkérte az Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning vállalkozást, hogy a két eltérő értékbecslés alapján készítsen egy második értékelést. Az új értékelés elkészítésére szóló megbízás alapján Agdesteinnek meg kellett határoznia a Haslemoen katonai bázis ún. „középértékét”. A középértéket tartalmazó 2005. március 3-i jelentés (második Agdestein-jelentés (9)) szerint a középérték csak egyike a megfelelő piaci érték meghatározására használt számos módszernek, másik lehetőségként pedig egy semleges harmadik fél a két korábbi értékelésben szereplő értékeket vehette volna figyelembe. A két korábbi értékelés középértéke alapján és a korábbi értékelésekben talált néhány ténybeli hiba helyesbítését követően a Haslemoen katonai bázis piaci értékét 58 millió NOK-ra becsülték. Ugyanakkor a jelentés azzal számolt, hogy a katonai tábor piaci értéke további 12 millió NOK-kal csökkenne (10), ha az egész tábort – vagyis a négy különböző területet – együtt értékesítenék. |
| --- | --- |

(10)

Az első Agdestein-jelentés és az Alhaug/Bakke jelentés megállapításainak összehangolása és a megfelelő piaci érték meghatározása érdekében a norvég állam felkérte az Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning vállalkozást, hogy a két eltérő értékbecslés alapján készítsen egy második értékelést. Az új értékelés elkészítésére szóló megbízás alapján Agdesteinnek meg kellett határoznia a Haslemoen katonai bázis ún. „középértékét”. A középértéket tartalmazó 2005. március 3-i jelentés (második Agdestein-jelentés (9)) szerint a középérték csak egyike a megfelelő piaci érték meghatározására használt számos módszernek, másik lehetőségként pedig egy semleges harmadik fél a két korábbi értékelésben szereplő értékeket vehette volna figyelembe. A két korábbi értékelés középértéke alapján és a korábbi értékelésekben talált néhány ténybeli hiba helyesbítését követően a Haslemoen katonai bázis piaci értékét 58 millió NOK-ra becsülték. Ugyanakkor a jelentés azzal számolt, hogy a katonai tábor piaci értéke további 12 millió NOK-kal csökkenne (10), ha az egész tábort – vagyis a négy különböző területet – együtt értékesítenék.

| (11) | A belső tábor értékének pontosabb becsléseként a középértéket elsőre 14,5 millió NOK-ban határozták meg (29 millió NOK (11) + 0, osztva kettővel) (12). Ezt az értéket ugyanakkor 1 millió NOK-kal felfelé korrigálták két újabb kiigazítás alapján, nevezetesen a barakkok értéke és néhány hasznosítatlan földterület értéke alapján, melyek esetében a beépítési tervekre vonatkozó jövőbeni rendelkezések nem előreláthatóak. Ezek alapján az egyetlen egységként értékesített belső tábor korrigált középértéke 15,5 millió NOK. |
| --- | --- |

(11)

A belső tábor értékének pontosabb becsléseként a középértéket elsőre 14,5 millió NOK-ban határozták meg (29 millió NOK (11) + 0, osztva kettővel) (12). Ezt az értéket ugyanakkor 1 millió NOK-kal felfelé korrigálták két újabb kiigazítás alapján, nevezetesen a barakkok értéke és néhány hasznosítatlan földterület értéke alapján, melyek esetében a beépítési tervekre vonatkozó jövőbeni rendelkezések nem előreláthatóak. Ezek alapján az egyetlen egységként értékesített belső tábor korrigált középértéke 15,5 millió NOK.

| (12) | A második Agdestein-jelentés alapján az önkormányzat 2005. június 1-jén vásárolta meg a Haslemoen katonai bázist 46 millió NOK-ért. Az önkormányzat így a fent említett két árengedményben részesült, egyrészt a „kb. 30 %-os árengedményből” (13) azért, mert a belső tábort egyetlen egységként vásárolta meg, másrészt a további 20 %-os „mennyiségi árengedményből” azért, mert megvásárolta a Haslemoen katonai bázis egészét. |
| --- | --- |

(12)

A második Agdestein-jelentés alapján az önkormányzat 2005. június 1-jén vásárolta meg a Haslemoen katonai bázist 46 millió NOK-ért. Az önkormányzat így a fent említett két árengedményben részesült, egyrészt a „kb. 30 %-os árengedményből” (13) azért, mert a belső tábort egyetlen egységként vásárolta meg, másrészt a további 20 %-os „mennyiségi árengedményből” azért, mert megvásárolta a Haslemoen katonai bázis egészét.

2.2   A belső tábor részeinek Våler önkormányzata általi értékesítése a Haslemoen AS számára

| (13) | Våler önkormányzata világossá tette, hogy a Haslemoen katonai bázist annak a vevőnek fogja eladni, aki a területet megfelelő módon fejleszti és a lehető legtöbb munkahelyet teremti. Våler önkormányzata elmondta, hogy bár számos érdeklődő volt a belső tábor épületei iránt, olyan vevőt akart találni, aki biztosítja a belső tábor egységes fejlesztését és optimális használatát. |
| --- | --- |

(13)

Våler önkormányzata világossá tette, hogy a Haslemoen katonai bázist annak a vevőnek fogja eladni, aki a területet megfelelő módon fejleszti és a lehető legtöbb munkahelyet teremti. Våler önkormányzata elmondta, hogy bár számos érdeklődő volt a belső tábor épületei iránt, olyan vevőt akart találni, aki biztosítja a belső tábor egységes fejlesztését és optimális használatát.

| (14) | Az önkormányzat által támasztott követelménynek való megfelelés érdekében a belső tábor egyes részei iránt érdeklődő három fél új vállalkozást alapított Haslemoen AS néven (14). Ez a vállalkozás kifejezte szándékát, hogy az ingatlant lakáscélokra, valamint különböző kulturális és sporttevékenységekre, valamint rendezvényekre kívánja használni. A célcsoportok a hadsereg, a biztonsági szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és az autóipar voltak. |
| --- | --- |

(14)

Az önkormányzat által támasztott követelménynek való megfelelés érdekében a belső tábor egyes részei iránt érdeklődő három fél új vállalkozást alapított Haslemoen AS néven (14). Ez a vállalkozás kifejezte szándékát, hogy az ingatlant lakáscélokra, valamint különböző kulturális és sporttevékenységekre, valamint rendezvényekre kívánja használni. A célcsoportok a hadsereg, a biztonsági szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások és az autóipar voltak.

| (15) | 2006. február 27-én a községtanács (Kommunestyret) jóváhagyta a belső tábor 44 épületéből 29 értékesítését a Haslemoen AS számára, összesen 4 millió NOK-ért. Az értékesített épületek közé több lakóház, barakk, kantin (tisztek és katonák) és konyha, egy auditórium, egy mozi, egy iskolaépület, központi kazánház, irodaépület, egy kórház és számos garázs tartozott. |
| --- | --- |

(15)

2006. február 27-én a községtanács (Kommunestyret) jóváhagyta a belső tábor 44 épületéből 29 értékesítését a Haslemoen AS számára, összesen 4 millió NOK-ért. Az értékesített épületek közé több lakóház, barakk, kantin (tisztek és katonák) és konyha, egy auditórium, egy mozi, egy iskolaépület, központi kazánház, irodaépület, egy kórház és számos garázs tartozott.

| (16) | A községtanács 2006. február 27-i ülését előkészítő dokumentumokból látható, hogy kétségek merültek fel az ingatlan értékével és azzal kapcsolatban, hogy az eladási ár tartalmaz-e állami támogatást. A dokumentumok a helyi és regionális hatóságok norvég szövetségének (KS) egyik jogászának levelére hivatkoznak, mely aznap érkezett. A levél említi az EGT állami támogatási szabályokat és azt, hogy a piaci érték alatti értékesítés állami támogatást tartalmazhat. A levél azt is említi, hogy a két ajánlat – a Haslemoen AS belső tábor legtöbb épületére vonatkozó ajánlatával – együttesen 6 millió NOK volt. A jogász, miután emlékeztetett a földterületek értékesítésére vonatkozó hatósági iránymutatásra és az abban ismertetett azon módszerekre, melyekkel kizárható az állami támogatás, a második Agdestein-jelentésre hivatkozott, amelyben a belső tábor értékét elsőre 14,5 millió NOK-ban határozták meg. Összehasonlítva a 6 millió NOK összegű ajánlattal, a jogász szerint a beérkezett ajánlatok elfogadása azzal a jelentős kockázattal járna, hogy az ingatlant a piaci értéke alatt értékesítik és hogy ezzel megsértik az állami támogatási szabályokat. A jogász ennek alapján azt javasolta, hogy új értékbecslést kell elvégezni, és azt, hogy az új értékelés elkészültéig a községtanács ne engedélyezze az értékesítést. |
| --- | --- |

(16)

A községtanács 2006. február 27-i ülését előkészítő dokumentumokból látható, hogy kétségek merültek fel az ingatlan értékével és azzal kapcsolatban, hogy az eladási ár tartalmaz-e állami támogatást. A dokumentumok a helyi és regionális hatóságok norvég szövetségének (KS) egyik jogászának levelére hivatkoznak, mely aznap érkezett. A levél említi az EGT állami támogatási szabályokat és azt, hogy a piaci érték alatti értékesítés állami támogatást tartalmazhat. A levél azt is említi, hogy a két ajánlat – a Haslemoen AS belső tábor legtöbb épületére vonatkozó ajánlatával – együttesen 6 millió NOK volt. A jogász, miután emlékeztetett a földterületek értékesítésére vonatkozó hatósági iránymutatásra és az abban ismertetett azon módszerekre, melyekkel kizárható az állami támogatás, a második Agdestein-jelentésre hivatkozott, amelyben a belső tábor értékét elsőre 14,5 millió NOK-ban határozták meg. Összehasonlítva a 6 millió NOK összegű ajánlattal, a jogász szerint a beérkezett ajánlatok elfogadása azzal a jelentős kockázattal járna, hogy az ingatlant a piaci értéke alatt értékesítik és hogy ezzel megsértik az állami támogatási szabályokat. A jogász ennek alapján azt javasolta, hogy új értékbecslést kell elvégezni, és azt, hogy az új értékelés elkészültéig a községtanács ne engedélyezze az értékesítést.

| (17) | Ennek alapján a tanácselnök (Rådmannen) azt javasolta a tanácsnak, hogy az ügyet halassza el és várja meg a további információkat. A tanács többsége (13 szemben 6-tal) elutasította a javaslatot, az értékesítést jóváhagyta, azonban kijelentette, hogy a KS jogászaitól szükség lenne a lehetséges versenyaggályokkal kapcsolatos kockázatelemzésre. A tanács emellett megbízta a községi elöljáróságot (Formannskapet), hogy végezzen kockázatelemzést (15). |
| --- | --- |

(17)

Ennek alapján a tanácselnök (Rådmannen) azt javasolta a tanácsnak, hogy az ügyet halassza el és várja meg a további információkat. A tanács többsége (13 szemben 6-tal) elutasította a javaslatot, az értékesítést jóváhagyta, azonban kijelentette, hogy a KS jogászaitól szükség lenne a lehetséges versenyaggályokkal kapcsolatos kockázatelemzésre. A tanács emellett megbízta a községi elöljáróságot (Formannskapet), hogy végezzen kockázatelemzést (15).

| (18) | A Hatósághoz nem érkeztek a községtanács által ismertetett kockázatelemzések. Az önkormányzat ugyanakkor közölte, hogy Trond Bakke vagyonértékelő – aki az önkormányzat megbízásából elvégezte az ingatlan értékbecslését, amikor azt 2005-ben megvásárolta a norvég államtól – tanácsot adott az önkormányzatnak a Haslemoen AS részére való 2006. évi értékesítés folyamán. Bár a 29 épületre nem végeztek el külön értékelést, az önkormányzat Trond Bakke 2006. május 2-án kelt két eladásiár-elemzést nyújtott be. |
| --- | --- |

(18)

A Hatósághoz nem érkeztek a községtanács által ismertetett kockázatelemzések. Az önkormányzat ugyanakkor közölte, hogy Trond Bakke vagyonértékelő – aki az önkormányzat megbízásából elvégezte az ingatlan értékbecslését, amikor azt 2005-ben megvásárolta a norvég államtól – tanácsot adott az önkormányzatnak a Haslemoen AS részére való 2006. évi értékesítés folyamán. Bár a 29 épületre nem végeztek el külön értékelést, az önkormányzat Trond Bakke 2006. május 2-án kelt két eladásiár-elemzést nyújtott be.

| (19) | Az alábbiakban részletesen ismertetésre kerülő, 2006. május 2-i számításokat annak igazolására küldték meg, hogy az önkormányzat a 29 épületet az elsődleges költségeket meghaladó áron adta el. A Hatóság számára ugyanakkor nem világos, hogy az önkormányzatnak benyújtották-e ezeket a számításokat és azokat az önkormányzat figyelembe vette-e a szerződés aláírását megelőzően. Az önkormányzat jelezte a Hatósággal folytatott levélváltásban, hogy az értékeléseket figyelembe vették az adásvételi megállapodás jóváhagyását megelőzően. Ugyanakkor nincsenek az ilyen értékelésekre történő hivatkozások a községtanács vagy a községi elöljáróság ülésein készült feljegyzésekben vagy előkészítő dokumentumokban. Amint az már fentebb említésre került, a végrehajtó bizottságot bízták meg azzal, hogy végezzen kockázatelemzést a versennyel kapcsolatos lehetséges aggályokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

Az alábbiakban részletesen ismertetésre kerülő, 2006. május 2-i számításokat annak igazolására küldték meg, hogy az önkormányzat a 29 épületet az elsődleges költségeket meghaladó áron adta el. A Hatóság számára ugyanakkor nem világos, hogy az önkormányzatnak benyújtották-e ezeket a számításokat és azokat az önkormányzat figyelembe vette-e a szerződés aláírását megelőzően. Az önkormányzat jelezte a Hatósággal folytatott levélváltásban, hogy az értékeléseket figyelembe vették az adásvételi megállapodás jóváhagyását megelőzően. Ugyanakkor nincsenek az ilyen értékelésekre történő hivatkozások a községtanács vagy a községi elöljáróság ülésein készült feljegyzésekben vagy előkészítő dokumentumokban. Amint az már fentebb említésre került, a végrehajtó bizottságot bízták meg azzal, hogy végezzen kockázatelemzést a versennyel kapcsolatos lehetséges aggályokra vonatkozóan.

| (20) | A 2006. május 2-i két eladásiár-értékelés közül az első az önkormányzat által a belső táborért 2005-ben eredetileg fizetett összeget 12,4 millió NOK-ra becsülte. Az értékelés a második Agdestein-jelentésből indult ki, melyben a belső tábor értékét 15,5 millió NOK-ra becsülték (lásd a fenti 11. pontot). Ebből az összegből 3,1 millió NOK-ot levontak. Ez a levonás a kb. 20 %-os árengedmény volt, melyet az önkormányzatnak nyújtottak azért, mert a Haslemoen katonai bázist teljes egészében, egyetlen egységként vásárolta meg (lásd a fenti 10. és 12. pontot). Ennek alapján az értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a 12,4 millió NOK a belső tábor „átlagos” értéke. |
| --- | --- |

(20)

A 2006. május 2-i két eladásiár-értékelés közül az első az önkormányzat által a belső táborért 2005-ben eredetileg fizetett összeget 12,4 millió NOK-ra becsülte. Az értékelés a második Agdestein-jelentésből indult ki, melyben a belső tábor értékét 15,5 millió NOK-ra becsülték (lásd a fenti 11. pontot). Ebből az összegből 3,1 millió NOK-ot levontak. Ez a levonás a kb. 20 %-os árengedmény volt, melyet az önkormányzatnak nyújtottak azért, mert a Haslemoen katonai bázist teljes egészében, egyetlen egységként vásárolta meg (lásd a fenti 10. és 12. pontot). Ennek alapján az értékelés arra a következtetésre jutott, hogy a 12,4 millió NOK a belső tábor „átlagos” értéke.

| (21) | Az ugyanazon a napon, 2006. május 2-án kelt második értékelés számítást tartalmaz a belső tábor épületeinek értékére, ideértve a Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződés tárgyát képező 29 épületet is. A számítás nem az épületek értékbecslésére épült, hanem a belső tábor 12,4 millió NOK összegű elsődleges költségére, a belső tábor Haslemoen AS számára nem értékesített épületeinek becsült értékének levonása előtt. |
| --- | --- |

(21)

Az ugyanazon a napon, 2006. május 2-án kelt második értékelés számítást tartalmaz a belső tábor épületeinek értékére, ideértve a Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződés tárgyát képező 29 épületet is. A számítás nem az épületek értékbecslésére épült, hanem a belső tábor 12,4 millió NOK összegű elsődleges költségére, a belső tábor Haslemoen AS számára nem értékesített épületeinek becsült értékének levonása előtt.

| (22) | Először is, a számítás becslése szerint a Våler önkormányzatának tulajdonában maradó 5 épület (16) összértéke kb. 3,67 millió NOK. Ez az érték az első Agdestein-jelentésben megállapított értékek középértékén (vagy 50 %-án) alapult. Két épület esetében a számítás ehelyett aktuálisabb és magasabb egyedi értékbecsléseket alkalmazott. Ez a 3. számú (edzőterem) és a 45. számú (raktárhelységekből, irodákból és műhelyteremből álló kombinált) épületet érintette. Az első Agdestein-jelentésben a 45. számú épület értékét 1,9 millió NOK-ra becsülték (17). A középérték így 950 000 NOK volt. Ugyanakkor a 45. számú épület újabb értékbecslése szerint, amelyet a számításhoz figyelembe vettek, az épület értéke 3 millió NOK. Az önkormányzatnál maradó 4 másik épület (32., 34., 44. és 3. számú épület) értékét 662 500 NOK-ra becsülték. Az önkormányzat tulajdonában maradó 5 épület összértékét 3 662 500 NOK-ban (= kb. 3,67 millió NOK) állapították meg. |
| --- | --- |

(22)

Először is, a számítás becslése szerint a Våler önkormányzatának tulajdonában maradó 5 épület (16) összértéke kb. 3,67 millió NOK. Ez az érték az első Agdestein-jelentésben megállapított értékek középértékén (vagy 50 %-án) alapult. Két épület esetében a számítás ehelyett aktuálisabb és magasabb egyedi értékbecsléseket alkalmazott. Ez a 3. számú (edzőterem) és a 45. számú (raktárhelységekből, irodákból és műhelyteremből álló kombinált) épületet érintette. Az első Agdestein-jelentésben a 45. számú épület értékét 1,9 millió NOK-ra becsülték (17). A középérték így 950 000 NOK volt. Ugyanakkor a 45. számú épület újabb értékbecslése szerint, amelyet a számításhoz figyelembe vettek, az épület értéke 3 millió NOK. Az önkormányzatnál maradó 4 másik épület (32., 34., 44. és 3. számú épület) értékét 662 500 NOK-ra becsülték. Az önkormányzat tulajdonában maradó 5 épület összértékét 3 662 500 NOK-ban (= kb. 3,67 millió NOK) állapították meg.

| (23) | A számításban szereplő másik levonás a belső tábor további 11 épületét érintette, melyek tekintetében a számításban a Norsk Trafikksenter 2006. április 26-i 5 millió NOK összegű ajánlatára hivatkoztak (18). |
| --- | --- |

(23)

A számításban szereplő másik levonás a belső tábor további 11 épületét érintette, melyek tekintetében a számításban a Norsk Trafikksenter 2006. április 26-i 5 millió NOK összegű ajánlatára hivatkoztak (18).

| (24) | A Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződésben a 29 épületért meghatározott 4 millió NOK szerződéses ár hozzáadásával Trond Bakke a belső tábor eladási árát összesen 12,67 millió NOK-ban állapította meg (

  ). |
| --- | --- |

(24)

Formula

| (25) | Az önkormányzat és a Haslemoen AS vállalkozás közötti szerződést 2006. május 22-én írták alá. |
| --- | --- |

(25)

Az önkormányzat és a Haslemoen AS vállalkozás közötti szerződést 2006. május 22-én írták alá.

3.   A NORVÉG HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (26) | A Hatóság 2010. március 24-i, eljárást megindító határozatában kétségbe vonta, hogy, a Haslemoen AS által a 29 épületért Våler önkormányzatának fizetett 4 millió NOK megfelelt a piaci értéknek, és ez alapján azt is, hogy az értékesítés a piaci befektető elvével összhangban történt. A norvég hatóságok az eljárást megindító határozatra válaszul továbbították Våler önkormányzatának két levelét (19).
  Våler önkormányzata elismerte, hogy a piaci ár meghatározására – az állami támogatást kizárandó – nem alkalmazta azon módszerek egyikét sem, amelyek a földterület értékesítéséről szóló hatósági iránymutatásban szerepelnek. Ez azonban nem jelenti azt, hogy állami támogatást nyújtottak. Az önkormányzat kijelentette, hogy „az épületek értékesítése során az önkormányzat célja az volt, hogy a tábor területére új tevékenységeket vonzzon. Ezért az épületek árának megállapítása során az önkormányzat a vásárlók munkahelyteremtésre irányuló terveit helyezte előtérbe az eladási árat meghatározó feltételekkel szemben” (20). |
| --- | --- |

(26)

A Hatóság 2010. március 24-i, eljárást megindító határozatában kétségbe vonta, hogy, a Haslemoen AS által a 29 épületért Våler önkormányzatának fizetett 4 millió NOK megfelelt a piaci értéknek, és ez alapján azt is, hogy az értékesítés a piaci befektető elvével összhangban történt. A norvég hatóságok az eljárást megindító határozatra válaszul továbbították Våler önkormányzatának két levelét (19).

Våler önkormányzata elismerte, hogy a piaci ár meghatározására – az állami támogatást kizárandó – nem alkalmazta azon módszerek egyikét sem, amelyek a földterület értékesítéséről szóló hatósági iránymutatásban szerepelnek. Ez azonban nem jelenti azt, hogy állami támogatást nyújtottak. Az önkormányzat kijelentette, hogy „az épületek értékesítése során az önkormányzat célja az volt, hogy a tábor területére új tevékenységeket vonzzon. Ezért az épületek árának megállapítása során az önkormányzat a vásárlók munkahelyteremtésre irányuló terveit helyezte előtérbe az eladási árat meghatározó feltételekkel szemben” (20).

| (27) | Az önkormányzat hivatkozott továbbá az eljárást megindító határozatra, melyben a Hatóság kifejtette, hogy egy állami hatóság, amennyiben a piaci értéket egy korábbi értékesítés során határozták meg, az elsődleges költséget a piaci érték mutatójának tekintheti, ha a megvásárlás óta nem telt el jelentős idő. Az önkormányzat megjegyezte, hogy a Hatóság hangsúlyozta a szóban forgó földterület – volt katonai tábor egy távol eső helyszínen – értékbecslésével járó bizonytalanságot. Az önkormányzat szerint helyes a 46 millió NOK összegű teljes vételár, mely a középértéken alapul és tartalmazza az árengedményt, mivel a katonai tábor piaci értéke és a belső tábor középértéke, mely 12,4 millió NOK-ot tett ki, az ott található 44 épület piaci értéke volt. |
| --- | --- |

(27)

Az önkormányzat hivatkozott továbbá az eljárást megindító határozatra, melyben a Hatóság kifejtette, hogy egy állami hatóság, amennyiben a piaci értéket egy korábbi értékesítés során határozták meg, az elsődleges költséget a piaci érték mutatójának tekintheti, ha a megvásárlás óta nem telt el jelentős idő. Az önkormányzat megjegyezte, hogy a Hatóság hangsúlyozta a szóban forgó földterület – volt katonai tábor egy távol eső helyszínen – értékbecslésével járó bizonytalanságot. Az önkormányzat szerint helyes a 46 millió NOK összegű teljes vételár, mely a középértéken alapul és tartalmazza az árengedményt, mivel a katonai tábor piaci értéke és a belső tábor középértéke, mely 12,4 millió NOK-ot tett ki, az ott található 44 épület piaci értéke volt.

| (28) | A szóban forgó 29 épület elsődleges költségének megállapítását illetően az önkormányzat szerint helyénvaló volt levonni a belső tábor egyéb azon ingatlanjainak értékét, amelyek nem képezték az adásvételi szerződés tárgyát. Ezért, kiindulva abból a 12,4 millió NOK-ból, amelyet az önkormányzat egy évvel korábban fizetett a 44 épületért, és levonva az adásvételi szerződés tárgyát nem képező ingatlanok értékét, az önkormányzat szerint levonható az a következtetés, hogy a 4 millió NOK a szóban forgó 29 épület piaci értéke volt. E következtetés alátámasztása céljából az önkormányzat Trond Bakke 2006. május 2-i számításaira (lásd fent) hivatkozott. Az önkormányzat a Hatósággal folytatott levelezésében megjegyezte, hogy a belső tábor középértékét 12,4 millió NOK-ban kellene megállapítani, és azt is, hogy „az adásvételi szerződés tárgyát nem képező ingatlanok értéke nagyobb az egész belső tábor értékénél.” A Hatóság feltételezi, hogy az önkormányzat ezzel a kijelentéssel azt kívánta tudatosítani, hogy a belső tábor valamennyi épületének eladási értéke, Trond Bakke számításainak megfelelően, meghaladta az önkormányzat feltételezett elsődleges költségét, vagyis a 12,4 millió NOK-ot. |
| --- | --- |

(28)

A szóban forgó 29 épület elsődleges költségének megállapítását illetően az önkormányzat szerint helyénvaló volt levonni a belső tábor egyéb azon ingatlanjainak értékét, amelyek nem képezték az adásvételi szerződés tárgyát. Ezért, kiindulva abból a 12,4 millió NOK-ból, amelyet az önkormányzat egy évvel korábban fizetett a 44 épületért, és levonva az adásvételi szerződés tárgyát nem képező ingatlanok értékét, az önkormányzat szerint levonható az a következtetés, hogy a 4 millió NOK a szóban forgó 29 épület piaci értéke volt. E következtetés alátámasztása céljából az önkormányzat Trond Bakke 2006. május 2-i számításaira (lásd fent) hivatkozott. Az önkormányzat a Hatósággal folytatott levelezésében megjegyezte, hogy a belső tábor középértékét 12,4 millió NOK-ban kellene megállapítani, és azt is, hogy „az adásvételi szerződés tárgyát nem képező ingatlanok értéke nagyobb az egész belső tábor értékénél.” A Hatóság feltételezi, hogy az önkormányzat ezzel a kijelentéssel azt kívánta tudatosítani, hogy a belső tábor valamennyi épületének eladási értéke, Trond Bakke számításainak megfelelően, meghaladta az önkormányzat feltételezett elsődleges költségét, vagyis a 12,4 millió NOK-ot.

| (29) | A belső tábor többi olyan épületének értékét illetően, amelyeket nem értékesítettek a Haslemoen AS-nek, az önkormányzat megküldte az Erik Alhaug által készített 2006. március 15-i értékelési jelentést, mely elsősorban azokra az épületekre vonatkozott, amelyekre a Norsk Trafikksenter ajánlatot tett (28., 35., 36., 37., 38, 39., 46., 47., 50. és 94. számú épület). A jelentés szerint e tíz épület összértéke 5,5 millió NOK, amennyiben azokat egyetlen egységként értékesítik – és 6,65 millió NOK, amennyiben azokat egyenként értékesítik. |
| --- | --- |

(29)

A belső tábor többi olyan épületének értékét illetően, amelyeket nem értékesítettek a Haslemoen AS-nek, az önkormányzat megküldte az Erik Alhaug által készített 2006. március 15-i értékelési jelentést, mely elsősorban azokra az épületekre vonatkozott, amelyekre a Norsk Trafikksenter ajánlatot tett (28., 35., 36., 37., 38, 39., 46., 47., 50. és 94. számú épület). A jelentés szerint e tíz épület összértéke 5,5 millió NOK, amennyiben azokat egyetlen egységként értékesítik – és 6,65 millió NOK, amennyiben azokat egyenként értékesítik.

| (30) | E számítások és értékelések alapján ezért az önkormányzat azzal érvelt, hogy a Haslemoen AS részére értékesített 29 épületért fizetett 4 millió NOK megfelelt a piaci értéknek. A belső tábor összértéke ezért: 3,67 millió NOK (azon épületek értéke, amelyeket az önkormányzat megtartani szándékozott) plusz 5 millió NOK (a Norsk Trafikksenter ajánlata, vagy másik lehetőségként a későbbi értékbecslésben magállapított 5,5 millió NOK), plusz 4 millió NOK (a Haslemoen AS részére értékesített 29 épület ára) = 12,67 millió NOK, ami több 12,4 millió NOK-nál, vagyis az önkormányzat elsődleges költségénél. |
| --- | --- |

(30)

E számítások és értékelések alapján ezért az önkormányzat azzal érvelt, hogy a Haslemoen AS részére értékesített 29 épületért fizetett 4 millió NOK megfelelt a piaci értéknek. A belső tábor összértéke ezért: 3,67 millió NOK (azon épületek értéke, amelyeket az önkormányzat megtartani szándékozott) plusz 5 millió NOK (a Norsk Trafikksenter ajánlata, vagy másik lehetőségként a későbbi értékbecslésben magállapított 5,5 millió NOK), plusz 4 millió NOK (a Haslemoen AS részére értékesített 29 épület ára) = 12,67 millió NOK, ami több 12,4 millió NOK-nál, vagyis az önkormányzat elsődleges költségénél.

| (31) | Az önkormányzat arra is emlékeztet, hogy a Våler önkormányzata és a Haslemoen AS közötti szerződés olyan elemeket tartalmaz, amelyeknek árcsökkentő hatása van. Az önkormányzat a vásárlóra rótt azon kötelezettségre hivatkozik, amely szerint a vásárlónak a megvásárolt iskolaépületet egy évig ingyen kell bérbe adnia, és arra is, hogy az értékelések egyike sem veszi figyelembe a lehetséges talajszennyezést. |
| --- | --- |

(31)

Az önkormányzat arra is emlékeztet, hogy a Våler önkormányzata és a Haslemoen AS közötti szerződés olyan elemeket tartalmaz, amelyeknek árcsökkentő hatása van. Az önkormányzat a vásárlóra rótt azon kötelezettségre hivatkozik, amely szerint a vásárlónak a megvásárolt iskolaépületet egy évig ingyen kell bérbe adnia, és arra is, hogy az értékelések egyike sem veszi figyelembe a lehetséges talajszennyezést.

| (32) | Végezetül, az önkormányzat szerint helyénvaló volt a Haslemoen AS számára megadni mindkét árengedményt, amelyekben az önkormányzat is részesült, amikor az államtól megvásárolta a katonai bázist. Míg az önkormányzat e tekintetben megérti a Hatóság eljárást megindító határozatában kifejezett kételyét, rámutatott arra, hogy bár a belső tábor 44 épületének csak egy részét értékesítették, a Våler önkormányzata és a Haslemoen AS közötti adásvételi szerződés arra a feltételezésre épül, hogy a vásárló Våler önkormányzatával együtt fejleszti és működteti a belső tábor egészét és a kívül eső területeket, egyetlen egységként. A Haslemoen által fizetett 4 millió NOK ezt a feltételezést tükrözi. Ez indokolja azt is, hogy a végleges ár meghatározásához alkalmazni kell a 30 %-os árengedményt – a belső tábor egyetlen egységként történő értékesítéséért – és a további 20 %-os árengedményt az egész katonai bázisért. Az utóbbi árengedmény nem értelmezhető olyan „mennyiségi árengedményként”, amely nem lenne alkalmazandó, amennyiben a vásárló nem az egész tábort vásárolná meg. Az önkormányzat hangsúlyozta, hogy az eladást oly módon szándékozta kezelni, hogy az ne okozzon problémákat az EGT állami támogatási szabályokat illetően. |
| --- | --- |

(32)

Végezetül, az önkormányzat szerint helyénvaló volt a Haslemoen AS számára megadni mindkét árengedményt, amelyekben az önkormányzat is részesült, amikor az államtól megvásárolta a katonai bázist. Míg az önkormányzat e tekintetben megérti a Hatóság eljárást megindító határozatában kifejezett kételyét, rámutatott arra, hogy bár a belső tábor 44 épületének csak egy részét értékesítették, a Våler önkormányzata és a Haslemoen AS közötti adásvételi szerződés arra a feltételezésre épül, hogy a vásárló Våler önkormányzatával együtt fejleszti és működteti a belső tábor egészét és a kívül eső területeket, egyetlen egységként. A Haslemoen által fizetett 4 millió NOK ezt a feltételezést tükrözi. Ez indokolja azt is, hogy a végleges ár meghatározásához alkalmazni kell a 30 %-os árengedményt – a belső tábor egyetlen egységként történő értékesítéséért – és a további 20 %-os árengedményt az egész katonai bázisért. Az utóbbi árengedmény nem értelmezhető olyan „mennyiségi árengedményként”, amely nem lenne alkalmazandó, amennyiben a vásárló nem az egész tábort vásárolná meg. Az önkormányzat hangsúlyozta, hogy az eladást oly módon szándékozta kezelni, hogy az ne okozzon problémákat az EGT állami támogatási szabályokat illetően.

II.   ÉRTÉKELÉS

4.   AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA

| (33) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint:
  „Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.” |
| --- | --- |

(33)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerint:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

| (34) | Ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak lehessen tekinteni, az értékesítésnek a kedvezményezettnek gazdasági előnyt kell nyújtania. Amennyiben az ügyletet a piacgazdasági befektető elvének megfelelően hajtanák végre, vagyis az önkormányzat a földterületet annak piaci értékén adná el és az ügylet feltételei elfogadhatóak lennének egy magáneladó számára, az ügylet nem tartalmazna állami támogatást. |
| --- | --- |

(34)

Ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak lehessen tekinteni, az értékesítésnek a kedvezményezettnek gazdasági előnyt kell nyújtania. Amennyiben az ügyletet a piacgazdasági befektető elvének megfelelően hajtanák végre, vagyis az önkormányzat a földterületet annak piaci értékén adná el és az ügylet feltételei elfogadhatóak lennének egy magáneladó számára, az ügylet nem tartalmazna állami támogatást.

| (35) | A közhatóságok általi földterület- és épületértékesítés támogatástartalmáról szóló állami támogatási hatósági iránymutatás ismerteti, hogy a Hatóság miként alkalmazza az állami támogatási szabályokat köztulajdonban levő földterület vagy épületek értékesítésének elemzése során. A 2.1. szakasz a feltételhez nem kötött pályázati eljárással történő értékesítést ismerteti. A 2.2. szakasz a független szakértői értékelés alapján történő értékesítést ismerteti. E két eljárás lehetővé teszi az EFTA-államoknak, hogy oly módon kezeljék a földterületek és az épületek eladását, mely rendes esetben kizárja az állami támogatást. A fentiek alapján e két eljárás egyikét sem követték, amikor Våler önkormányzata értékesítette a Haslemoen AS részére a 29 épületet. |
| --- | --- |

(35)

A közhatóságok általi földterület- és épületértékesítés támogatástartalmáról szóló állami támogatási hatósági iránymutatás ismerteti, hogy a Hatóság miként alkalmazza az állami támogatási szabályokat köztulajdonban levő földterület vagy épületek értékesítésének elemzése során. A 2.1. szakasz a feltételhez nem kötött pályázati eljárással történő értékesítést ismerteti. A 2.2. szakasz a független szakértői értékelés alapján történő értékesítést ismerteti. E két eljárás lehetővé teszi az EFTA-államoknak, hogy oly módon kezeljék a földterületek és az épületek eladását, mely rendes esetben kizárja az állami támogatást. A fentiek alapján e két eljárás egyikét sem követték, amikor Våler önkormányzata értékesítette a Haslemoen AS részére a 29 épületet.

| (36) | Az iránymutatás 2.2 szakaszának d) pontja kiköti, hogy az állami hatóság számára a földterület vagy épületek megvásárlásának elsődleges költsége a piaci értéket jelzi, feltéve, hogy az önkormányzat általi megvásárlás óta nem telt el jelentős idő. A megvásárlást követő első három évben a piaci értéket nem szabad az elsődleges költség szintje alatt meghatározni. Magától értetődik, hogy az elsődleges érték csak akkor tekinthető a piaci érték mutatójaként a következő három évben, ha a földterületet vagy az épületeket eredetileg piaci értéken vásárolták meg. |
| --- | --- |

(36)

Az iránymutatás 2.2 szakaszának d) pontja kiköti, hogy az állami hatóság számára a földterület vagy épületek megvásárlásának elsődleges költsége a piaci értéket jelzi, feltéve, hogy az önkormányzat általi megvásárlás óta nem telt el jelentős idő. A megvásárlást követő első három évben a piaci értéket nem szabad az elsődleges költség szintje alatt meghatározni. Magától értetődik, hogy az elsődleges érték csak akkor tekinthető a piaci érték mutatójaként a következő három évben, ha a földterületet vagy az épületeket eredetileg piaci értéken vásárolták meg.

| (37) | Ennélfogva, bár a szóban forgó 29 épületet a Haslemoen AS vállalkozásnak alig egy évvel azután értékesítették, hogy az önkormányzat megvásárolta az államtól a Haslemoen katonai bázist, két kérdés vetődik fel. Az első kérdés az, hogy piaci feltételek mellett történt-e a Haslemoen katonai bázis norvég állam általi értékesítése Våler önkormányzatának. A második kérdés – amennyiben ez az eset állt fenn – az, hogy Våler önkormányzata ezt követően a belső tábor szóban forgó részeit legalább azok elsődleges költségének megfelelő áron adta-e el a Haslemoen AS számára. |
| --- | --- |

(37)

Ennélfogva, bár a szóban forgó 29 épületet a Haslemoen AS vállalkozásnak alig egy évvel azután értékesítették, hogy az önkormányzat megvásárolta az államtól a Haslemoen katonai bázist, két kérdés vetődik fel. Az első kérdés az, hogy piaci feltételek mellett történt-e a Haslemoen katonai bázis norvég állam általi értékesítése Våler önkormányzatának. A második kérdés – amennyiben ez az eset állt fenn – az, hogy Våler önkormányzata ezt követően a belső tábor szóban forgó részeit legalább azok elsődleges költségének megfelelő áron adta-e el a Haslemoen AS számára.

4.1   Piaci feltételek mellett vásárolta-e meg az önkormányzat a Haslemoen katonai bázist?

| (38) | A fent említettek alapján az állam és a Våler önkormányzata közti tárgyalások során jelentős volt a bizonytalanság a Haslemoen katonai bázis piaci értékét, különösen pedig a belső tábor értékét illetően. Az első Agdestein-jelentés a belső tábor befektetői értékét 39 millió NOK-ra becsülte (illetve 29 millió NOK-ra, amennyiben egyetlen egységként értékesítik), használói értékét 44 millió NOK-ra. Az Alhaug/Bakke-értékelés becslése szerint az összes épület befektetői értéke 0 NOK. |
| --- | --- |

(38)

A fent említettek alapján az állam és a Våler önkormányzata közti tárgyalások során jelentős volt a bizonytalanság a Haslemoen katonai bázis piaci értékét, különösen pedig a belső tábor értékét illetően. Az első Agdestein-jelentés a belső tábor befektetői értékét 39 millió NOK-ra becsülte (illetve 29 millió NOK-ra, amennyiben egyetlen egységként értékesítik), használói értékét 44 millió NOK-ra. Az Alhaug/Bakke-értékelés becslése szerint az összes épület befektetői értéke 0 NOK.

| (39) | A Hatóság szerint az ilyen típusú földterület – régi, de jó állapotban fennmaradt, lakóházakkal és egyéb épületekkel rendelkező, távol eső területen elhelyezkedő volt katonai tábor – előzetes értékbecsléséhez mindig jelentős bizonytalanság társul. Ugyanakkor ebben az ügyben az értékelések közötti jelentős eltérések betudhatók a jövőbeni használattal kapcsolatos különböző feltételezéseknek, ideértve azt is, hogy az épületeket bérbeadási célokból megtartják vagy értékesítik, külön-külön vagy egyetlen egységként. Ahogy az az első Agdestein-jelentésből kiderül, a különböző változatok jelentős hatással járhatnak. A Hatóság számára nehéz megérteni, hogy az ügyletben résztvevő felek nem törekedtek arra, hogy az értékbecslések véglegesítését megelőzően jobban közelítsék egymáshoz az értékbecslések alapjául szolgáló feltételezéseket. |
| --- | --- |

(39)

A Hatóság szerint az ilyen típusú földterület – régi, de jó állapotban fennmaradt, lakóházakkal és egyéb épületekkel rendelkező, távol eső területen elhelyezkedő volt katonai tábor – előzetes értékbecsléséhez mindig jelentős bizonytalanság társul. Ugyanakkor ebben az ügyben az értékelések közötti jelentős eltérések betudhatók a jövőbeni használattal kapcsolatos különböző feltételezéseknek, ideértve azt is, hogy az épületeket bérbeadási célokból megtartják vagy értékesítik, külön-külön vagy egyetlen egységként. Ahogy az az első Agdestein-jelentésből kiderül, a különböző változatok jelentős hatással járhatnak. A Hatóság számára nehéz megérteni, hogy az ügyletben résztvevő felek nem törekedtek arra, hogy az értékbecslések véglegesítését megelőzően jobban közelítsék egymáshoz az értékbecslések alapjául szolgáló feltételezéseket.

| (40) | Ez annál is inkább így van, mivel a felek – röviddel azután, hogy megállapították az értékbecslések jelentős eltérését – a különböző kiindulási alapok közelítését illetően középutas megoldásban egyeztek meg. Igencsak megkérdőjelezhető az az eljárás, amelyet egy olyan nagyméretű és különleges ingatlan, mint a Haslemoen katonai bázis valós piaci értékének meghatározása során követtek. A Hatóság szerint megfelelőbb eljárás lett volna új szakértők megbízása, vagy legalábbis az értékeléseket a tábor jövőbeni használatára vonatkozó hasonló feltételezésekre alapozni, valamint részletes elemzésnek alávetni azokat a tényezőket, amelyek a jelentős eltéréseket okozták. E tekintetben a Hatóság emlékeztet arra, hogy a norvég parlament (Stortinget) arról határozott, hogy a volt katonai táborokat piaci értéken kell értékesíteni (lásd a fenti 3. pontot). |
| --- | --- |

(40)

Ez annál is inkább így van, mivel a felek – röviddel azután, hogy megállapították az értékbecslések jelentős eltérését – a különböző kiindulási alapok közelítését illetően középutas megoldásban egyeztek meg. Igencsak megkérdőjelezhető az az eljárás, amelyet egy olyan nagyméretű és különleges ingatlan, mint a Haslemoen katonai bázis valós piaci értékének meghatározása során követtek. A Hatóság szerint megfelelőbb eljárás lett volna új szakértők megbízása, vagy legalábbis az értékeléseket a tábor jövőbeni használatára vonatkozó hasonló feltételezésekre alapozni, valamint részletes elemzésnek alávetni azokat a tényezőket, amelyek a jelentős eltéréseket okozták. E tekintetben a Hatóság emlékeztet arra, hogy a norvég parlament (Stortinget) arról határozott, hogy a volt katonai táborokat piaci értéken kell értékesíteni (lásd a fenti 3. pontot).

| (41) | Úgy tűnik, hogy a belső tábor részeire vonatkozó azon későbbi, a vizsgálat során a Hatóság rendelkezésére bocsátott értékbecslések is magasabb értékeket állapítottak meg a belső tábor épületeire a középutas megoldáshoz képest (lásd a fenti 22. és 29. pontot). |
| --- | --- |

(41)

Úgy tűnik, hogy a belső tábor részeire vonatkozó azon későbbi, a vizsgálat során a Hatóság rendelkezésére bocsátott értékbecslések is magasabb értékeket állapítottak meg a belső tábor épületeire a középutas megoldáshoz képest (lásd a fenti 22. és 29. pontot).

| (42) | Az ilyen eljárás, amennyiben az értékesítést állami hatóságok közötti ügyletre szűkítjük le, valószínűleg nem kelthet aggályokat. Ha azonban a vásárló, mint ebben az esetben is, sohasem szándékozta megtartani az ingatlanokat, hanem azokat röviddel a megvásárlást követően magánszereplőknek tervezi eladni, a piaci érték kérdése meghatározóbbá válik. Különösen akkor, ha a vásárló nem végez el új értékbecslést, és az ingatlant ugyanazon az áron vagy annál is olcsóbban adja el egy előre kiválasztott vásárlónak. |
| --- | --- |

(42)

Az ilyen eljárás, amennyiben az értékesítést állami hatóságok közötti ügyletre szűkítjük le, valószínűleg nem kelthet aggályokat. Ha azonban a vásárló, mint ebben az esetben is, sohasem szándékozta megtartani az ingatlanokat, hanem azokat röviddel a megvásárlást követően magánszereplőknek tervezi eladni, a piaci érték kérdése meghatározóbbá válik. Különösen akkor, ha a vásárló nem végez el új értékbecslést, és az ingatlant ugyanazon az áron vagy annál is olcsóbban adja el egy előre kiválasztott vásárlónak.

| (43) | Ettől függetlenül továbbra is fennáll az, hogy az állam Våler önkormányzatának a katonai bázist egy független szakértő értékbecslése, nevezetesen a második Agdestein-jelentés alapján értékesítette. Kétségtelen, hogy az e jelentés alapját képező módszer, az ún. „középérték” módszer csupán egy egyszerű számítás, mely szerint összeadták a két korábbi értékelést, és az eredményt kettővel elosztották. Egy ilyen módszerhez aligha van szükség külső szakértelemre, és maga a számítás sem tűnik meggyőzőbbnek pusztán abból adódóan, hogy azt egy független szakértő végezte el. A jelentés emellett igen rövid, alig több egy oldalnál, és önmagában véve inkább csak közelítő értékeket tartalmaz. |
| --- | --- |

(43)

Ettől függetlenül továbbra is fennáll az, hogy az állam Våler önkormányzatának a katonai bázist egy független szakértő értékbecslése, nevezetesen a második Agdestein-jelentés alapján értékesítette. Kétségtelen, hogy az e jelentés alapját képező módszer, az ún. „középérték” módszer csupán egy egyszerű számítás, mely szerint összeadták a két korábbi értékelést, és az eredményt kettővel elosztották. Egy ilyen módszerhez aligha van szükség külső szakértelemre, és maga a számítás sem tűnik meggyőzőbbnek pusztán abból adódóan, hogy azt egy független szakértő végezte el. A jelentés emellett igen rövid, alig több egy oldalnál, és önmagában véve inkább csak közelítő értékeket tartalmaz.

| (44) | A jelentést ugyanakkor a két korábbi értékbecslés fényében kell értelmezni, melyek részletesebbek és alaposabbak, különösen az első Agdestein-jelentés, mely a belső tábor összes épületére vonatkozóan tartalmazott egyedi becsléseket. A Hatóság ezen túlmenően megjegyezte, hogy a második Agdestein-jelentésben bizonyos mértékben módosították és kiigazították a korábbi értékeléseket. Ez azt jelzi, hogy az új értékelés jóval részletesebb volt az egyszerű középérték-számításnál. Végezetül, a Hatóság megállapítja, hogy a jelentésben utaltak ugyan arra, hogy az érték meghatározására más módszerek is léteznek, azonban nem vitatták, hogy a piaci értéket a középérték jelezte. |
| --- | --- |

(44)

A jelentést ugyanakkor a két korábbi értékbecslés fényében kell értelmezni, melyek részletesebbek és alaposabbak, különösen az első Agdestein-jelentés, mely a belső tábor összes épületére vonatkozóan tartalmazott egyedi becsléseket. A Hatóság ezen túlmenően megjegyezte, hogy a második Agdestein-jelentésben bizonyos mértékben módosították és kiigazították a korábbi értékeléseket. Ez azt jelzi, hogy az új értékelés jóval részletesebb volt az egyszerű középérték-számításnál. Végezetül, a Hatóság megállapítja, hogy a jelentésben utaltak ugyan arra, hogy az érték meghatározására más módszerek is léteznek, azonban nem vitatták, hogy a piaci értéket a középérték jelezte.

| (45) | Ezért annak a jelentős bizonytalanságnak a fényében, amely egy többféle területet és épülettípusokat átfogó, távol eső, viszonylag alacsony népsűrűségű területen elhelyezkedő volt katonai tábor értékbecslésével jár, a Hatóság, kételyeit fenntartva, arra a következtetésre jut, hogy a Haslemoen katonai bázist az állam piaci értéken adta el Våler önkormányzatának. |
| --- | --- |

(45)

Ezért annak a jelentős bizonytalanságnak a fényében, amely egy többféle területet és épülettípusokat átfogó, távol eső, viszonylag alacsony népsűrűségű területen elhelyezkedő volt katonai tábor értékbecslésével jár, a Hatóság, kételyeit fenntartva, arra a következtetésre jut, hogy a Haslemoen katonai bázist az állam piaci értéken adta el Våler önkormányzatának.

| (46) | A következő kérdés ezért az, hogy ezt követően az önkormányzat a belső tábor részeit legalább azok elsődleges költségének megfelelő áron adta-e el a Haslemoen AS vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(46)

A következő kérdés ezért az, hogy ezt követően az önkormányzat a belső tábor részeit legalább azok elsődleges költségének megfelelő áron adta-e el a Haslemoen AS vállalkozásnak.

4.2.   Megfelel-e a 29 épületért fizetett ár az elsődleges költségnek?

| (47) | Nehéznek tűnik annak értékelése, hogy a 29 épület eladási ára megfelelt-e az elsődleges költségnek, mivel az állam és az önkormányzat közötti szerződésben nem szerepelt egyértelműen, hogy az önkormányzat mennyit fizetett a belső tábor különböző épületeiért. Ehelyett 15,5 millió NOK fix összeget fizetett, mely összeg tartalmazta a belső tábor egészének megvásárlásáért járó „kb. 30 %-os árengedményt” (21). Az önkormányzat végezetül további 20 %-os engedményt kapott a katonai tábor valamennyi négy területének megvásárlásáért. |
| --- | --- |

(47)

Nehéznek tűnik annak értékelése, hogy a 29 épület eladási ára megfelelt-e az elsődleges költségnek, mivel az állam és az önkormányzat közötti szerződésben nem szerepelt egyértelműen, hogy az önkormányzat mennyit fizetett a belső tábor különböző épületeiért. Ehelyett 15,5 millió NOK fix összeget fizetett, mely összeg tartalmazta a belső tábor egészének megvásárlásáért járó „kb. 30 %-os árengedményt” (21). Az önkormányzat végezetül további 20 %-os engedményt kapott a katonai tábor valamennyi négy területének megvásárlásáért.

| (48) | Az önkormányzat által a szóban forgó 29 épületért ténylegesen fizetett összeg megállapítása különböző módszerekkel történhet, például az összes épület számához vagy összértékéhez viszonyított épületszám vagy érték alapján. A fentiek alapján ugyanakkor nem egyértelmű a Hatóság számára, hogy a Haslemoen AS számára történő értékesítést megelőzően az önkormányzat végzett-e el ilyen számításokat a szóban forgó 29 épület tekintetében az elsődleges költségének meghatározására. A Hatósághoz nem nyújtottak be korabeli dokumentumokat arra vonatkozóan, hogy elvégeztek ilyen számításokat a tárgyalások folyamán, illetve akkor, amikor az értékesítést jóváhagyásra a községtanács elé terjesztették. |
| --- | --- |

(48)

Az önkormányzat által a szóban forgó 29 épületért ténylegesen fizetett összeg megállapítása különböző módszerekkel történhet, például az összes épület számához vagy összértékéhez viszonyított épületszám vagy érték alapján. A fentiek alapján ugyanakkor nem egyértelmű a Hatóság számára, hogy a Haslemoen AS számára történő értékesítést megelőzően az önkormányzat végzett-e el ilyen számításokat a szóban forgó 29 épület tekintetében az elsődleges költségének meghatározására. A Hatósághoz nem nyújtottak be korabeli dokumentumokat arra vonatkozóan, hogy elvégeztek ilyen számításokat a tárgyalások folyamán, illetve akkor, amikor az értékesítést jóváhagyásra a községtanács elé terjesztették.

| (49) | Az önkormányzat az igazgatási eljárás folyamán különböző olyan megfontolásokra és célkitűzésekre hivatkozott, mint új foglalkoztatási lehetőségek teremtése és a belső tábor egészének jövőbeni fejlesztése, a helyi közösség javára. Míg az ilyen megfontolások nem állnak szükségszerűen ellentétben a piaci értéken történő értékesítéssel, de nem is támasztják alá azt, hogy olyan értékesítésből kell kiindulni, amely nem tartalmaz állami támogatást. Az önkormányzat a Hatóság konkrét kérdésére adott válaszként elismerte, hogy jelenleg nem tudja igazolni, hogy mekkora volt a szóban forgó ingatlanok valós értéke az eladásuk idején. |
| --- | --- |

(49)

Az önkormányzat az igazgatási eljárás folyamán különböző olyan megfontolásokra és célkitűzésekre hivatkozott, mint új foglalkoztatási lehetőségek teremtése és a belső tábor egészének jövőbeni fejlesztése, a helyi közösség javára. Míg az ilyen megfontolások nem állnak szükségszerűen ellentétben a piaci értéken történő értékesítéssel, de nem is támasztják alá azt, hogy olyan értékesítésből kell kiindulni, amely nem tartalmaz állami támogatást. Az önkormányzat a Hatóság konkrét kérdésére adott válaszként elismerte, hogy jelenleg nem tudja igazolni, hogy mekkora volt a szóban forgó ingatlanok valós értéke az eladásuk idején.

| (50) | Az értékesítés községtanács általi lebonyolításának módja is növeli a lehetséges állami támogatással kapcsolatos bizonytalanságot. Ahogy az fentebb említésre került, az önkormányzat nem szervezett nyílt eljárást, és nem kért fel független szakértőt az általa értékesítendő épületek értékbecslésére. Az önkormányzat nem követte a KS külső jogi tanácsadójának és a községi elöljáró arra vonatkozó tanácsát sem, hogy az értékesítést halasszák el és pontosan határozzák meg az értéket. A községtanács az értékesítés jóváhagyását ahhoz a feltételhez kötötte, hogy a KS végezzen el a községi elöljáróságnak megküldendő kockázatértékelést a lehetséges versenyaggályokkal kapcsolatban. A Hatósághoz nem érkezett további információ ezekről a későbbi kockázatértékelésekről. |
| --- | --- |

(50)

Az értékesítés községtanács általi lebonyolításának módja is növeli a lehetséges állami támogatással kapcsolatos bizonytalanságot. Ahogy az fentebb említésre került, az önkormányzat nem szervezett nyílt eljárást, és nem kért fel független szakértőt az általa értékesítendő épületek értékbecslésére. Az önkormányzat nem követte a KS külső jogi tanácsadójának és a községi elöljáró arra vonatkozó tanácsát sem, hogy az értékesítést halasszák el és pontosan határozzák meg az értéket. A községtanács az értékesítés jóváhagyását ahhoz a feltételhez kötötte, hogy a KS végezzen el a községi elöljáróságnak megküldendő kockázatértékelést a lehetséges versenyaggályokkal kapcsolatban. A Hatósághoz nem érkezett további információ ezekről a későbbi kockázatértékelésekről.

| (51) | Az önkormányzat két, 2006. május 2-án kelt, az önkormányzat külső értékbecslője által készített számítást nyújtott be, ezek ismertetését a fenti 20. és 21. pont tartalmazza. Az önkormányzat szerint az első értékelés alapján az önkormányzat belső tábor megvásárlásával kapcsolatos elsődleges költsége 12,4 millió NOK. Az önkormányzat szerint a második értékelés azt igazolja, hogy a belső tábor többi, a Haslemoen AS részére nem értékesített épületeinek becsült értéke 3,67 millió NOK illetve 5 millió NOK. Az önkormányzat szerint a 12,4 millió NOK elsődleges költségből való levonást követően ezen értékbecslések alapján a 29 szóban forgó épület elsődleges költsége nem több 4 millió NOK-nál. |
| --- | --- |

(51)

Az önkormányzat két, 2006. május 2-án kelt, az önkormányzat külső értékbecslője által készített számítást nyújtott be, ezek ismertetését a fenti 20. és 21. pont tartalmazza. Az önkormányzat szerint az első értékelés alapján az önkormányzat belső tábor megvásárlásával kapcsolatos elsődleges költsége 12,4 millió NOK. Az önkormányzat szerint a második értékelés azt igazolja, hogy a belső tábor többi, a Haslemoen AS részére nem értékesített épületeinek becsült értéke 3,67 millió NOK illetve 5 millió NOK. Az önkormányzat szerint a 12,4 millió NOK elsődleges költségből való levonást követően ezen értékbecslések alapján a 29 szóban forgó épület elsődleges költsége nem több 4 millió NOK-nál.

| (52) | A Hatóság nem osztja azt a véleményt, mely szerint ezek a számítások igazolják, hogy a szóban forgó épületeket piaci értéken értékesítették. A Hatóság kétségbe vonja egyrészt a belső tábor elsődleges költségére vonatkozó kiindulási összeget, másfelől a „maradvány” elsődleges költség meghatározására alkalmazott módszert, vagyis a többi épület feltételezett értékének levonását. |
| --- | --- |

(52)

A Hatóság nem osztja azt a véleményt, mely szerint ezek a számítások igazolják, hogy a szóban forgó épületeket piaci értéken értékesítették. A Hatóság kétségbe vonja egyrészt a belső tábor elsődleges költségére vonatkozó kiindulási összeget, másfelől a „maradvány” elsődleges költség meghatározására alkalmazott módszert, vagyis a többi épület feltételezett értékének levonását.

| (53) | A kiindulási összeget illetően a számítások a belső tábor második Agdestein-jelentésben 15,5 millió NOK-ra becsült értékére hivatkoznak. Ezt követően levonták azt a 20 %-os kedvezményt, amelyet az önkormányzat kapott a katonai tábor egészének megvásárlásáért. A belső tábor értéke így 12,4 millió NOK. |
| --- | --- |

(53)

A kiindulási összeget illetően a számítások a belső tábor második Agdestein-jelentésben 15,5 millió NOK-ra becsült értékére hivatkoznak. Ezt követően levonták azt a 20 %-os kedvezményt, amelyet az önkormányzat kapott a katonai tábor egészének megvásárlásáért. A belső tábor értéke így 12,4 millió NOK.

| (54) | Ennek az árengedménynek az alapját a második Agdestein-jelentés ismerteti:
  „Szerintünk négy ennyire különböző terület együttes megvásárlásakor a piacon árengedményt nyújtanának többek között a kockázat és a magasabb működési költségek miatt. Ugyanakkor lehet, hogy a vásárló a megvásárlást követően gyorsan „megváltoztatja véleményét” és külön értékesítené pl. a termőföldet vagy az erdőt, ami ellentétes a korábbiakkal. Mind a lakóterületre, mind a belső tábor területeire vonatkozó értékbecslések már tartalmazzák a kb. 30 %-os „mennyiségi engedményt” amiatt, hogy ezeket az objektumokat együttesen értékesítették. Véleményünk szerint abban az esetben, ha a tábor egészét egyben értékesítik, a területen további kb. 20 %-os (-12 millió NOK) értékcsökkenéssel lehet számolni, ami az értéket 58 millió NOK-ról 46 millió NOK-ra csökkenti.” (22) |
| --- | --- |

(54)

Ennek az árengedménynek az alapját a második Agdestein-jelentés ismerteti:

„Szerintünk négy ennyire különböző terület együttes megvásárlásakor a piacon árengedményt nyújtanának többek között a kockázat és a magasabb működési költségek miatt. Ugyanakkor lehet, hogy a vásárló a megvásárlást követően gyorsan „megváltoztatja véleményét” és külön értékesítené pl. a termőföldet vagy az erdőt, ami ellentétes a korábbiakkal. Mind a lakóterületre, mind a belső tábor területeire vonatkozó értékbecslések már tartalmazzák a kb. 30 %-os „mennyiségi engedményt” amiatt, hogy ezeket az objektumokat együttesen értékesítették. Véleményünk szerint abban az esetben, ha a tábor egészét egyben értékesítik, a területen további kb. 20 %-os (-12 millió NOK) értékcsökkenéssel lehet számolni, ami az értéket 58 millió NOK-ról 46 millió NOK-ra csökkenti.” (22)

| (55) | Ezért a 20 %-os engedmény különösen ahhoz a tényhez kapcsolódik, hogy az önkormányzat megvásárolta a katonai tábor egészét, vagyis a fenti 5. pontban említett négy terület mindegyikét. |
| --- | --- |

(55)

Ezért a 20 %-os engedmény különösen ahhoz a tényhez kapcsolódik, hogy az önkormányzat megvásárolta a katonai tábor egészét, vagyis a fenti 5. pontban említett négy terület mindegyikét.

| (56) | A 2006. május 2-i említett értékelés nem tartalmaz indokolást arra vonatkozóan, hogy a piacon miért kellene hasonló engedményt nyújtani abban az esetben, ha a négy terület egyikének egy részét adnák el. A Haslemoen AS vállalkozásnak nyújtott engedmények indoklásaként az önkormányzat arra hivatkozott, hogy a Våler önkormányzata és a Haslemoen AS közötti szerződés azon a feltételezésen alapult, hogy a vásárló Våler önkormányzatával együtt fejleszti és működteti a belső tábor egészét és a kívül eső területeket, egyetlen egységként. Az önkormányzat szerint ez indokolja, hogy a Haslemoen AS számára mindkét engedményt megadták, vagyis a belső tábor az egyetlen egységként történő értékesítésével járó 30 %-os engedményt, és a Haslemoen katonai bázis egészének megvásárlásáért járó további 20 %-os engedményt. |
| --- | --- |

(56)

A 2006. május 2-i említett értékelés nem tartalmaz indokolást arra vonatkozóan, hogy a piacon miért kellene hasonló engedményt nyújtani abban az esetben, ha a négy terület egyikének egy részét adnák el. A Haslemoen AS vállalkozásnak nyújtott engedmények indoklásaként az önkormányzat arra hivatkozott, hogy a Våler önkormányzata és a Haslemoen AS közötti szerződés azon a feltételezésen alapult, hogy a vásárló Våler önkormányzatával együtt fejleszti és működteti a belső tábor egészét és a kívül eső területeket, egyetlen egységként. Az önkormányzat szerint ez indokolja, hogy a Haslemoen AS számára mindkét engedményt megadták, vagyis a belső tábor az egyetlen egységként történő értékesítésével járó 30 %-os engedményt, és a Haslemoen katonai bázis egészének megvásárlásáért járó további 20 %-os engedményt.

| (57) | Mivel az ingatlan jövőbeni használatával kapcsolatos korlátozások értékcsökkentő tényezők lehetnek, a Hatóság a jelen esetben nem tud olyan korlátozásokról, amelyek indokolnák a jelentős engedményeket. Úgy tűnik, hogy a Hatóságnak megküldött adásvételi szerződésben vagy más korabeli dokumentációban nem szerepel olyan rendelkezés, amely ilyen vagy más speciális kötelezettségeket róna a vásárlóra azzal kapcsolatban, hogy az ingatlanokat az önkormányzattal közösen működtesse. |
| --- | --- |

(57)

Mivel az ingatlan jövőbeni használatával kapcsolatos korlátozások értékcsökkentő tényezők lehetnek, a Hatóság a jelen esetben nem tud olyan korlátozásokról, amelyek indokolnák a jelentős engedményeket. Úgy tűnik, hogy a Hatóságnak megküldött adásvételi szerződésben vagy más korabeli dokumentációban nem szerepel olyan rendelkezés, amely ilyen vagy más speciális kötelezettségeket róna a vásárlóra azzal kapcsolatban, hogy az ingatlanokat az önkormányzattal közösen működtesse.

| (58) | A fentiek alapján az az elképzelés, miszerint a legalább elsődleges költségen történő újbóli értékesítés kizárhatja az állami támogatást, azon a feltételezésen alapul, hogy a földterületet és az épületeket első alkalommal piaci értéken vásárolták meg. Amikor egy állami hatóság, mint a jelen esetben is, többet vásárol az általa újból értékesítésre kerülő ingatlannál, és ezzel kapcsolatban jelentős mennyiségi engedményben részesült, nem tételezhető fel, hogy az újbóli értékesítéskor ugyanazokat az engedményeket nyújtják. E tekintetben inkább az a meghatározó, hogy a piacon ugyanazokat az engedményeket nyújtották-e volna a második, kevésbé átfogó ügylet esetében. |
| --- | --- |

(58)

A fentiek alapján az az elképzelés, miszerint a legalább elsődleges költségen történő újbóli értékesítés kizárhatja az állami támogatást, azon a feltételezésen alapul, hogy a földterületet és az épületeket első alkalommal piaci értéken vásárolták meg. Amikor egy állami hatóság, mint a jelen esetben is, többet vásárol az általa újból értékesítésre kerülő ingatlannál, és ezzel kapcsolatban jelentős mennyiségi engedményben részesült, nem tételezhető fel, hogy az újbóli értékesítéskor ugyanazokat az engedményeket nyújtják. E tekintetben inkább az a meghatározó, hogy a piacon ugyanazokat az engedményeket nyújtották-e volna a második, kevésbé átfogó ügylet esetében.

| (59) | Jelen esetben ez már amiatt sem tűnik valószínűnek, mert mindkét engedményt mennyiségi engedményként nyújtották, különösen azért, mert a vásárló a szóban forgó terület egészét vásárolta meg. Valóban, a jelen esetben úgy tűnik, hogy kizárták a kettős engedményt amiatt, hogy az ún. 30 %-os engedményt a belső tábor egészének megvásárlásáért nyújtották. Ennélfogva a további 20 %-os engedménynek ahhoz kell kapcsolódnia, hogy a vásárló, vagyis az önkormányzat, más további területeket is megvásárolt. Úgy tűnik, hogy az engedményt leginkább ez is indokolja, ahogy az a fent idézett második Agdestein-jelentésben is szerepel. Ennek alapján, és mivel nem áll rendelkezésre az akkori időpontban készült értékelés, amely ennek ellenkezőjére utalna, a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy nem indokolt annak feltételezése, hogy a piacon további 20 %-os engedményt nyújtottak volna abban az esetben, ha a belső tábornak csak néhány részét értékesítették volna. |
| --- | --- |

(59)

Jelen esetben ez már amiatt sem tűnik valószínűnek, mert mindkét engedményt mennyiségi engedményként nyújtották, különösen azért, mert a vásárló a szóban forgó terület egészét vásárolta meg. Valóban, a jelen esetben úgy tűnik, hogy kizárták a kettős engedményt amiatt, hogy az ún. 30 %-os engedményt a belső tábor egészének megvásárlásáért nyújtották. Ennélfogva a további 20 %-os engedménynek ahhoz kell kapcsolódnia, hogy a vásárló, vagyis az önkormányzat, más további területeket is megvásárolt. Úgy tűnik, hogy az engedményt leginkább ez is indokolja, ahogy az a fent idézett második Agdestein-jelentésben is szerepel. Ennek alapján, és mivel nem áll rendelkezésre az akkori időpontban készült értékelés, amely ennek ellenkezőjére utalna, a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy nem indokolt annak feltételezése, hogy a piacon további 20 %-os engedményt nyújtottak volna abban az esetben, ha a belső tábornak csak néhány részét értékesítették volna.

| (60) | Az ún. 30 %-os engedményt illetően a Hatóság emlékeztet arra, hogy a második Agdestein-jelentésben egyértelműen szerepel, hogy a belső tábor 15,5 millió NOK összegű értéke tartalmazta a 10 millió NOK összegű engedményt, és hogy ez a becsült érték megfelel annak a piaci értéknek, amennyiért a belső tábor egésze, vagyis az összes 44 épület, megvásárolható. Ezért szükséges értékelni, hogy az önkormányzat nyújthat-e a Haslemoen AS számára ahhoz hasonló engedményt, mint amilyet az önkormányzat a belső tábor egyes részeinek megvásárlásakor kapott. |
| --- | --- |

(60)

Az ún. 30 %-os engedményt illetően a Hatóság emlékeztet arra, hogy a második Agdestein-jelentésben egyértelműen szerepel, hogy a belső tábor 15,5 millió NOK összegű értéke tartalmazta a 10 millió NOK összegű engedményt, és hogy ez a becsült érték megfelel annak a piaci értéknek, amennyiért a belső tábor egésze, vagyis az összes 44 épület, megvásárolható. Ezért szükséges értékelni, hogy az önkormányzat nyújthat-e a Haslemoen AS számára ahhoz hasonló engedményt, mint amilyet az önkormányzat a belső tábor egyes részeinek megvásárlásakor kapott.

| (61) | Az épületek száma alapján az értékesítés a 44 épületből 29-et érintett (24), vagyis az épületek kb. 2/3-át. Ez indokolhatja a mennyiségi engedményt. Az épületek értéke alapján az önkormányzat saját számításai szerint a 29 épület a belső tábor összértékének jelentősen alacsony hányadát teszik ki, szemben a többi épülettel. A szóban forgó 29 épület értékére megállapított 4 millió NOK az összértéknek alig 1/3-át teszik ki, szemben az önkormányzat által megtartott épületek értékére megállapított 3,67 millió NOK-kal és a 11 többi épület értékére megállapított 5 millió NOK-kal. |
| --- | --- |

(61)

Az épületek száma alapján az értékesítés a 44 épületből 29-et érintett (24), vagyis az épületek kb. 2/3-át. Ez indokolhatja a mennyiségi engedményt. Az épületek értéke alapján az önkormányzat saját számításai szerint a 29 épület a belső tábor összértékének jelentősen alacsony hányadát teszik ki, szemben a többi épülettel. A szóban forgó 29 épület értékére megállapított 4 millió NOK az összértéknek alig 1/3-át teszik ki, szemben az önkormányzat által megtartott épületek értékére megállapított 3,67 millió NOK-kal és a 11 többi épület értékére megállapított 5 millió NOK-kal.

| (62) | Az ebben az ügyben benyújtott, a fenti 7. és 10. pontban említett több értékelés is alátámasztja, hogy az épületek egyetlen egységként való értékesítésének árcsökkentő hatása van. A két Agdestein-jelentésen kívül a fenti 29. pontban említett, a belső tábor 10 épületére vonatkozó 2006. március 15-i értékelés is jelezte, hogy „15–20 %” közötti engedmény adható abban az esetben, ha a 10 épületet egyetlen egységként értékesítik. |
| --- | --- |

(62)

Az ebben az ügyben benyújtott, a fenti 7. és 10. pontban említett több értékelés is alátámasztja, hogy az épületek egyetlen egységként való értékesítésének árcsökkentő hatása van. A két Agdestein-jelentésen kívül a fenti 29. pontban említett, a belső tábor 10 épületére vonatkozó 2006. március 15-i értékelés is jelezte, hogy „15–20 %” közötti engedmény adható abban az esetben, ha a 10 épületet egyetlen egységként értékesítik.

| (63) | A Hatóság ezért úgy véli, hogy egy bizonyos mértékű mennyiségi engedmény összhangban áll a piaci feltételekkel. Ebben az esetben nehéz megállapítani, hogy az engedmény 15, 20 vagy 25 %-os volt-e, mivel nem állnak rendelkezésre korabeli értékelések és dokumentumok. Mindent figyelembe véve és hivatkozással a belső tábor 10 további épületére vonatkozó fenti értékelésre, valamint feltételezve a valószínűleg 15–20 %-os mennyiségi engedményt, a Hatóság – kételyeit fenntartva – úgy véli, hogy az önkormányzatnak nyújtott mennyiségi engedményhez megközelítőleg hasonló, vagyis 25,64 %-os engedmény adható egy olyan vásárlónak, aki a belső tábor 44 épületéből 29 épületet megvásárolja. |
| --- | --- |

(63)

A Hatóság ezért úgy véli, hogy egy bizonyos mértékű mennyiségi engedmény összhangban áll a piaci feltételekkel. Ebben az esetben nehéz megállapítani, hogy az engedmény 15, 20 vagy 25 %-os volt-e, mivel nem állnak rendelkezésre korabeli értékelések és dokumentumok. Mindent figyelembe véve és hivatkozással a belső tábor 10 további épületére vonatkozó fenti értékelésre, valamint feltételezve a valószínűleg 15–20 %-os mennyiségi engedményt, a Hatóság – kételyeit fenntartva – úgy véli, hogy az önkormányzatnak nyújtott mennyiségi engedményhez megközelítőleg hasonló, vagyis 25,64 %-os engedmény adható egy olyan vásárlónak, aki a belső tábor 44 épületéből 29 épületet megvásárolja.

| (64) | A következő kérdés az, hogy a szóban forgó 29 épület elsődleges költsége meghatározható-e úgy, hogy a belső tábor értékéből levonják azoknak az épületeknek az értékét, amelyeket nem értékesítettek a Haslemoen AS vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(64)

A következő kérdés az, hogy a szóban forgó 29 épület elsődleges költsége meghatározható-e úgy, hogy a belső tábor értékéből levonják azoknak az épületeknek az értékét, amelyeket nem értékesítettek a Haslemoen AS vállalkozásnak.

| (65) | Az ismertetett módszer alapvetően abból indult ki, hogy a szóban forgó 29 épületre nem készítettek részletes értékelést, mivel a belső tábor más részeinek értékét olyan magasra becsülték, hogy az összérték megfelelt az önkormányzat által a belső táborra megadott, feltételezett elsődleges költségnek. Ez a módszer bizonytalannak és véletlenszerűnek tűnik amiatt, hogy az épületek három különböző csoportját különböző módszerekkel értékelték. Röviden, a középértéket tartalmazó jelentést a kiindulási összeg megállapításához használták fel, ami 12,4 millió NOK, vagyis a belső tábor elsődleges költsége. Az épületek három különböző csoportjának alábbiakban ismertetett értékelésében a 29 szóban forgó épületre a középértéknél jóval alacsonyabb értéket, míg az önkormányzat által megtartott épületekre és arra a 11 másik épületre, amelyekre később ajánlatot kapott, magasabb értéket alkalmaztak. Az alacsonyabb értéket a Haslemoen AS vállalkozással megállapított ár alapján, a magasabb értékeket pedig az értékbecslésekből származó későbbi és újabb információ, valamint a beérkezett ajánlat alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(65)

Az ismertetett módszer alapvetően abból indult ki, hogy a szóban forgó 29 épületre nem készítettek részletes értékelést, mivel a belső tábor más részeinek értékét olyan magasra becsülték, hogy az összérték megfelelt az önkormányzat által a belső táborra megadott, feltételezett elsődleges költségnek. Ez a módszer bizonytalannak és véletlenszerűnek tűnik amiatt, hogy az épületek három különböző csoportját különböző módszerekkel értékelték. Röviden, a középértéket tartalmazó jelentést a kiindulási összeg megállapításához használták fel, ami 12,4 millió NOK, vagyis a belső tábor elsődleges költsége. Az épületek három különböző csoportjának alábbiakban ismertetett értékelésében a 29 szóban forgó épületre a középértéknél jóval alacsonyabb értéket, míg az önkormányzat által megtartott épületekre és arra a 11 másik épületre, amelyekre később ajánlatot kapott, magasabb értéket alkalmaztak. Az alacsonyabb értéket a Haslemoen AS vállalkozással megállapított ár alapján, a magasabb értékeket pedig az értékbecslésekből származó későbbi és újabb információ, valamint a beérkezett ajánlat alapján határozták meg.

| (66) | A Hatóság szerint ez azzal a nyilvánvaló kockázattal járt, hogy a 29 épület árát – még ha a belső tábor értékének kiindulási alapját helyesen határozták is volna meg (ami a fentebb említettek miatt nem így volt) – túl alacsonyan határozzák meg, miivel a többi terület később elvégzett újbóli értékelések magasabb értékeket tartalmaztak. Valóban, ha más nem is, de a magasabb árakat tartalmazó későbbi értékbecslések csak arra utalhatnak, hogy a 12,4 millió NOK-ban meghatározott kiindulási összeg túl alacsony volt. |
| --- | --- |

(66)

A Hatóság szerint ez azzal a nyilvánvaló kockázattal járt, hogy a 29 épület árát – még ha a belső tábor értékének kiindulási alapját helyesen határozták is volna meg (ami a fentebb említettek miatt nem így volt) – túl alacsonyan határozzák meg, miivel a többi terület később elvégzett újbóli értékelések magasabb értékeket tartalmaztak. Valóban, ha más nem is, de a magasabb árakat tartalmazó későbbi értékbecslések csak arra utalhatnak, hogy a 12,4 millió NOK-ban meghatározott kiindulási összeg túl alacsony volt.

| (67) | A Hatóság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 2006. május 2-i értékelésben említett módszer nem volt megfelelő az elsődleges költség, és ennélfogva a szóban forgó 29 épület piaci értékének megállapítására. |
| --- | --- |

(67)

A Hatóság ezért arra a következtetésre jut, hogy a 2006. május 2-i értékelésben említett módszer nem volt megfelelő az elsődleges költség, és ennélfogva a szóban forgó 29 épület piaci értékének megállapítására.

| (68) | A fentiek alapján a szóban forgó 29 épület elsődleges költségének értékelését nehezíti az a tény, hogy az állam és az önkormányzat közötti szerződésben nem volt egyértelmű, hogy az önkormányzat mennyit fizetett a belső tábor különböző épületeiért. Ehelyett 15,5 millió NOK fix összeget fizetett a belső tábor egészéért, mely összeg tartalmazta a fent említett ún. 30 %-os árengedményt. A középérték ugyanakkor a két korábbi értékbecslésen alapult. |
| --- | --- |

(68)

A fentiek alapján a szóban forgó 29 épület elsődleges költségének értékelését nehezíti az a tény, hogy az állam és az önkormányzat közötti szerződésben nem volt egyértelmű, hogy az önkormányzat mennyit fizetett a belső tábor különböző épületeiért. Ehelyett 15,5 millió NOK fix összeget fizetett a belső tábor egészéért, mely összeg tartalmazta a fent említett ún. 30 %-os árengedményt. A középérték ugyanakkor a két korábbi értékbecslésen alapult.

| (69) | Az első Agdestein-jelentés az épületek egyenkénti értékelésére épült, és ezért az egyetlen, akkoriban készült értékbecslés. Mivel ez az értékelés képezte a középérték meghatározásának alapját, mely ugyanakkor az önkormányzat által fizetett tényleges ár alapjául szolgált, a Hatóság úgy véli, hogy az első Agdestein-jelentés tartalmazza azokat az egyedi értékeket, amelyek a szóban forgó 29 épület elsődleges költségének megállapításához szükségesek. |
| --- | --- |

(69)

Az első Agdestein-jelentés az épületek egyenkénti értékelésére épült, és ezért az egyetlen, akkoriban készült értékbecslés. Mivel ez az értékelés képezte a középérték meghatározásának alapját, mely ugyanakkor az önkormányzat által fizetett tényleges ár alapjául szolgált, a Hatóság úgy véli, hogy az első Agdestein-jelentés tartalmazza azokat az egyedi értékeket, amelyek a szóban forgó 29 épület elsődleges költségének megállapításához szükségesek.

| (70) | A szóban forgó adásvételi szerződés a belső tábor következő 29 épületére vonatkozik (25): 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 29., 30., (31.,) 33., 92. és 16. sz. épület. Az említett épületek első Agdestein-jelentésben szereplő befektetői értéke a következő:













  1. | Őrszoba/fogda: |
| --- | --- | --- |

(70)

A szóban forgó adásvételi szerződés a belső tábor következő 29 épületére vonatkozik (25): 1., 2., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 29., 30., (31.,) 33., 92. és 16. sz. épület. Az említett épületek első Agdestein-jelentésben szereplő befektetői értéke a következő:

1.

Őrszoba/fogda:

NOK

180 000

| 2. | Szabadidőközpont, irodákkal, büfével, mozival, kápolnával stb. |
| --- | --- |

2.

Szabadidőközpont, irodákkal, büfével, mozival, kápolnával stb.

NOK

4 200 000

| 4. | Igazgatási és irodaépület |
| --- | --- |

4.

Igazgatási és irodaépület

NOK

160 000

| 5. | Kiképző épület |
| --- | --- |

5.

Kiképző épület

NOK

400 000

| 6. | Garázs |
| --- | --- |

6.

Garázs

| 7. | Igazgatási és irodaépület |
| --- | --- |

7.

Igazgatási és irodaépület

NOK

2 000 000

| 8. | Garázs |
| --- | --- |

8.

Garázs

| 9. | Kórházépület |
| --- | --- |

9.

Kórházépület

NOK

1 200 000

| 10. | Konyha és kantinépület katonai személyzet számára |
| --- | --- |

10.

Konyha és kantinépület katonai személyzet számára

NOK

1 600 000

| 11. | Konyha és kantinépület tisztek számára |
| --- | --- |

11.

Konyha és kantinépület tisztek számára

NOK

4 300 000

| 12. | Barakk |
| --- | --- |

12.

Barakk

| 13. | Barakk, a 12. és 13. számú épület (együttes érték) |
| --- | --- |

13.

Barakk, a 12. és 13. számú épület (együttes érték)

NOK

2 000 000

| 14. | Barakk |
| --- | --- |

14.

Barakk

| 15. | Barakk, a 14. és 15. számú épület (együttes érték) |
| --- | --- |

15.

Barakk, a 14. és 15. számú épület (együttes érték)

NOK

2 000 000

| 18. | Garázs |
| --- | --- |

18.

Garázs

NOK

150 000

| 19. | Garázs |
| --- | --- |

19.

Garázs

| 20. | Garázs |
| --- | --- |

20.

Garázs

| 21. | Szervizgarázs |
| --- | --- |

21.

Szervizgarázs

| 22. | Szervizgarázs |
| --- | --- |

22.

Szervizgarázs

| 23. | Garázs |
| --- | --- |

23.

Garázs

| 24. | Benzinkút |
| --- | --- |

24.

Benzinkút

| 25. | Garázs |
| --- | --- |

25.

Garázs

| 26. | Garázs |
| --- | --- |

26.

Garázs

| 27. | A 19., 20., 21., 22., 25., 26. és 27. sz. garázs (együttes érték) |
| --- | --- |

27.

A 19., 20., 21., 22., 25., 26. és 27. sz. garázs (együttes érték)

NOK

2 700 000

| 29. | Századépület oktatási szobával |
| --- | --- |

29.

Századépület oktatási szobával

| 92. | Postahivatal, a 29. és a 92. számú épület (együttes érték) |
| --- | --- |

92.

Postahivatal, a 29. és a 92. számú épület (együttes érték)

NOK

450 000

| 30. | Iskolaépület, |
| --- | --- |

30.

Iskolaépület,

NOK

1 400 000

| 31. | (Raktár) |
| --- | --- |

31.

(Raktár)

| 33. | KO-épület, iskolaépület |
| --- | --- |

33.

KO-épület, iskolaépület

NOK

400 000

| 16. | Kazánház |
| --- | --- |

16.

Kazánház

NOK

700 000

Összeg:

NOK

23 840 000

| (71) | A jelentés nem elemezte külön a 6. és a 8. számú épület értékét (garázsok). Ehelyett ezek értékét a 45. számú épülettel (raktárhelységekből, irodákból és műhelyteremből álló kombinált igazgatási épület, mely nem szerepel a Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződésben) együtt becsülték, összesen 1,9 millió NOK-ra. A 23. és a 24. számú épület (garázs és benzinkút) értékét ugyanígy, a 34. számú épülettel (a tábor irodaépülete, mely nem szerepel a Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződésben) együtt becsülték, összesen 800 000 NOK-ra. A kérdés ezért az, hogy kell-e az együttesen értékelt épületekre meghatározott összeg egy részét a Haslemoen AS által megvásárolt épületekhez, nevezetesen a 6., 8., 23 és 24. számú garázsokhoz rendelni. Ez a kérdés szerepelt a Hatóság eljárást megindító, fent említett határozatában, melyben a Hatóság a legkedvezőbb forgatókönyvet alkalmazta, vagyis nem vette figyelembe ezeket az épületeket. |
| --- | --- |

(71)

A jelentés nem elemezte külön a 6. és a 8. számú épület értékét (garázsok). Ehelyett ezek értékét a 45. számú épülettel (raktárhelységekből, irodákból és műhelyteremből álló kombinált igazgatási épület, mely nem szerepel a Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződésben) együtt becsülték, összesen 1,9 millió NOK-ra. A 23. és a 24. számú épület (garázs és benzinkút) értékét ugyanígy, a 34. számú épülettel (a tábor irodaépülete, mely nem szerepel a Haslemoen AS vállalkozással kötött szerződésben) együtt becsülték, összesen 800 000 NOK-ra. A kérdés ezért az, hogy kell-e az együttesen értékelt épületekre meghatározott összeg egy részét a Haslemoen AS által megvásárolt épületekhez, nevezetesen a 6., 8., 23 és 24. számú garázsokhoz rendelni. Ez a kérdés szerepelt a Hatóság eljárást megindító, fent említett határozatában, melyben a Hatóság a legkedvezőbb forgatókönyvet alkalmazta, vagyis nem vette figyelembe ezeket az épületeket.

| (72) | Mivel a Hatóságnak nem nyújtottak be dokumentumokat, amelyekből kiderülne, hogy a négy említett garázs értéktelen. A Hatóság abból indul ki, hogy a garázsok értékét nem becsülték túl magasra, mivel az első Agdestein-jelentésben a garázsokat – értéküktől függetlenül – belefoglalták a többi épületre vonatkozó becslésekbe. Mivel nem áll rendelkezésre az ennek ellenkezőjét alátámasztó korabeli dokumentáció, és azon feltételezés alapján, hogy az érték minden esetben alacsonynak tűnik, a Hatóság e négy épületért nem számol fel semmilyen összeget a belső tábor szóban forgó részének értékelésében. |
| --- | --- |

(72)

Mivel a Hatóságnak nem nyújtottak be dokumentumokat, amelyekből kiderülne, hogy a négy említett garázs értéktelen. A Hatóság abból indul ki, hogy a garázsok értékét nem becsülték túl magasra, mivel az első Agdestein-jelentésben a garázsokat – értéküktől függetlenül – belefoglalták a többi épületre vonatkozó becslésekbe. Mivel nem áll rendelkezésre az ennek ellenkezőjét alátámasztó korabeli dokumentáció, és azon feltételezés alapján, hogy az érték minden esetben alacsonynak tűnik, a Hatóság e négy épületért nem számol fel semmilyen összeget a belső tábor szóban forgó részének értékelésében.

| (73) | A szóban forgó 29 épület összértéke az első Agdestein-jelentés szerint eléri a 23 840 000 NOK összeget. A fent említettek alapján az önkormányzatnak az ún. 30 %-os árengedményt (26) nyújtották a belső tábor első Agdestein-jelentésben szereplő értékére. Mivel a Hatóság a jelen ügy körülményei alapján úgy véli, hogy indokolt volt ugyanezt az árengedményt nyújtani a Haslemoen AS számára, a 29 épület kiigazított értéke ebben a jelentésben

  17 727 424 NOK. A középérték-módszer alkalmazásával az önkormányzat elsődleges költsége a szóban forgó 29 épületre vonatkozóan 8 863 712 NOK volt. |
| --- | --- |

(73)

Formula

| (74) | Mivel a Hatóság elfogadta, hogy az állam Våler önkormányzatának piaci értéken adta el a Haslemoen katonai bázist, azt is elfogadja, hogy az önkormányzat elsődleges költsége az épületekre vonatkozóan 8 863 712 NOK volt, amely a piaci érték szükséges mutatója. |
| --- | --- |

(74)

Mivel a Hatóság elfogadta, hogy az állam Våler önkormányzatának piaci értéken adta el a Haslemoen katonai bázist, azt is elfogadja, hogy az önkormányzat elsődleges költsége az épületekre vonatkozóan 8 863 712 NOK volt, amely a piaci érték szükséges mutatója.

| (75) | A Hatóság ez alapján arra a következtetésre jut, hogy a Haslemoen AS vállalkozásnak 4 millió NOK összegért történt értékesítés állami támogatást tartalmazott

  4 863 712 NOK összegben. |
| --- | --- |

(75)

Formula

| (76) | Az önkormányzat azt is jelezte, hogy a Hatóságnak figyelembe kellene vennie, hogy a lehetséges talajszennyezés és a Haslemoen AS azon kötelezettsége, mely szerint egy évig engedélyezi az iskola épületének ingyenes használatát, árcsökkentő tényezők. Ugyanakkor nem nyújtottak be semmilyen korabeli vagy későbbi dokumentációt az állítólagos árcsökkentő tényezőkről, valamint az árra gyakorolt állítólagos hatásukról. |
| --- | --- |

(76)

Az önkormányzat azt is jelezte, hogy a Hatóságnak figyelembe kellene vennie, hogy a lehetséges talajszennyezés és a Haslemoen AS azon kötelezettsége, mely szerint egy évig engedélyezi az iskola épületének ingyenes használatát, árcsökkentő tényezők. Ugyanakkor nem nyújtottak be semmilyen korabeli vagy későbbi dokumentációt az állítólagos árcsökkentő tényezőkről, valamint az árra gyakorolt állítólagos hatásukról.

| (77) | A talajszennyezést illetően a Hatóság egyetért abban, hogy ez a lehetőség nyilvánvalóan fennáll, mivel a tábort az 1950-es évek óta katonai célokra használták. |
| --- | --- |

(77)

A talajszennyezést illetően a Hatóság egyetért abban, hogy ez a lehetőség nyilvánvalóan fennáll, mivel a tábort az 1950-es évek óta katonai célokra használták.

| (78) | A Hatóság e tekintetben megjegyezte, hogy az első Agdestein-jelentés kifejezetten utalt a belső tábornak a földalatti üzemanyag- és olajtankokból eredő lehetséges talajszennyezettségére. Ezt azonban nem vették figyelembe az értékbecslés során. Az Alhaug/Bakke értékbecslések, melyek a belső tábor értékét 0 NOK-ra becslik, egyaránt említik a talajszennyezés és az épületekben az azbesztszennyezettség lehetőségét, azonban nem tettek kísérletet a szennyezettséghez kapcsolódó lehetséges költségek meghatározására. |
| --- | --- |

(78)

A Hatóság e tekintetben megjegyezte, hogy az első Agdestein-jelentés kifejezetten utalt a belső tábornak a földalatti üzemanyag- és olajtankokból eredő lehetséges talajszennyezettségére. Ezt azonban nem vették figyelembe az értékbecslés során. Az Alhaug/Bakke értékbecslések, melyek a belső tábor értékét 0 NOK-ra becslik, egyaránt említik a talajszennyezés és az épületekben az azbesztszennyezettség lehetőségét, azonban nem tettek kísérletet a szennyezettséghez kapcsolódó lehetséges költségek meghatározására.

| (79) | A Hatóság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a jelentések a középutas megoldás alapjául szolgáltak. Ezért azt kell feltételezni, hogy a jelentésben szereplő bármilyen árcsökkentő vagy negatív elemet figyelembe vették a későbbi középutas megoldásban. Valóban, a Hatóság szerint nem megalapozott semmilyen további árcsökkentés bármilyen olyan tényező vagy körülmény alapján, mely az első ügyletben résztvevő felek között ismert volt. Ez azért van így, mert a középérték szerinti eladási árban feltételezhetően figyelembe vették az ilyen intézkedések hatását. Az elsődleges költségen történő értékesítésről feltételezni kell, hogy lefedi ugyanazokat az árcsökkentő tényezőket. |
| --- | --- |

(79)

A Hatóság ugyanakkor emlékeztet arra, hogy a jelentések a középutas megoldás alapjául szolgáltak. Ezért azt kell feltételezni, hogy a jelentésben szereplő bármilyen árcsökkentő vagy negatív elemet figyelembe vették a későbbi középutas megoldásban. Valóban, a Hatóság szerint nem megalapozott semmilyen további árcsökkentés bármilyen olyan tényező vagy körülmény alapján, mely az első ügyletben résztvevő felek között ismert volt. Ez azért van így, mert a középérték szerinti eladási árban feltételezhetően figyelembe vették az ilyen intézkedések hatását. Az elsődleges költségen történő értékesítésről feltételezni kell, hogy lefedi ugyanazokat az árcsökkentő tényezőket.

| (80) | Végezetül, az állam és az önkormányzat közötti szerződés kifejezetten utal a talaj szennyezettségének lehetőségére és hivatkozott a szennyezésről szóló norvég törvényben szereplő „szennyező fizet” elvre. Az önkormányzat és a Haslemoen AS közötti szerződés kifejezetten hivatkozott erre a kötelezettségre és arra, hogy a vásárló, vagyis a norvég állam felel a katonai tevékenységből eredő talajszennyezésért. Ezen okokból a Hatóság nem lát megalapozottnak további árcsökkentést a lehetséges talajszennyezés miatt. |
| --- | --- |

(80)

Végezetül, az állam és az önkormányzat közötti szerződés kifejezetten utal a talaj szennyezettségének lehetőségére és hivatkozott a szennyezésről szóló norvég törvényben szereplő „szennyező fizet” elvre. Az önkormányzat és a Haslemoen AS közötti szerződés kifejezetten hivatkozott erre a kötelezettségre és arra, hogy a vásárló, vagyis a norvég állam felel a katonai tevékenységből eredő talajszennyezésért. Ezen okokból a Hatóság nem lát megalapozottnak további árcsökkentést a lehetséges talajszennyezés miatt.

| (81) | Az önkormányzatot megillető azon jogával kapcsolatban, hogy az iskola épületét egy évig ingyen használhatja, a Hatóság megjegyzi, hogy ez a vásárlóra kivetett, olyan értelemben vett új kötelezettség, melyet az állam már kivetett az önkormányzatra. Ezért nem feltételezhető, hogy a középérték szerinti ár ezt lefedi. Ugyanakkor, mivel nem nyújtottak be az ezen kötelezettség gazdasági hatását, vagyis a Haslemoen AS vállalkozás abból eredő lehetséges kárát ismertető dokumentumokat, hogy egy évig nem adhatja bérbe az épületet, a Hatóság nem tudja elfogadni az ennek megfelelő árengedményt. |
| --- | --- |

(81)

Az önkormányzatot megillető azon jogával kapcsolatban, hogy az iskola épületét egy évig ingyen használhatja, a Hatóság megjegyzi, hogy ez a vásárlóra kivetett, olyan értelemben vett új kötelezettség, melyet az állam már kivetett az önkormányzatra. Ezért nem feltételezhető, hogy a középérték szerinti ár ezt lefedi. Ugyanakkor, mivel nem nyújtottak be az ezen kötelezettség gazdasági hatását, vagyis a Haslemoen AS vállalkozás abból eredő lehetséges kárát ismertető dokumentumokat, hogy egy évig nem adhatja bérbe az épületet, a Hatóság nem tudja elfogadni az ennek megfelelő árengedményt.

| (82) | A kötelezettség csak egy épületet érintett, és az árban már figyelembe vették, hogy nehéz lesz az összes ingatlant azonnal bérbe adni, mivel a területen már túlkínálat volt a rendelkezésre álló, bérelhető objektumokból. Ezt mindkét értékbecslésben hangsúlyozták. Emellett a szóban forgó időszakban az önkormányzat fedezné az épület fix költségeit és fűtését. Végezetül, a Hatóság utal a fenti értékelésére, melyben elfogadta, hogy az önkormányzat ugyanazt a mennyiségi engedményt nyújtotta a Haslemoen AS számára, mint amilyet ő maga a belső tábor egészének megvásárláskor kapott. Továbbá, a Hatóság nem állapított meg értéket a Haslemoen AS vállalkozásnak értékesített négy garázsra, melyeket a belső tábor más, a Haslemoen AS vállalkozás által meg nem vásárolt épületeivel együtt értékeltek. A Hatóság ezért azt feltételezi, hogy a lehetséges veszteséget, ami abból adódik, hogy a megvásárlást követően egy évig a vállalkozás nem adhatja bérbe az iskolát, semlegesítik a Haslemoen AS számára kedvező, előbbi feltételek. |
| --- | --- |

(82)

A kötelezettség csak egy épületet érintett, és az árban már figyelembe vették, hogy nehéz lesz az összes ingatlant azonnal bérbe adni, mivel a területen már túlkínálat volt a rendelkezésre álló, bérelhető objektumokból. Ezt mindkét értékbecslésben hangsúlyozták. Emellett a szóban forgó időszakban az önkormányzat fedezné az épület fix költségeit és fűtését. Végezetül, a Hatóság utal a fenti értékelésére, melyben elfogadta, hogy az önkormányzat ugyanazt a mennyiségi engedményt nyújtotta a Haslemoen AS számára, mint amilyet ő maga a belső tábor egészének megvásárláskor kapott. Továbbá, a Hatóság nem állapított meg értéket a Haslemoen AS vállalkozásnak értékesített négy garázsra, melyeket a belső tábor más, a Haslemoen AS vállalkozás által meg nem vásárolt épületeivel együtt értékeltek. A Hatóság ezért azt feltételezi, hogy a lehetséges veszteséget, ami abból adódik, hogy a megvásárlást követően egy évig a vállalkozás nem adhatja bérbe az iskolát, semlegesítik a Haslemoen AS számára kedvező, előbbi feltételek.

| (83) | A fentiek fényében a Hatóság megállapítja, hogy a 29 épület Haslemoen AS számára történt értékesítése nem a piaci magánbefektető elvével összhangban történt. Az épületeket a piaci érték alatt értékesítették, az értékesítés 4 863 712 NOK összegben állami támogatást tartalmazott. Következésképpen a Hatóság az alábbiakban azt vizsgálja, hogy az épületek értékesítése teljesíti-e az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti további feltételeket. |
| --- | --- |

(83)

A fentiek fényében a Hatóság megállapítja, hogy a 29 épület Haslemoen AS számára történt értékesítése nem a piaci magánbefektető elvével összhangban történt. Az épületeket a piaci érték alatt értékesítették, az értékesítés 4 863 712 NOK összegben állami támogatást tartalmazott. Következésképpen a Hatóság az alábbiakban azt vizsgálja, hogy az épületek értékesítése teljesíti-e az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti további feltételeket.

4.3   Állami források és szelektív előny

| (84) | Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedést az államnak kell nyújtania, vagy azt állami forrásból kell nyújtani. Ez a koncepció átfogja az állam valamennyi szintjét, ideértve az önkormányzatokat is. A fent említettek alapján az értékesítés állami forrásokat tartalmazott, mivel Våler önkormányzata a belső tábor 29 épületét jóval a piaci ár alatt értékesítette. Az ügylet szelektív előnyt nyújtott a Haslemoen AS számára, mivel ahhoz egy olyan szerződés alapján jutott, amely szerint a Haslemoen AS volt az egyetlen kedvezményezett. |
| --- | --- |

(84)

Ahhoz, hogy állami támogatásnak minősüljön, az intézkedést az államnak kell nyújtania, vagy azt állami forrásból kell nyújtani. Ez a koncepció átfogja az állam valamennyi szintjét, ideértve az önkormányzatokat is. A fent említettek alapján az értékesítés állami forrásokat tartalmazott, mivel Våler önkormányzata a belső tábor 29 épületét jóval a piaci ár alatt értékesítette. Az ügylet szelektív előnyt nyújtott a Haslemoen AS számára, mivel ahhoz egy olyan szerződés alapján jutott, amely szerint a Haslemoen AS volt az egyetlen kedvezményezett.

4.4   A verseny torzulása és a Szerződő Felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (85) | Az állandó ítélkezési gyakorlatból (27) következik, hogy e rendelkezések alkalmazásában annak puszta ténye, hogy a támogatás erősíti egy vállalkozás helyzetét más, az EGT-n belüli kereskedelemben versenytársként működő vállalkozásokhoz képest, azzal jár, hogy a támogatás érinti az EGT-n belüli kereskedelmet. A Hatóság emlékeztet arra, hogy a szóban forgó épületeket a befektetői érték – vagyis a jövőbeni bérbeadásból származó jövedelem alapján meghatározott érték – alapján értékelték és vásárolták meg. A vállalkozásoknak történő bérbeadás céljából eszközölt ingatlanbefektetéseket az EGT-t átfogó gazdasági tevékenységnek kell tekinteni, mely Norvégiában számos EGT-államból származó piaci résztvevővel történik. Ami a támogatás kedvezményezettjét illeti, a norvég nemzeti cégjegyzék (28) szerint a Haslemoen AS vállalkozás szállodák, motelek és éttermek területén tevékeny (29). A vállalkozás a Haslemoen Hotellt üzemelteti a belső táborban és menekültek befogadására épületeket ad bérbe a norvég államnak. E tevékenységek miatt a Haslemoen AS vállalkozást úgy kell tekinteni, hogy versenyben áll norvégiai és EGT-államokbeli hasonló vállalkozásokkal. Az intézkedés azzal a hatással jár, hogy torzítja a versenyt és érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(85)

Az állandó ítélkezési gyakorlatból (27) következik, hogy e rendelkezések alkalmazásában annak puszta ténye, hogy a támogatás erősíti egy vállalkozás helyzetét más, az EGT-n belüli kereskedelemben versenytársként működő vállalkozásokhoz képest, azzal jár, hogy a támogatás érinti az EGT-n belüli kereskedelmet. A Hatóság emlékeztet arra, hogy a szóban forgó épületeket a befektetői érték – vagyis a jövőbeni bérbeadásból származó jövedelem alapján meghatározott érték – alapján értékelték és vásárolták meg. A vállalkozásoknak történő bérbeadás céljából eszközölt ingatlanbefektetéseket az EGT-t átfogó gazdasági tevékenységnek kell tekinteni, mely Norvégiában számos EGT-államból származó piaci résztvevővel történik. Ami a támogatás kedvezményezettjét illeti, a norvég nemzeti cégjegyzék (28) szerint a Haslemoen AS vállalkozás szállodák, motelek és éttermek területén tevékeny (29). A vállalkozás a Haslemoen Hotellt üzemelteti a belső táborban és menekültek befogadására épületeket ad bérbe a norvég államnak. E tevékenységek miatt a Haslemoen AS vállalkozást úgy kell tekinteni, hogy versenyben áll norvégiai és EGT-államokbeli hasonló vállalkozásokkal. Az intézkedés azzal a hatással jár, hogy torzítja a versenyt és érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.

4.5   Az állami támogatás fennállásával kapcsolatos következtetés

| (86) | A fenti megállapítások fényében a Hatóság megállapítja, hogy a 29 épület Haslemoen AS részére történt értékesítése 4 863 713 NOK összegű állami támogatást tartalmazott. |
| --- | --- |

(86)

A fenti megállapítások fényében a Hatóság megállapítja, hogy a 29 épület Haslemoen AS részére történt értékesítése 4 863 713 NOK összegű állami támogatást tartalmazott.

5.   ELJÁRÁSI KÖVETELMÉNYEK

| (87) | A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságot kellő időben értesíteni kell, hogy megtehesse észrevételeit a támogatások nyújtására vonatkozó bármely tervvel kapcsolatban. Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre. A norvég hatóságok nem jelentették be a Hatóságnak a 29 épület Våler önkormányzata általi értékesítését a Haslemoen AS számára. A Hatóság ezért megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

(87)

A 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságot kellő időben értesíteni kell, hogy megtehesse észrevételeit a támogatások nyújtására vonatkozó bármely tervvel kapcsolatban. Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajthatja végre. A norvég hatóságok nem jelentették be a Hatóságnak a 29 épület Våler önkormányzata általi értékesítését a Haslemoen AS számára. A Hatóság ezért megállapítja, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeiknek.

6.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (88) | A norvég hatóságok nem nyújtottak be azt alátámasztó érveket, hogy az ügyletben fennálló állami támogatás összeegyeztethető állami támogatásnak tekinthető. |
| --- | --- |

(88)

A norvég hatóságok nem nyújtottak be azt alátámasztó érveket, hogy az ügyletben fennálló állami támogatás összeegyeztethető állami támogatásnak tekinthető.

| (89) | Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatási intézkedések általában véve összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, kivéve ha velük kapcsolatban az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján eltérés alkalmazható. |
| --- | --- |

(89)

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó támogatási intézkedések általában véve összeegyeztethetetlenek az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével, kivéve ha velük kapcsolatban az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján eltérés alkalmazható.

| (90) | A 61. cikk (2) bekezdésében említett eltérés a szóban forgó támogatásra nem alkalmazandó, mivel a támogatás az abban a rendelkezésben felsorolt egyik cél elérését sem szolgálja. A szóban forgó esetben nem alkalmazandó az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja, sem pedig a 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja. Továbbá, az a terület, amelyen az ingatlan található, nem részesedhet az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében vett regionális támogatásból. |
| --- | --- |

(90)

A 61. cikk (2) bekezdésében említett eltérés a szóban forgó támogatásra nem alkalmazandó, mivel a támogatás az abban a rendelkezésben felsorolt egyik cél elérését sem szolgálja. A szóban forgó esetben nem alkalmazandó az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja, sem pedig a 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja. Továbbá, az a terület, amelyen az ingatlan található, nem részesedhet az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében vett regionális támogatásból.

| (91) | A Hatóság ezért úgy véli, hogy az EGT-megállapodás állami támogatásról szóló rendelkezései értelmében az értékelt ügylet nem indokolható. |
| --- | --- |

(91)

A Hatóság ezért úgy véli, hogy az EGT-megállapodás állami támogatásról szóló rendelkezései értelmében az értékelt ügylet nem indokolható.

7.   VISSZAFIZETTETÉS

| (92) | Mivel a Haslemoen AS számára nyújtott 4 863 713 NOK támogatást nem jelentették be a Hatóságnak, a támogatás jogellenes támogatást képez a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének (f) bekezdése értelmében. A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikkéből következően a Hatóság határoz arról, hogy az EGT-megállapodás szerinti, az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen, jogellenesen nyújtott támogatást vissza kell fizettetni a kedvezményezettekkel. |
| --- | --- |

(92)

Mivel a Haslemoen AS számára nyújtott 4 863 713 NOK támogatást nem jelentették be a Hatóságnak, a támogatás jogellenes támogatást képez a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének (f) bekezdése értelmében. A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikkéből következően a Hatóság határoz arról, hogy az EGT-megállapodás szerinti, az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetetlen, jogellenesen nyújtott támogatást vissza kell fizettetni a kedvezményezettekkel.

| (93) | A Hatóság véleménye szerint ebben az ügyben nincsenek olyan általános elvek, amelyek kizárnák a visszafizetést. Az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően valamely jogellenes támogatás visszafizettetéssel történő megszüntetése a jogellenesség megállapításának logikus következménye. Következésképpen, ha a jogellenesen nyújtott állami támogatást az azt megelőző helyzet visszaállítása céljából fizettetik vissza, az alapvetően nem tekinthető az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó célkitűzéseivel aránytalan intézkedésnek. |
| --- | --- |

(93)

A Hatóság véleménye szerint ebben az ügyben nincsenek olyan általános elvek, amelyek kizárnák a visszafizetést. Az állandó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően valamely jogellenes támogatás visszafizettetéssel történő megszüntetése a jogellenesség megállapításának logikus következménye. Következésképpen, ha a jogellenesen nyújtott állami támogatást az azt megelőző helyzet visszaállítása céljából fizettetik vissza, az alapvetően nem tekinthető az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó célkitűzéseivel aránytalan intézkedésnek.

| (94) | A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet (30). A támogatás visszafizetéséből az is következik, hogy rendkívüli körülmények kivételével a Hatóság főszabályként nem lépi túl a mérlegelési jogkörét akkor, amikor felkéri az érintett EFTA-államot a jogellenes támogatással nyújtott összegek visszafizettetésére, mivel azzal csak a korábbi állapotot állítják vissza (31). Emellett a Hatóságnak az állami támogatások tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. Jegyzőkönyve alapján fennálló ellenőrzésének kötelező jellegére figyelemmel, a támogatásban részesült vállalkozások alapjában nem várhatják el jogosan, hogy a támogatást jogszerűen nyújtották, kivéve, ha a támogatást a Jegyzőkönyv rendelkezéseiben meghatározott eljárással összhangban nyújtották (32). Ebben az ügyben nem állnak fenn olyan kivételes körülmények, amelyek maguk után vonták volna a jogos elvárást a támogatás kedvezményezettjei részéről. |
| --- | --- |

(94)

A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet (30). A támogatás visszafizetéséből az is következik, hogy rendkívüli körülmények kivételével a Hatóság főszabályként nem lépi túl a mérlegelési jogkörét akkor, amikor felkéri az érintett EFTA-államot a jogellenes támogatással nyújtott összegek visszafizettetésére, mivel azzal csak a korábbi állapotot állítják vissza (31). Emellett a Hatóságnak az állami támogatások tekintetében a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. Jegyzőkönyve alapján fennálló ellenőrzésének kötelező jellegére figyelemmel, a támogatásban részesült vállalkozások alapjában nem várhatják el jogosan, hogy a támogatást jogszerűen nyújtották, kivéve, ha a támogatást a Jegyzőkönyv rendelkezéseiben meghatározott eljárással összhangban nyújtották (32). Ebben az ügyben nem állnak fenn olyan kivételes körülmények, amelyek maguk után vonták volna a jogos elvárást a támogatás kedvezményezettjei részéről.

| (95) | Az indokolatlanul nyújtott 4 863 713 NOK állami támogatást kamatos kamattal együtt kell visszafizettetni, összhangban a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 14. cikkének (2) bekezdésével és a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozatának 9. és 11. cikkével. |
| --- | --- |

(95)

Az indokolatlanul nyújtott 4 863 713 NOK állami támogatást kamatos kamattal együtt kell visszafizettetni, összhangban a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 14. cikkének (2) bekezdésével és a Hatóság 2004. július 14-i 195/04/COL határozatának 9. és 11. cikkével.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (96) | A Hatóság megállapítja, hogy a norvég hatóságok a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen nyújtották a szóban forgó támogatást. |
| --- | --- |

(96)

A Hatóság megállapítja, hogy a norvég hatóságok a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen nyújtották a szóban forgó támogatást.

| (97) | A Haslemoen katonai bázis belső tábora 29 épületének értékesítése állami támogatást tartalmaz, mely a fent említett okokból összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A támogatást az adásvételi szerződés 2006. május 22-i megkötésétől számított hatállyal vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(97)

A Haslemoen katonai bázis belső tábora 29 épületének értékesítése állami támogatást tartalmaz, mely a fent említett okokból összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. A támogatást az adásvételi szerződés 2006. május 22-i megkötésétől számított hatállyal vissza kell fizettetni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Haslemoen katonai bázis belső tábora 29 épületének Haslemoen AS számára történt értékesítése 4 863 713 NOK összegű állami támogatást tartalmaz, mely összeegyeztethetetlen az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

2. cikk

A norvég hatóságoknak meg kell hozniuk az összes szükséges intézkedést, hogy az 1. cikkben említett támogatást a kedvezményezettel visszafizettethessék.

3. cikk

A támogatást késedelem nélkül kell visszafizettetni, és mindenképpen az e határozat dátumától számított négy hónapon belül, összhangban a nemzeti jog eljárásaival, feltéve, hogy azok lehetővé teszik e határozat azonnali és eredményes végrehajtását. A visszafizettetendő támogatást kamat és kamatos kamat terheli attól a naptól kezdődően, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátották, a visszafizettetés napjáig. A kamat kiszámítása az EFTA Felügyeleti Hatóság 195/04/COL határozatának 9. cikke alapján történik.

4. cikk

2012. május 15-ig Norvégiának tájékoztatnia kell a Hatóságot a kedvezményezettel visszafizettetendő összeg (tőke és visszafizettetési kamatok) nagyságáról, valamint a támogatás visszafizettetése érdekében tervezett vagy meghozott intézkedésekről.

2012. július 15-ig Norvégiának végre kell hajtania a Hatóság határozatát és a támogatást teljes mértékben vissza kell fizettetnie.

5. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

6. cikk

Csak e határozat angol nyelvű változata hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 15-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Oda Helen SLETNES

elnök

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

---

(1)  A Haslemoen Leir-i Inner Campen lévő egyes épületek értékesítéséről szóló 96/10/COL határozat, HL C 325., 2010.12.2., 12. o. és 66. EGT-kiegészítés, 2010.12.2., 1. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  http://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Saker/Sak/?p=21519. Lásd még az 1997.12.19-i királyi határozatot („Avhendigsinstruksen”).

3

(4)  Iktatási szám: 428521 és 557187.

4

(5)  Iktatási szám: 458897., 458902. és 458903. (Az első Agdestein-jelentés).

5

(6)  A jelentés szerint a „befektetői érték” az épületeket bérbe adni szándékozó befektető által elvárt piaci érték. A „befektetői érték” alacsonyabb a „használói értéknél”, ami az épületeket saját használatra szánó vásárlónak jelentő piaci érték. A jelentés mindkét értéket tartalmazza.

6

(7)  A Storskjæret terület értéke 12 millió NOK.

7

(8)  Iktatási szám: 428521., 16. melléklet (Az Alhaug/Bakke jelentés).

8

(9)  Iktatási szám: 428521., 3. melléklet (A második Agdestein-jelentés).

9

(10)  20 %-os árengedmény.

10

(11)  Az első Agdestein-jelentés szerint a belső tábor értéke 29 millió NOK volt, ami tartalmazta a 10 millió NOK árengedményt abban az esetben, ha a belső tábort egyetlen egységként értékesítik.

11

(12)  Amellett, hogy a belső tábor középértékét 14,5 millió NOK-ra becsülték, a Storskjæret középértékét 13,5 millió NOK-ra, a megművelt terület középértékét 8,3 millió NOK-ra, az erdős terület középértékét 25,2 millió NOK-ra becsülték. A korábbi értékelésekben elkövetett hibák miatt a Haslemoen katonai bázisra megállapított 61,5 millió NOK teljes összeget 58 millió NOK-ra csökkentették, beleértve a belső tábor egyetlen egységként való megvásárlására nyújtott árengedményt is.

12

(13)  Lásd a fenti 8. pontot.

13

(14)  A vállalkozás részvényesei: az International Training Centre (48 %), a Haslemoen Kultur og Aktivitetssenter (48 %) és a Norsk Trafikksenter (4 %).

14

(15)  Az értékelésnek különösen azt kell vizsgálnia, hogy „mérsékelt”-e a kockázat.

15

(16)  A 3., 32., 34., 44. és 45. számú épület.

16

(17)  Az első Agdestein-jelentésben szereplő 1,9 millió NOK a következőket is tartalmazta: két garázs, a 6. és 8. számú épület.

17

(18)  A Hatósághoz nem érkezett dokumentáció az ajánlatról. Az önkormányzat ugyanakkor jelezte, hogy ez egy szóbeli ajánlat volt, mely szerint a belső tábor 11 épületéért (a 28., 35., 36., 37., 38., 39., 41., 46., 47., 50. és 93. számú épület) 5 millió NOK-ot ajánlottak. A középértékre vonatkozó becslés alapján ugyanezen épületek értéke 3,7 millió NOK.

18

(19)  Harmadik féltől nem érkezett észrevétel.

19

(20)  Iktatási szám: 581797.

20

(21)  Lásd a fenti 8. pontot.

21

(22)  ”Vi tror at markedet ved et samlet kjøp av fire forsåvidt ulike virksomhetsområder vil legge inn en prisreduksjon for bl.a risiko og høyere driftskostnader. Imidlertid vil kjøper fort kunne ”snu seg rundt” etter kjøpet og selge f.eks. jorda eller skogen videre enkeltvis, som taler motsatt vei. Det ligger allerede inne ca. 30 % ”kvantumsrabatt” i takstene for både bolig og leirområdet, pga samlet salg av hver av disse takstobjekt. Vi tror på en ytterligere verdireduksjon på 20 % (- kr12 mill) ved samlet salg av hele leiren under ett, dvs fra kr 58 mill til 46 mill.”

22

Vi tror at markedet ved et samlet kjøp av fire forsåvidt ulike virksomhetsområder vil legge inn en prisreduksjon for bl.a risiko og høyere driftskostnader. Imidlertid vil kjøper fort kunne ”snu seg rundt” etter kjøpet og selge f.eks. jorda eller skogen videre enkeltvis, som taler motsatt vei. Det ligger allerede inne ca. 30 % ”kvantumsrabatt” i takstene for både bolig og leirområdet, pga samlet salg av hver av disse takstobjekt. Vi tror på en ytterligere verdireduksjon på 20 % (- kr12 mill) ved samlet salg av hele leiren under ett, dvs fra kr 58 mill til 46 mill

(23)  Lásd a fenti 8. pontot.

23

(24)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

24

(25)  A Hatóság megjegyzi, hogy a norvég hatóságok nem adtak magyarázatot arra, hogy a szerződésben felsorolt épületek száma 30, a norvég hatóságok által következetesen említett 29 helyett. Az Agdestein-értékelés ugyanakkor csak 29 épületet vizsgál a szerződésben szereplő épületekből, a 31. számú épület (raktár) hiányzik. Ezt az épületet a következőkben nem vesszük figyelembe.

25

(26)  Lásd a fenti 8. pontot.

26

(27)  Lásd pl.: A 730/79 Philip Morris Holland BV kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [1980] EBHT 2671, 11. pont.

27

(28)  http://www.brreg.no.

28

(29)  „Drift av hoteller, pensjonater og moteller med restaurant” (Org nr. 989636073).

29

(30)  A C-350/93. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben hozott ítélet (EBHT 1995., I-699. o.) 22. pontja.

30

(31)  A C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1999., I-3671. o.) 66. pontja és a C-310/99. sz. Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 2002., I-2289. o.) 99. pontja.

31

(32)  C-169/95 sz. Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet (EBHT 1997., I-135. o.) 51. pontja.

32

---