# Euroopa Liidu L 48/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.048.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 48 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide21. veebruar 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.048.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 48

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide21. veebruar 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013, 18. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 155/2013, 18. detsember 2012, millega kehtestatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kasutamise õiguse andmise menetlusega seonduvad eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 156/2013, 20. veebruar 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2013/6/EL, 20. veebruar 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine diflubensuroon (
  1
  ) | 10 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/95/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, millega kiidetakse heaks Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piirangud difenaakumit sisaldavate biotsiidide lubades
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 772 all) | 14 |
| | | 2013/96/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, milles käsitletakse Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piiranguid difenaakumit sisaldavate biotsiidide lubades
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 780 all) | 17 |
| | | 2013/97/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, millega tehakse erand teatavatele liikmesriikidele statistika esitamise osas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1338/2008 (rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) seoses Euroopa terviseuuringul põhineva statistikaga
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 784 all)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2013/98/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, milles käsitletakse liidu rahalist abi kooskõlastatud kontrollikava jaoks, mille eesmärk on tuvastada pettuste levik teatavate toiduainete turustamisel
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1035 all) | 23 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2013/99/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 19. veebruar 2013, koordineeritud kontrollikava kohta, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 154/2013, 18. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 155/2013, 18. detsember 2012, millega kehtestatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kasutamise õiguse andmise menetlusega seonduvad eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 156/2013, 20. veebruar 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2013/6/EL, 20. veebruar 2013, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine diflubensuroon (
  1
  )

1

10

OTSUSED

2013/95/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, millega kiidetakse heaks Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piirangud difenaakumit sisaldavate biotsiidide lubades
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 772 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 772 all)

14

2013/96/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, milles käsitletakse Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piiranguid difenaakumit sisaldavate biotsiidide lubades
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 780 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 780 all)

17

2013/97/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, millega tehakse erand teatavatele liikmesriikidele statistika esitamise osas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1338/2008 (rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) seoses Euroopa terviseuuringul põhineva statistikaga
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 784 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 784 all)

1

21

2013/98/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 19. veebruar 2013, milles käsitletakse liidu rahalist abi kooskõlastatud kontrollikava jaoks, mille eesmärk on tuvastada pettuste levik teatavate toiduainete turustamisel
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1035 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1035 all)

23

SOOVITUSED

2013/99/EL

*

Komisjoni soovitus, 19. veebruar 2013, koordineeritud kontrollikava kohta, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel

28

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 90/12/COL, 15. märts 2012, mis käsitleb teatavate hoonete müüki Haslemoen Leiris (Norra) asuva siselaagri territooriumil | 33 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 90/12/COL, 15. märts 2012, mis käsitleb teatavate hoonete müüki Haslemoen Leiris (Norra) asuva siselaagri territooriumil

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 154/2013,

18. detsember 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta) II lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 978/2012 (GSP määrus) artiklis 4 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel antakse üldise soodustuste kava (GSP) üldise korra kohaseid tariifseid soodustusi. Seega, kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolmel järjestikusel aastal, ei tohiks tema suhtes GSP üldist korda kohaldada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 978/2012 (GSP määrus) artiklis 4 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel antakse üldise soodustuste kava (GSP) üldise korra kohaseid tariifseid soodustusi. Seega, kui riik on Maailmapanga liigituse kohaselt kõrge või üle keskmise sissetulekuga riik kolmel järjestikusel aastal, ei tohiks tema suhtes GSP üldist korda kohaldada.

| (2) | GSP üldise korra raames soodustatavate riikide loetelu on kehtestatud GSP määruse II lisas. |
| --- | --- |

(2)

GSP üldise korra raames soodustatavate riikide loetelu on kehtestatud GSP määruse II lisas.

| (3) | GSP määruse artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et komisjonile on antud õigus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakt, et vaadata pärast GSP määruse jõustumist iga aasta 1. jaanuariks läbi määruse II lisa. |
| --- | --- |

(3)

GSP määruse artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et komisjonile on antud õigus võtta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 vastu delegeeritud õigusakt, et vaadata pärast GSP määruse jõustumist iga aasta 1. jaanuariks läbi määruse II lisa.

| (4) | Maailmapank on liigitanud Aserbaidžaani Vabariigi ja Iraani Islamivabariigi aastatel 2010, 2011 ja 2012 kõrge või üle keskmise sissetulekuga riikide sekka. |
| --- | --- |

(4)

Maailmapank on liigitanud Aserbaidžaani Vabariigi ja Iraani Islamivabariigi aastatel 2010, 2011 ja 2012 kõrge või üle keskmise sissetulekuga riikide sekka.

| (5) | Aserbaidžaani Vabariik ja Iraani Islamivabariik tuleks GSP üldise korra raames soodustatavate riikide loetelust välja jätta ning GSP määruse II lisa tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Aserbaidžaani Vabariik ja Iraani Islamivabariik tuleks GSP üldise korra raames soodustatavate riikide loetelust välja jätta ning GSP määruse II lisa tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 978/2012 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda hakatakse kohaldama üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

1

---

LISA

„II LISA

Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldise korra raames soodustatavad riigid
   (1)

| Veerg A | : | tähestikuline kood vastavalt liidu väliskaubandusstatistikas kasutatavale riikide ja territooriumide nomenklatuuri koodile |
| --- | --- | --- |
| Veerg B | : | nimi |

Veerg A

:

tähestikuline kood vastavalt liidu väliskaubandusstatistikas kasutatavale riikide ja territooriumide nomenklatuuri koodile

Veerg B

:

nimi

| A | B |
| --- | --- |
| AF | Afghanistan |
| AM | Armeenia |
| AO | Angola |
| BD | Bangladesh |
| BF | Burkina Faso |
| BI | Burundi |
| BJ | Benin |
| BO | Boliivia |
| BT | Bhutan |
| CD | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| CF | Kesk-Aafrika Vabariik |
| CG | Kongo |
| CK | Cooki saared |
| CN | Hiina Rahvavabariik |
| CO | Colombia |
| CR | Costa Rica |
| CV | Cabo Verde |
| DJ | Djibouti |
| EC | Ecuador |
| ER | Eritrea |
| ET | Etioopia |
| FM | Mikroneesia Liiduriigid |
| GE | Gruusia |
| GM | Gambia |
| GN | Guinea |
| GQ | Ekvatoriaal-Guinea |
| GT | Guatemala |
| GW | Guinea-Bissau |
| HN | Honduras |
| HT | Haiti |
| ID | Indoneesia |
| IN | India |
| IQ | Iraak |
| KG | Kirgiisi Vabariik |
| KH | Kambodža |
| KI | Kiribati |
| KM | Komoorid |
| LA | Laose Demokraatlik Rahvavabariik |
| LK | Sri Lanka |
| LR | Libeeria |
| LS | Lesotho |
| MG | Madagaskar |
| MH | Marshalli Saared |
| ML | Mali |
| MM | Birma/Myanmar |
| MN | Mongoolia |
| MR | Mauritaania |
| MV | Maldiivid |
| MW | Malawi |
| MZ | Mosambiik |
| NE | Niger |
| NG | Nigeeria |
| NI | Nicaragua |
| NP | Nepal |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PE | Peruu |
| PH | Filipiinid |
| PK | Pakistan |
| PY | Paraguay |
| RW | Rwanda |
| SB | Saalomoni Saared |
| SD | Sudaan |
| SL | Sierra Leone |
| SN | Senegal |
| SO | Somaalia |
| ST | São Tomé ja Príncipe |
| SV | El Salvador |
| SY | Süüria Araabia Vabariik |
| TD | Tšaad |
| TG | Togo |
| TH | Tai |
| TJ | Tadžikistan |
| TL | Ida-Timor |
| TM | Türkmenistan |
| TO | Tonga |
| TV | Tuvalu |
| TZ | Tansaania |
| UA | Ukraina |
| UG | Uganda |
| UZ | Usbekistan |
| VN | Vietnam |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |
| YE | Jeemen |
| ZM | Sambia |

A

B

AF

Afghanistan

AM

Armeenia

AO

Angola

BD

Bangladesh

BF

Burkina Faso

BI

Burundi

BJ

Benin

BO

Boliivia

BT

Bhutan

CD

Kongo Demokraatlik Vabariik

CF

Kesk-Aafrika Vabariik

CG

Kongo

CK

Cooki saared

CN

Hiina Rahvavabariik

CO

Colombia

CR

Costa Rica

CV

Cabo Verde

DJ

Djibouti

EC

Ecuador

ER

Eritrea

ET

Etioopia

FM

Mikroneesia Liiduriigid

GE

Gruusia

GM

Gambia

GN

Guinea

GQ

Ekvatoriaal-Guinea

GT

Guatemala

GW

Guinea-Bissau

HN

Honduras

HT

Haiti

ID

Indoneesia

IN

India

IQ

Iraak

KG

Kirgiisi Vabariik

KH

Kambodža

KI

Kiribati

KM

Komoorid

LA

Laose Demokraatlik Rahvavabariik

LK

Sri Lanka

LR

Libeeria

LS

Lesotho

MG

Madagaskar

MH

Marshalli Saared

ML

Mali

MM

Birma/Myanmar

MN

Mongoolia

MR

Mauritaania

MV

Maldiivid

MW

Malawi

MZ

Mosambiik

NE

Niger

NG

Nigeeria

NI

Nicaragua

NP

Nepal

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PE

Peruu

PH

Filipiinid

PK

Pakistan

PY

Paraguay

RW

Rwanda

SB

Saalomoni Saared

SD

Sudaan

SL

Sierra Leone

SN

Senegal

SO

Somaalia

ST

São Tomé ja Príncipe

SV

El Salvador

SY

Süüria Araabia Vabariik

TD

Tšaad

TG

Togo

TH

Tai

TJ

Tadžikistan

TL

Ida-Timor

TM

Türkmenistan

TO

Tonga

TV

Tuvalu

TZ

Tansaania

UA

Ukraina

UG

Uganda

UZ

Usbekistan

VN

Vietnam

VU

Vanuatu

WS

Samoa

YE

Jeemen

ZM

Sambia

Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud üldise korra raames soodustatavad riigid, kust pärit toodete puhul seda korda kas kõigi või teatavate toodete suhtes ajutiselt ei kohaldata

| Veerg A | : | tähestikuline kood vastavalt liidu väliskaubandusstatistikas kasutatavale riikide ja territooriumide nomenklatuuri koodile |
| --- | --- | --- |
| Veerg B | : | nimi |

Veerg A

:

tähestikuline kood vastavalt liidu väliskaubandusstatistikas kasutatavale riikide ja territooriumide nomenklatuuri koodile

Veerg B

:

nimi

| A | B |
| --- | --- |
| MM | Birma/Myanmar” |

A

B

MM

Birma/Myanmar”

---

(1)  Loetelus võib olla riike, kelle puhul on soodustused ajutiselt peatatud või peatatud. Ajakohastatud nimekirja saab komisjonilt või asjaomase riigi pädevatelt ametiasutustelt.

1

---

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 155/2013,

18. detsember 2012,

millega kehtestatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kasutamise õiguse andmise menetlusega seonduvad eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 207,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 978/2012 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud tingimused, mille alusel võib säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra alusel anda tariifseid soodustusi. Selle protsessi läbipaistvuse ja prognoositavuse tagamiseks on Euroopa Parlament ja nõukogu andnud komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt, et kehtestada säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kasutamise õiguse andmise menetlusega seonduvad eeskirjad, eelkõige sellega seonduvad tähtajad ning taotluste esitamise ja menetlemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 978/2012 artikli 9 lõikes 1 on sätestatud tingimused, mille alusel võib säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra alusel anda tariifseid soodustusi. Selle protsessi läbipaistvuse ja prognoositavuse tagamiseks on Euroopa Parlament ja nõukogu andnud komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakt, et kehtestada säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kasutamise õiguse andmise menetlusega seonduvad eeskirjad, eelkõige sellega seonduvad tähtajad ning taotluste esitamise ja menetlemise kord.

| (2) | Vastavalt delegeeritud õigusakte käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisseisukoha lõikele 4 on käesolevas määruses sätestatud menetlusega seotud eeskirjade üle toimunud asjakohased ja läbipaistvad konsultatsioonid, muu hulgas ekspertide tasandil, |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt delegeeritud õigusakte käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisseisukoha lõikele 4 on käesolevas määruses sätestatud menetlusega seotud eeskirjade üle toimunud asjakohased ja läbipaistvad konsultatsioonid, muu hulgas ekspertide tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Taotluse esitamine

1.   Taotlev riik esitab oma taotluse kirjalikult. Taotlev riik kinnitab selgelt, et tema taotlus esitatakse säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra (GSP+ korra) raames määruse (EL) nr 978/2012 (GSP määrus) artikli 9 lõike 1 alusel.

2.   Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:

| a) | põhjalik teave GSP määruse VIII lisas loetletud konventsioonide (edaspidi „asjaomaste konventsioonide”) ratifitseerimise kohta, kaasa arvatud asjaomasele rahvusvahelisele organisatsioonile hoiule antud ratifitseerimiskirjade koopiad, taotleva riigi reservatsioonid ja teiste konventsiooniosaliste vastuväited neile reservatsioonidele; |
| --- | --- |

a)

põhjalik teave GSP määruse VIII lisas loetletud konventsioonide (edaspidi „asjaomaste konventsioonide”) ratifitseerimise kohta, kaasa arvatud asjaomasele rahvusvahelisele organisatsioonile hoiule antud ratifitseerimiskirjade koopiad, taotleva riigi reservatsioonid ja teiste konventsiooniosaliste vastuväited neile reservatsioonidele;

| b) | siduv kohustus, mille taotleva riigi pädev asutus võtab sellega, et allkirjastab käesoleva määruse lisas oleva vormi, ning mis sisaldab järgmist:






  i) | kinnitus, et kohustutakse säilitama asjaomaste konventsioonide ratifitseerimine ja tagama nende tõhus rakendamine; |
| --- | --- | --- |

b)

siduv kohustus, mille taotleva riigi pädev asutus võtab sellega, et allkirjastab käesoleva määruse lisas oleva vormi, ning mis sisaldab järgmist:

i)

kinnitus, et kohustutakse säilitama asjaomaste konventsioonide ratifitseerimine ja tagama nende tõhus rakendamine;

| ii) | kinnitus, et aktsepteeritakse reservatsioonideta iga asjaomase konventsiooniga kehtestatud aruandluskohustused ning nõustutakse rakendamise dokumentide korrapärase järelevalve ja läbivaatamisega kooskõlas asjaomaste konventsioonide sätetega; |
| --- | --- |

ii)

kinnitus, et aktsepteeritakse reservatsioonideta iga asjaomase konventsiooniga kehtestatud aruandluskohustused ning nõustutakse rakendamise dokumentide korrapärase järelevalve ja läbivaatamisega kooskõlas asjaomaste konventsioonide sätetega;

| iii) | kinnitus, et kohustutakse osalema GSP määruse artiklis 13 osutatud järelevalvemenetluses ja tegema selle raames koostööd. |
| --- | --- |

iii)

kinnitus, et kohustutakse osalema GSP määruse artiklis 13 osutatud järelevalvemenetluses ja tegema selle raames koostööd.

3.   Et lihtsustada taotluste läbivaatamist, tuleb kõik taotlused ja täiendavad dokumendid esitada inglise keeles. Kui lõike 2 punktis a osutatud dokumendid ei ole algselt koostatud inglise keeles, tuleb dokumendi koopiale lisada tõlge inglise keelde.

4.   Taotlus ja täiendavad dokumendid tuleb esitada komisjoni keskpostiteenistuse aadressil:

| Central mail service (Courrier central) |
| --- |
| Bâtiment DAV1 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Central mail service (Courrier central)

Bâtiment DAV1

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

5.   Lisaks taotluse ja täiendavate dokumentide ametlikule esitamisele kirja teel tuleb need esitada ka elektrooniliselt. Ainult elektrooniliselt esitatud taotlusi ei peeta käesoleva määruse kohaldamisel nõuetekohaseks.

6.   Teabevahetuse ja teabe kontrollimise hõlbustamiseks peab taotlev riik teatama oma taotluses komisjonile selle kontaktisiku nime, kes on pädev tegelema taotluse läbivaatamisega.

7.   Taotlus loetakse esitatuks esimesel tööpäeval pärast selle komisjonile tähtkirjana üleandmist või pärast kättesaamistõendi väljaandmist komisjoni poolt.

Artikkel 2

Taotluse kontrollimine

1.   Komisjon kontrollib, kas GSP määruse artikli 9 lõikes 1 osutatud tingimused on täidetud. Taotluse kontrollimise käigus hindab komisjon asjaomaste konventsioonide kohaste järelevalveasutuste kõige värskemaid kättesaadavaid järeldusi. Komisjon võib esitada taotlevale riigile küsimusi, mida ta peab asjakohaseks, ning kontrollida saadud teavet taotleva riigi või muu asjakohase allika abiga.

2.   Kui ei suudeta esitada GSP määruse artikli 10 lõikes 2 osutatud vajalikku teavet või komisjoni soovitud teavet, võidakse taotluse kontrollimine lõpetada ja taotlus tagasi lükata.

3.   Komisjon viib kuue kuu jooksul pärast taotluse kättesaamise tõendi väljaandmise kuupäeva taotluse kontrollimise lõpuni ja otsustab, kas võimaldada taotleval riigil kasutada GSP+ korda.

Artikkel 3

Koostatud toimik

1.   Komisjon koostab toimiku. Koostatud toimik sisaldab taotleva riigi esitatud dokumente ja asjaomast teavet, mille komisjon on saanud.

2.   Koostatud toimiku sisu on kooskõlas konfidentsiaalsust käsitlevate sätetega vastavalt GSP määruse artiklile 38.

3.   Taotleval riigil on õigus tutvuda koostatud toimikuga. Kirjaliku taotluse esitamise korral võib ta tutvuda kogu koostatud toimikus oleva teabega, välja arvatud komisjoni koostatud sisedokumendid.

Artikkel 4

Avalikustamine

1.   Komisjon avalikustab oluliste asjaolude ja kaalutluste üksikasjad, mille põhjal ta oma otsused teeb.

2.   Avalikustamine toimub kirjalikult. Avalikustatakse komisjoni järeldused ja esialgne plaan, kas võimaldada taotleval riigil kasutada GSP+ korda või ei.

3.   Avalikustamine toimub konfidentsiaalse teabe kaitse nõuete kohaselt ning niipea kui võimalik, tavapäraselt mitte hiljem kui 45 päeva enne, kui komisjon teeb lõpliku otsuse lõppmeetmeid käsitleva ettepaneku kohta. Kui komisjonil ei ole võimalik teatavaid asjaolusid või seisukohti kõnealusel ajal avalikustada, siis avalikustatakse need esimesel võimalusel.

4.   Avalikustamine ei piira võimaliku hilisema otsuse kohaldamist, aga kui nimetatud otsus toetub teistsugustele faktidele ja kaalutlustele, siis avalikustatakse need nii kiiresti kui võimalik.

5.   Pärast info avalikustamist tehtavaid esildisi võib arvesse võtta ainult juhul, kui need on esitatud tähtaja jooksul, mille komisjon küsimuse kiireloomulisusest lähtuvalt määrab iga juhtumi puhul eraldi ja mille pikkus on vähemalt 20 päeva.

Artikkel 5

Üldine ärakuulamine

1.   Taotleval riigil on õigus saada komisjoni poolt ära kuulatud.

2.   Taotlev riik esitab kirjaliku taotluse ja täpsustab, mis põhjusel ta soovib suulist ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus peab jõudma komisjonini hiljemalt kuu aega pärast kuupäeva, mil anti välja taotluse kättesaamise tõend.

Artikkel 6

Ärakuulamise eest vastutava ametniku kaasamine

1.   Protseduurilistel põhjustel võib taotlev riik taotleda ka kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb koostatud toimikule juurdepääsemise taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja taotleva riigi ärakuulamistaotlustega.

2.   Kui taotleval riigil on suuline ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametnikuga, osalevad sellel ka komisjoni asjaomase talituse esindajad.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 303, 31.10.2012, lk 1.

1

---

LISA

Siduv kohustus

Meie, [riigi nimi] valitsus, keda esindab ... kui [ametikoha nimetus], kinnitame oma kohustust säilitada määruse (EL) nr 978/2012 VIII lisas loetletud konventsioonide ratifitseerimine ja tagada nende tõhus rakendamine.

Me aktsepteerime reservatsioonideta iga konventsiooniga kehtestatud aruandluskohustusi ning rakendamise dokumentide korrapärast järelevalvet ja läbivaatust kooskõlas määruse (EL) nr 978/2012 VIII lisas loetletud konventsioonide sätetega.

Kinnitame, et kohustume osalema määruse (EL) nr 978/2012 artiklis 13 osutatud järelevalvemenetluses ja tegema selle raames koostööd.

Aktsepteerime täielikult, et ükskõik millise nimetatud kohustuse tühistamine võib tuua kaasa GSP+ erikorra lõpetamise vastavalt määruse (EL) nr 978/2012 artikli 10 lõikele 5.

Koht ja kuupäev

Allkiri (allkirjad)

---

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 156/2013,

20. veebruar 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 80,1 |
| MA | 61,7 |
| TN | 81,6 |
| TR | 96,5 |
| ZZ | 80,0 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 191,6 |
| TR | 175,4 |
| ZZ | 186,2 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 42,2 |
| TR | 112,9 |
| ZZ | 77,6 |
| 0805 10 20 | EG | 50,7 |
| IL | 52,2 |
| MA | 63,1 |
| TN | 56,7 |
| TR | 58,5 |
| ZZ | 56,2 |
| 0805 20 10 | IL | 126,3 |
| MA | 103,1 |
| ZZ | 114,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 150,3 |
| KR | 134,8 |
| MA | 122,1 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 148,7 |
| ZZ | 113,9 |
| 0805 50 10 | EG | 83,9 |
| TR | 76,5 |
| ZZ | 80,2 |
| 0808 10 80 | CN | 82,9 |
| MK | 34,9 |
| US | 202,1 |
| ZZ | 106,6 |
| 0808 30 90 | AR | 130,3 |
| CL | 178,0 |
| CN | 77,9 |
| TR | 179,9 |
| US | 187,5 |
| ZA | 118,0 |
| ZZ | 145,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

80,1

MA

61,7

TN

81,6

TR

96,5

ZZ

80,0

0707 00 05

EG

191,6

MA

191,6

TR

175,4

ZZ

186,2

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

42,2

TR

112,9

ZZ

77,6

0805 10 20

EG

50,7

IL

52,2

MA

63,1

TN

56,7

TR

58,5

ZZ

56,2

0805 20 10

IL

126,3

MA

103,1

ZZ

114,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

150,3

KR

134,8

MA

122,1

TR

70,0

ZA

148,7

ZZ

113,9

0805 50 10

EG

83,9

TR

76,5

ZZ

80,2

0808 10 80

CN

82,9

MK

34,9

US

202,1

ZZ

106,6

0808 30 90

AR

130,3

CL

178,0

CN

77,9

TR

179,9

US

187,5

ZA

118,0

ZZ

145,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/10

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2013/6/EL,

20. veebruar 2013,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine diflubensuroon

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Nimetatud loetelusse kuulub N-[[(4-klorofenüül)amino]karbonüül]-2,6-difluorobensamiid, mille teine nimetus on diflubensuroon. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Nimetatud loetelusse kuulub N-[[(4-klorofenüül)amino]karbonüül]-2,6-difluorobensamiid, mille teine nimetus on diflubensuroon.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on diflubensurooni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18: insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on diflubensurooni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18: insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Rootsi esitas 19. novembril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt komisjoni 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (3) artikli 10 lõigetele 5 ja 7. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Rootsi esitas 19. novembril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt komisjoni 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (3) artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

| (4) | Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 21. septembril 2012 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 21. septembril 2012 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

| (5) | Hindamisel ilmnes, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate diflubensurooni sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda diflubensuroon kõnealuse direktiivi I lisasse kasutamiseks tooteliigis 18. |
| --- | --- |

(5)

Hindamisel ilmnes, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate diflubensurooni sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda diflubensuroon kõnealuse direktiivi I lisasse kasutamiseks tooteliigis 18.

| (6) | ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume. Näiteks ei ole uuritud kasutamist välistingimustes, kasutamist muude kui kutseliste kasutajate poolt ja kokkupuudet kariloomadega. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni. |
| --- | --- |

(6)

ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ja kokkupuutestsenaariume. Näiteks ei ole uuritud kasutamist välistingimustes, kasutamist muude kui kutseliste kasutajate poolt ja kokkupuudet kariloomadega. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

| (7) | Hindamisaruandes on märgitud, et hinnatud kasutusalade puhul on võimalik inimese kaudne kokkupuude kõnealuse toimeainega toidu kaudu, seepärast on kohane nõuda, et kui see on asjakohane, siis kontrollitaks vajaduse korral, kas on vaja kehtestada uued ja/või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (5). Erilist tähelepanu tuleks pöörata metaboliit PCA-le, mis on in vivo genotoksiline. Tuleks vastu võtta meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

(7)

Hindamisaruandes on märgitud, et hinnatud kasutusalade puhul on võimalik inimese kaudne kokkupuude kõnealuse toimeainega toidu kaudu, seepärast on kohane nõuda, et kui see on asjakohane, siis kontrollitaks vajaduse korral, kas on vaja kehtestada uued ja/või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (5). Erilist tähelepanu tuleks pöörata metaboliit PCA-le, mis on in vivo genotoksiline. Tuleks vastu võtta meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

| (8) | Pidades silmas riskianalüüsi käigus tehtud eeldusi, on asjakohane nõuda, et kutseline kasutaja, kes töötab diflubensurooni sisaldava tootega, kasutaks sobivaid isikukaitsevahendeid, v.a juhul, kui toote turustusloa taotlemisel on võimalik tõendada, et ohtu kutselistele kasutajatele on võimalik vähendada lubatud tasemeni. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas riskianalüüsi käigus tehtud eeldusi, on asjakohane nõuda, et kutseline kasutaja, kes töötab diflubensurooni sisaldava tootega, kasutaks sobivaid isikukaitsevahendeid, v.a juhul, kui toote turustusloa taotlemisel on võimalik tõendada, et ohtu kutselistele kasutajatele on võimalik vähendada lubatud tasemeni.

| (9) | Arvestades keskkonna jaoks kindlaks tehtud riske, on asjakohane nõuda, et tooteid ei lubataks kasutada pinnaveesüsteemides, v.a juhul, kui toote turustusloa taotluses on võimalik tõendada, et riske vee- ja maismaaökosüsteemile on võimalik vähendada lubatava tasemeni, ja et tooteid, mida on lubatud kasutada sõnniku puhul, kasutataks üksnes kuiva sõnniku puhul, mis peab läbima täieliku aeroobse kompostimise, enne kui sellist sõnnikut kasutatakse põllumaa väetamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades keskkonna jaoks kindlaks tehtud riske, on asjakohane nõuda, et tooteid ei lubataks kasutada pinnaveesüsteemides, v.a juhul, kui toote turustusloa taotluses on võimalik tõendada, et riske vee- ja maismaaökosüsteemile on võimalik vähendada lubatava tasemeni, ja et tooteid, mida on lubatud kasutada sõnniku puhul, kasutataks üksnes kuiva sõnniku puhul, mis peab läbima täieliku aeroobse kompostimise, enne kui sellist sõnnikut kasutatakse põllumaa väetamiseks.

| (10) | Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada diflubensurooni toimeainena sisaldavate tooteliiki 18 kuuluvate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada diflubensurooni toimeainena sisaldavate tooteliiki 18 kuuluvate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

| (11) | Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast. |
| --- | --- |

(11)

Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

| (12) | Kõnealusele lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealusele lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

| (13) | Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama oma teatele ülevõtmismeetmete võtmise kohta ka ühe või mitu dokumenti, milles kirjeldatakse direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide osade vastavust. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama oma teatele ülevõtmismeetmete võtmise kohta ka ühe või mitu dokumenti, milles kirjeldatakse direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide osade vastavust.

| (15) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2014.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2015.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. veebruar 2013

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

2

(3)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1.

3

(4)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

4

(5)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

5

(6)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

6

---

LISA

Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Lisamise kuupäev | Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse ühte joonealuses märkuses osutatud eranditest (2) | Lisasse kuulumise lõppkuupäev | Toote liik | Erisätted (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „63 | Diflubensuroon | 1-(4-klorofenüül)-3-(2,6-difluorobensoüül)karbamiid
  EÜ nr: 252-529-3
  CASi nr: 35367-38-5 | 960 g/kg | 1. veebruar 2015 | 31. jaanuar 2017 | 31. jaanuar 2025 | 18 | ELi tasandil ei hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ega kokkupuutestsenaariume; näiteks jäeti kõrvale kasutamine välistingimustes, kasutamine muude kui kutseliste kasutajate poolt ja kokkupuude kariloomadega. Toote turustusloa taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
  Diflubensurooni sisaldavate toodete puhul, mis võivad põhjustada jääke toidus või söödas, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata metaboliit PCA-le, mis on in vivo genotoksiline, ning võtavad asjakohased riskileevendusmeetmed, millega tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.
  Liikmesriigid tagavad, et lubasid antakse järgmistel tingimustel, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtusid on võimalik vähendada lubatud tasemeni:






  1) | kutselised kasutajad kannavad vajalikke isikukaitsevahendeid; |

Nr

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Lisamise kuupäev

Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse ühte joonealuses märkuses osutatud eranditest (2)

Lisasse kuulumise lõppkuupäev

Toote liik

Erisätted (3)

„63

Diflubensuroon

1-(4-klorofenüül)-3-(2,6-difluorobensoüül)karbamiid

EÜ nr: 252-529-3

CASi nr: 35367-38-5

960 g/kg

1. veebruar 2015

31. jaanuar 2017

31. jaanuar 2025

18

ELi tasandil ei hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ega kokkupuutestsenaariume; näiteks jäeti kõrvale kasutamine välistingimustes, kasutamine muude kui kutseliste kasutajate poolt ja kokkupuude kariloomadega. Toote turustusloa taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.

Diflubensurooni sisaldavate toodete puhul, mis võivad põhjustada jääke toidus või söödas, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata metaboliit PCA-le, mis on in vivo genotoksiline, ning võtavad asjakohased riskileevendusmeetmed, millega tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

Liikmesriigid tagavad, et lubasid antakse järgmistel tingimustel, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtusid on võimalik vähendada lubatud tasemeni:

1)

kutselised kasutajad kannavad vajalikke isikukaitsevahendeid;

| 2) | tooteteabes on esitatud nõue, et tooteid tohib kasutada üksnes kuivsõnniku puhul, mis peab läbima täieliku aeroobse kompostimise, enne kui sellist sõnnikut kasutatakse põllumaa väetamiseks; |
| --- | --- |

2)

tooteteabes on esitatud nõue, et tooteid tohib kasutada üksnes kuivsõnniku puhul, mis peab läbima täieliku aeroobse kompostimise, enne kui sellist sõnnikut kasutatakse põllumaa väetamiseks;

| 3) | tooteid ei kasutata veesüsteemides.” |
| --- | --- |

3)

tooteid ei kasutata veesüsteemides.”

---

(1)  Selles veerus viidatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati direktiivi artikli 11 kohasel hindamisel. Turuleviidud tootes võib toimeaine puhtusaste olla kas sama või erinev, kui on tõestatud, et toimeaine on hinnatud ainega tehniliselt samaväärne.

1

(2)  Selliste toodete puhul, mis sisaldavad mitut artikli 16 lõikega 2 hõlmatud toimeainet, on artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg käesolevasse lisasse viimasena kantavat toimeainet käsitlev tähtaeg. Selliste toodete puhul, millele on esmakordne luba antud vähem kui 120 päeva enne artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega ning mille loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus on artikli 4 lõike 1 kohaselt esitatud 60 päeva jooksul alates tootele esmakordse loa saamisest, pikendatakse kõnealuse taotlusega seotud tähtaega, mis on ette nähtud artikli 16 lõike 3 järgimiseks, esmakordse loa vastastikuse tunnustamise teel 120 päeva võrra alates kuupäevast, mil loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus vastu võeti. Selliste toodete puhul, mille suhtes liikmesriik on teinud ettepaneku teha erand vastastikuse tunnustamise põhimõttest kooskõlas artikli 4 lõikega 4, pikendatakse artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega 30 päeva võrra alates kuupäevast, mil komisjon võttis vastu artikli 4 lõike 4 teise lõigu kohase otsuse.

2

(3)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

3

---

OTSUSED

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. veebruar 2013,

millega kiidetakse heaks Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piirangud difenaakumit sisaldavate biotsiidide lubades

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 772 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2013/95/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud selliste toimeainete nimekiri, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni 29. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/81/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse, (2) lubati toimeaine difenaakumi kasutamine toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud selliste toimeainete nimekiri, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni 29. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/81/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse, (2) lubati toimeaine difenaakumi kasutamine toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

| (2) | Difenaakum on antikoagulandina toimiv näriliste tõrjevahend, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumeid lastega ning olla ohtlik loomadele ja keskkonnale. Difenaakumi kohta on tehtud kindlaks, et see võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB). |
| --- | --- |

(2)

Difenaakum on antikoagulandina toimiv näriliste tõrjevahend, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumeid lastega ning olla ohtlik loomadele ja keskkonnale. Difenaakumi kohta on tehtud kindlaks, et see võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB).

| (3) | Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda difenaakum ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid difenaakumipõhiste toodete kasutamiseks. Direktiiviga 2008/81/EÜ kohustatakse liikmesriike difenaakumipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2008/81/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(3)

Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda difenaakum ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid difenaakumipõhiste toodete kasutamiseks. Direktiiviga 2008/81/EÜ kohustatakse liikmesriike difenaakumipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2008/81/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega.

| (4) | Ettevõtja Zapi S.p.A. (edaspidi „taotleja”) on vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 8 esitanud Ühendkuningriigile taotluse loa saamiseks neljale difenaakumit sisaldavale näriliste tõrjevahendile (edaspidi „tooted”). |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtja Zapi S.p.A. (edaspidi „taotleja”) on vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 8 esitanud Ühendkuningriigile taotluse loa saamiseks neljale difenaakumit sisaldavale näriliste tõrjevahendile (edaspidi „tooted”).

| (5) | Ühendkuningriik andis load 19. septembril 2011. Toodetele anti load piirangutega, millega tagatakse, et Ühendkuningriigis täidetakse direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 osutatud tingimused. Piirangud ei hõlmanud kasutamise piiramist üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik andis load 19. septembril 2011. Toodetele anti load piirangutega, millega tagatakse, et Ühendkuningriigis täidetakse direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 osutatud tingimused. Piirangud ei hõlmanud kasutamise piiramist üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseliste kasutajatega.

| (6) | Taotleja esitas 30. juunil 2010 Saksamaale täieliku taotluse kõnealuste toodete esimeste lubade vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Taotleja esitas 30. juunil 2010 Saksamaale täieliku taotluse kõnealuste toodete esimeste lubade vastastikuseks tunnustamiseks.

| (7) | Saksamaa teatas 8. juunil 2012 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust piirata esimesi lubasid vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikele 4. Saksamaa tegi ettepaneku kehtestada toodetele piirang, mille kohaselt neid võib kasutada ainult väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseline kasutaja. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa teatas 8. juunil 2012 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust piirata esimesi lubasid vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikele 4. Saksamaa tegi ettepaneku kehtestada toodetele piirang, mille kohaselt neid võib kasutada ainult väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseline kasutaja.

| (8) | Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkused teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikele 1. Ettenähtud tähtajaks ei esitatud mitte ühtegi märkust. Teadet arutati ka komisjoni ja liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste vahel tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 3. ja 4. juulil 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkused teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikele 1. Ettenähtud tähtajaks ei esitatud mitte ühtegi märkust. Teadet arutati ka komisjoni ja liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste vahel tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 3. ja 4. juulil 2012.

| (9) | Vastavalt direktiivile 2008/81/EÜ tuleb difenaakumipõhiste toodete lubade kohaselt rakendada kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. Direktiivi 2008/81/EÜ vastuvõtmisele eelnenud teaduslikul hindamisel tehti järeldus, et muude kui sihtloomadele avalduva teisese mürgisuse ohu vähendamise juhendite järgimist ning toote kasutamist selliselt, et välditakse resistentsuse teket ja levikut, saab oodata vaid kutseliselt kasutajalt. Kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega tuleks seepärast põhimõtteliselt pidada sobivaks riskivähendamismeetmeks, eelkõige liikmesriikides, kus esineb resistentsust difenaakumi suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt direktiivile 2008/81/EÜ tuleb difenaakumipõhiste toodete lubade kohaselt rakendada kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. Direktiivi 2008/81/EÜ vastuvõtmisele eelnenud teaduslikul hindamisel tehti järeldus, et muude kui sihtloomadele avalduva teisese mürgisuse ohu vähendamise juhendite järgimist ning toote kasutamist selliselt, et välditakse resistentsuse teket ja levikut, saab oodata vaid kutseliselt kasutajalt. Kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega tuleks seepärast põhimõtteliselt pidada sobivaks riskivähendamismeetmeks, eelkõige liikmesriikides, kus esineb resistentsust difenaakumi suhtes.

| (10) | Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, on kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difenaakumit sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Seda järeldust toetavad Saksamaa esitatud argumendid, mille kohaselt on rottide puhul täheldatud resistentsust difenaakumi suhtes ning arvatakse, et selline resistentsus laieneb Saksamaal veelgi. Kuna Saksamaal on kutsealase väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästi toimiv organisatsioon, siis kavandatud piirang ei takista nakkuste ärahoidmist. |
| --- | --- |

(10)

Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, on kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difenaakumit sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Seda järeldust toetavad Saksamaa esitatud argumendid, mille kohaselt on rottide puhul täheldatud resistentsust difenaakumi suhtes ning arvatakse, et selline resistentsus laieneb Saksamaal veelgi. Kuna Saksamaal on kutsealase väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästi toimiv organisatsioon, siis kavandatud piirang ei takista nakkuste ärahoidmist.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 4 võib Saksamaa piirata lubade andmist käesoleva otsuse lisas loetletud toodetele ja lubada neid kasutada üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselistel kasutajatel.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 19. veebruar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 46.

2

---

LISA

Tooted, mille puhul Saksamaal on lubatud seada kasutusloale vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 4 piirang, mille kohaselt kasutamine on lubatud üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselisel kasutajal:

| Toote nimetus Ühendkuningriigis | Ühendkuningriigi taotluse biotsiidiregistri viitenumber | Toote nimetus Saksamaal | Saksamaa taotluse biotsiidiregistri viitenumber |
| --- | --- | --- | --- |
| Bonirat Wax Block | 2010/4089/5286/UK/AA/6165 | Bonirat Blöcke | 2010/4089/5286/DE/MA/10012 |
| Bonirat Pasta Bait | 2010/4089/5346/UK/AA/6225 | Bonirat Pasta | 2010/4089/5346/DE/MA/10018 |
| Bonirat Pellet | 2010/4089/5366/UK/AA/6245 | Bonirat Pellet | 2010/4089/5366/DE/MA/10023 |
| Bonirat Wheat | 2010/4089/5367/UK/AA/6246 | Bonirat Korn | 2010/4089/5367/DE/MA/10024 |

Toote nimetus Ühendkuningriigis

Ühendkuningriigi taotluse biotsiidiregistri viitenumber

Toote nimetus Saksamaal

Saksamaa taotluse biotsiidiregistri viitenumber

Bonirat Wax Block

2010/4089/5286/UK/AA/6165

Bonirat Blöcke

2010/4089/5286/DE/MA/10012

Bonirat Pasta Bait

2010/4089/5346/UK/AA/6225

Bonirat Pasta

2010/4089/5346/DE/MA/10018

Bonirat Pellet

2010/4089/5366/UK/AA/6245

Bonirat Pellet

2010/4089/5366/DE/MA/10023

Bonirat Wheat

2010/4089/5367/UK/AA/6246

Bonirat Korn

2010/4089/5367/DE/MA/10024

---

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. veebruar 2013,

milles käsitletakse Saksamaa poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ teatatud piiranguid difenaakumit sisaldavate biotsiidide lubades

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 780 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2013/96/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud nimekiri toimeainetest, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni 29. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/81/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse, (2) lubati toimeaine difenaakumi kasutamine toodetes mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid). |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 98/8/EÜ I lisas on esitatud nimekiri toimeainetest, mille kasutamine biotsiidides on liidu tasandil heaks kiidetud. Komisjoni 29. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/81/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difenaakum selle I lisasse, (2) lubati toimeaine difenaakumi kasutamine toodetes mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

| (2) | Difenaakum on antikoagulandina toimiv näriliste tõrjevahend, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumeid lastega ning olla ohtlik loomadele ja keskkonnale. Difenaakumi kohta on tehtud kindlaks, et see võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB). |
| --- | --- |

(2)

Difenaakum on antikoagulandina toimiv näriliste tõrjevahend, mis võib põhjustada õnnetusjuhtumeid lastega ning olla ohtlik loomadele ja keskkonnale. Difenaakumi kohta on tehtud kindlaks, et see võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline (PBT) või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv (vPvB).

| (3) | Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda difenaakum ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid difenaakumipõhiste toodete kasutamiseks. Direktiiviga 2008/81/EÜ kohustatakse liikmesriike difenaakumipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2008/81/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. |
| --- | --- |

(3)

Leiti, et rahva tervise ja hügieeni vajadused on siiski piisav põhjus, et kanda difenaakum ja muud antikoagulandina toimivad näriliste tõrjevahendid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et liikmesriigid saaksid välja anda lubasid difenaakumipõhiste toodete kasutamiseks. Direktiiviga 2008/81/EÜ kohustatakse liikmesriike difenaakumipõhiste toodete lubade andmisel siiski tagama, et kaalutakse ja rakendatakse kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, et viia inimeste, muude kui sihtloomade ning keskkonna esmane ja teisene kokkupuude difenaakumiga miinimumini. Seepärast hõlmavad direktiivis 2008/81/EÜ nimetatud riskivähendamismeetmed muu hulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega.

| (4) | Ettevõtja Kwizda France S.A.S (edaspidi „taotleja”) on vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 8 esitanud Ühendkuningriigile taotluse loa saamiseks kuuele difenaakumit sisaldavale näriliste tõrjevahendile (edaspidi „tooted”). |
| --- | --- |

(4)

Ettevõtja Kwizda France S.A.S (edaspidi „taotleja”) on vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 8 esitanud Ühendkuningriigile taotluse loa saamiseks kuuele difenaakumit sisaldavale näriliste tõrjevahendile (edaspidi „tooted”).

| (5) | Ühendkuningriik andis loa viiele tootele 3. novembril 2011 ja ühele tootele 14. novembril 2011. Tooteid lubati kasutada rottide ja hiirte üldiseks tõrjeks ladustatud toodete, toiduainete, tervishoiutoodete ja materjalide kaitsel. Piirangud, millega tagatakse direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 tingimuste täitmine Ühendkuningriigis, sisaldasid nõuet lisada toote etiketile lause „Hoida eemal toiduainetest, joogist ja loomasöödast”, kuid piirangutega ei nõutud seda, et toodet võivad kasutada üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselised kasutajad. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik andis loa viiele tootele 3. novembril 2011 ja ühele tootele 14. novembril 2011. Tooteid lubati kasutada rottide ja hiirte üldiseks tõrjeks ladustatud toodete, toiduainete, tervishoiutoodete ja materjalide kaitsel. Piirangud, millega tagatakse direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 tingimuste täitmine Ühendkuningriigis, sisaldasid nõuet lisada toote etiketile lause „Hoida eemal toiduainetest, joogist ja loomasöödast”, kuid piirangutega ei nõutud seda, et toodet võivad kasutada üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselised kasutajad.

| (6) | Taotleja esitas 31. märtsil 2010 Saksamaale täieliku taotluse toodete esimeste lubade vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Taotleja esitas 31. märtsil 2010 Saksamaale täieliku taotluse toodete esimeste lubade vastastikuseks tunnustamiseks.

| (7) | Saksamaa teatas 8. juunil 2012 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust piirata esimesi lubasid vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikele 4. Saksamaa tegi ettepaneku kehtestada piirang, mille kohaselt võib tooteid kasutada ainult väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseline kasutaja ning et toiduainete kaitsmine jäetaks vaidlusaluste toodete ettenähtud kasutusalast välja, kui toiduaine koosneb taimedest või taimsetest saadustest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (3) artikli 3 punktide 5 ja 6 mõistes. |
| --- | --- |

(7)

Saksamaa teatas 8. juunil 2012 komisjonile, muudele liikmesriikidele ja taotlejale oma ettepanekust piirata esimesi lubasid vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõikele 4. Saksamaa tegi ettepaneku kehtestada piirang, mille kohaselt võib tooteid kasutada ainult väljaõppe saanud või litsentseeritud kutseline kasutaja ning et toiduainete kaitsmine jäetaks vaidlusaluste toodete ettenähtud kasutusalast välja, kui toiduaine koosneb taimedest või taimsetest saadustest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) (3) artikli 3 punktide 5 ja 6 mõistes.

| (8) | Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkusi teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikele 1. Ettenähtud tähtajaks ei esitatud mitte ühtegi märkust. Teadet arutati ka komisjoni ja liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste vahel tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 3. ja 4. juulil 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus muudel liikmesriikidel ja taotlejal esitada märkusi teate kohta kirjalikult 90 päeva jooksul vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 27 lõikele 1. Ettenähtud tähtajaks ei esitatud mitte ühtegi märkust. Teadet arutati ka komisjoni ja liikmesriikides biotsiidide eest vastutavate pädevate asutuste vahel tootelubade ja vastastikuse tunnustamise hõlbustamise töörühma kohtumisel 3. ja 4. juulil 2012.

| (9) | Rääkides piirangutest nende toodete puhul, mida kasutavad väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselised kasutajad, siis vastavalt direktiivile 2008/81/EÜ tuleb difenaakumipõhiste toodete lubade kohaselt rakendada kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. Direktiivi 2008/81/EÜ vastuvõtmisele eelnenud teaduslikul hindamisel tehti järeldus, et muude kui sihtloomadele avalduva teisese mürgisuse ohu vähendamise juhendite järgimist ning toote kasutamist selliselt, et välditakse resistentsuse teket ja levikut, saab oodata vaid kutseliselt kasutajalt. Kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega tuleks seepärast põhimõtteliselt pidada sobivaks riskivähendamismeetmeks, eelkõige liikmesriikides, kus esineb resistentsust difenaakumi suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Rääkides piirangutest nende toodete puhul, mida kasutavad väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselised kasutajad, siis vastavalt direktiivile 2008/81/EÜ tuleb difenaakumipõhiste toodete lubade kohaselt rakendada kõiki sobivaid ja kättesaadavaid riskivähendamismeetmeid, sealhulgas kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega. Direktiivi 2008/81/EÜ vastuvõtmisele eelnenud teaduslikul hindamisel tehti järeldus, et muude kui sihtloomadele avalduva teisese mürgisuse ohu vähendamise juhendite järgimist ning toote kasutamist selliselt, et välditakse resistentsuse teket ja levikut, saab oodata vaid kutseliselt kasutajalt. Kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega tuleks seepärast põhimõtteliselt pidada sobivaks riskivähendamismeetmeks, eelkõige liikmesriikides, kus esineb resistentsust difenaakumi suhtes.

| (10) | Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, on kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difenaakumit sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Seda järeldust toetavad Saksamaa esitatud argumendid, mille kohaselt on rottide puhul täheldatud resistentsust difenaakumi suhtes ning arvatakse, et selline resistentsus laieneb Saksamaal veelgi. Kuna Saksamaal on kutsealase väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästitoimiv organisatsioon, siis kavandatud piirang ei takista nakkuste ennetamist. |
| --- | --- |

(10)

Kuna vastupidise tõendamiseks tõendeid ei ole, on kasutamise piiramine üksnes kutseliste kasutajatega sobiv ja kättesaadav riskivähendamismeede seoses lubade andmisega difenaakumit sisaldavate toodete kasutamiseks Saksamaal. Seda järeldust toetavad Saksamaa esitatud argumendid, mille kohaselt on rottide puhul täheldatud resistentsust difenaakumi suhtes ning arvatakse, et selline resistentsus laieneb Saksamaal veelgi. Kuna Saksamaal on kutsealase väljaõppe saanud ja litsentseeritud kutseliste närilistetõrjujate (põllumajandustootjad, aednikud ja metsandustöötajad) hästitoimiv organisatsioon, siis kavandatud piirang ei takista nakkuste ennetamist.

| (11) | Rääkides toiduainete kaitsmise väljajätmisest lubatud kavandatavatest kasutustest, väitis Saksamaa, et juhul, kui toiduaine koosneb taimedest või taimsetest saadustest määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktide 5 ja 6 mõistes, on toiduks kasutatavate taimse päritoluga toodete kaitse reguleeritud määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ning jääb seetõttu direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(11)

Rääkides toiduainete kaitsmise väljajätmisest lubatud kavandatavatest kasutustest, väitis Saksamaa, et juhul, kui toiduaine koosneb taimedest või taimsetest saadustest määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktide 5 ja 6 mõistes, on toiduks kasutatavate taimse päritoluga toodete kaitse reguleeritud määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ning jääb seetõttu direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalast välja.

| (12) | Komisjon märkis, et vaidlusalused tooted kuuluvad kahtlemata direktiivi 98/8/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a kohase biotsiidide määratluse alla. Seetõttu tuleks pigem uurida, kas tooteid ei ole direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalast sama direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti r alusel teatavatest kasutustest välja arvatud, mis puhul oleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt nende konkreetsete kasutusalade jaoks vaja täiendavat luba. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon märkis, et vaidlusalused tooted kuuluvad kahtlemata direktiivi 98/8/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a kohase biotsiidide määratluse alla. Seetõttu tuleks pigem uurida, kas tooteid ei ole direktiivi 98/8/EÜ reguleerimisalast sama direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti r alusel teatavatest kasutustest välja arvatud, mis puhul oleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt nende konkreetsete kasutusalade jaoks vaja täiendavat luba.

| (13) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõike 1 punktist a tuleneb, et kõnealust määrust ei kohaldata toodetele, mida kasutatakse peamiselt hügieeni tagamiseks, mitte taimede või taimsete saaduste kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 2 lõike 1 punktist a tuleneb, et kõnealust määrust ei kohaldata toodetele, mida kasutatakse peamiselt hügieeni tagamiseks, mitte taimede või taimsete saaduste kaitsmiseks.

| (14) | Vaidlusalused tooted on muu hulgas ette nähtud kasutamiseks näriliste tõrjevahendina toiduainete kaitsmisel hiirte ja rottide vastu ning toiduaineid saab lugeda taimedeks või taimseteks saadusteks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktide 5 ja 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(14)

Vaidlusalused tooted on muu hulgas ette nähtud kasutamiseks näriliste tõrjevahendina toiduainete kaitsmisel hiirte ja rottide vastu ning toiduaineid saab lugeda taimedeks või taimseteks saadusteks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 3 punktide 5 ja 6 tähenduses.

| (15) | Ometi on vaidlusalused tooted nähtud ette ka mitmeks muuks kasutusalaks kui toiduainete kaitsmine ja enamik toiduaineid ei koosne taimedest või taimsetest saadustest. Lisaks sellele on vaidlusaluste toodete lubades olevate märgistamisnõuetega tagatud, et tooted ei puutu otse toiduainetega kokku (4). Selliste toodete peamine kasutusala, mille loal osutatakse toiduainete kaitsmisele, peaks olema toidu kaitsmine näriliste põhjustatud saastuse eest ning sellest tulenevate zoonootiliste haiguste leviku vältimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004 määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (5) II lisas kõigi tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappide jaoks ette nähtud üldistele hügieeninõuetele. |
| --- | --- |

(15)

Ometi on vaidlusalused tooted nähtud ette ka mitmeks muuks kasutusalaks kui toiduainete kaitsmine ja enamik toiduaineid ei koosne taimedest või taimsetest saadustest. Lisaks sellele on vaidlusaluste toodete lubades olevate märgistamisnõuetega tagatud, et tooted ei puutu otse toiduainetega kokku (4). Selliste toodete peamine kasutusala, mille loal osutatakse toiduainete kaitsmisele, peaks olema toidu kaitsmine näriliste põhjustatud saastuse eest ning sellest tulenevate zoonootiliste haiguste leviku vältimine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004 määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (5) II lisas kõigi tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappide jaoks ette nähtud üldistele hügieeninõuetele.

| (16) | Kuna vaidlusaluste toodete peamine eesmärk on hügieeni tagamine mitte taimede ja taimsete saaduste kaitse, ei ole tooted välja jäetud direktiivi 98/8/EÜ kohaldamisalast vastavalt direktiivi artikli 1 lõike 2 punktile r sellise kasutamise eesmärgil. Seega ei ole Saksamaa taotletud piirang eespool osutatud argumentidele tuginedes põhjendatud. |
| --- | --- |

(16)

Kuna vaidlusaluste toodete peamine eesmärk on hügieeni tagamine mitte taimede ja taimsete saaduste kaitse, ei ole tooted välja jäetud direktiivi 98/8/EÜ kohaldamisalast vastavalt direktiivi artikli 1 lõike 2 punktile r sellise kasutamise eesmärgil. Seega ei ole Saksamaa taotletud piirang eespool osutatud argumentidele tuginedes põhjendatud.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 4 võib Saksamaa piirata lubade andmist käesoleva otsuse lisas loetletud toodetele ja lubada neid kasutada üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselistel kasutajatel, jätmata kõnealuste toodete lubatud kavandatud kasutusalast välja toitainete kaitsmist.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 19. veebruar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 46.

2

(3)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

3

(4)  Vt sellega seoses komisjoni talituste ja liikmesriikide asutuste vahel kokkulepitud ja avaldatud suuniseid biotsiidide direktiivi 98/8/EÜ ja taimekaitsevahendite direktiivi 91/414/EMÜ kohta pealkirjaga Borderline between Directive 98/8/EC concerning the placing on the market of Biocidal product and Directive 91/414/EEC concerning the placing on the market of plant protection products ja mis on kättesaadavad veebilehel http://ec.europa.eu/food/plant/protection/evaluation/borderline_en.htm.

4

Borderline between Directive 98/8/EC concerning the placing on the market of Biocidal product and Directive 91/414/EEC concerning the placing on the market of plant protection products

(5)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

5

---

LISA

Tooted, mille puhul Saksamaal on lubatud seada kasutusloale vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 4 piirang, mille kohaselt kasutamine on lubatud üksnes väljaõppe saanud või litsentseeritud kutselisel kasutajal:

| Toote nimetus Ühendkuningriigis | Ühendkuningriigi taotluse biotsiidiregistri viitenumber | Toote nimetus Saksamaal | Saksamaa taotluse biotsiidiregistri viitenumber |
| --- | --- | --- | --- |
| Murabloc LM | 2010/1329/5686/UK/AA/7269 | Murablock | 2010/1329/5686/DE/MA/8105 |
| Souribloc | 2010/1329/5706/UK/AA/7465 | Souriblock | 2010/1329/5706/DE/MA/8109 |
| Raticide VK | 2010/1329/5726/UK/AA/7468 | MUSCIDAN Haferköder | 2010/1329/5726/DE/MA/8113 |
| Le Souriquois | 2010/1329/5728/UK/AA/7470 | MUSCIDAN Weizenköder | 2010/1329/5728/DE/MA/8120 |
| Ratigum | 2010/1329/5707/UK/AA/7466 | Ratigum | 2010/1329/5707/DE/MA/8110 |
| Super Pellets | 2010/1329/5708/UK/AA/7467 | Super Pellets | 2010/1329/5708/DE/MA/8112 |

Toote nimetus Ühendkuningriigis

Ühendkuningriigi taotluse biotsiidiregistri viitenumber

Toote nimetus Saksamaal

Saksamaa taotluse biotsiidiregistri viitenumber

Murabloc LM

2010/1329/5686/UK/AA/7269

Murablock

2010/1329/5686/DE/MA/8105

Souribloc

2010/1329/5706/UK/AA/7465

Souriblock

2010/1329/5706/DE/MA/8109

Raticide VK

2010/1329/5726/UK/AA/7468

MUSCIDAN Haferköder

2010/1329/5726/DE/MA/8113

Le Souriquois

2010/1329/5728/UK/AA/7470

MUSCIDAN Weizenköder

2010/1329/5728/DE/MA/8120

Ratigum

2010/1329/5707/UK/AA/7466

Ratigum

2010/1329/5707/DE/MA/8110

Super Pellets

2010/1329/5708/UK/AA/7467

Super Pellets

2010/1329/5708/DE/MA/8112

---

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/21

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. veebruar 2013,

millega tehakse erand teatavatele liikmesriikidele statistika esitamise osas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1338/2008 (rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta) seoses Euroopa terviseuuringul põhineva statistikaga

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 784 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, prantsus-, rootsi- ja saksakeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2013/97/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotlusi

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1338/2008 artikli 9 lõike 2 kohaselt võib komisjon liikmesriikidele kehtestada erandeid ja üleminekuperioode, mis tuginevad objektiivsetele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1338/2008 artikli 9 lõike 2 kohaselt võib komisjon liikmesriikidele kehtestada erandeid ja üleminekuperioode, mis tuginevad objektiivsetele kriteeriumidele.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe põhjal ilmneb, et liikmesriigid on taotlenud erandeid, kuna määruse (EÜ) nr 1338/2008 täielikuks järgimiseks tuleb riiklikke statistikasüsteeme oluliselt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe põhjal ilmneb, et liikmesriigid on taotlenud erandeid, kuna määruse (EÜ) nr 1338/2008 täielikuks järgimiseks tuleb riiklikke statistikasüsteeme oluliselt kohandada.

| (3) | Kõnealused erandid tuleks nende taotluse alusel teha Belgiale, Prantsusmaale, Madalmaadele, Rootsile ja Ühendkuningriigile. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused erandid tuleks nende taotluse alusel teha Belgiale, Prantsusmaale, Madalmaadele, Rootsile ja Ühendkuningriigile.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud liikmesriikidele tehakse lisas esitatud erandid.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 19. veebruar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

1

---

LISA

Erandid komisjoni rakendatavast määrusest (EÜ) nr 1338/2008 seoses Euroopa terviseuuringul põhineva statistikaga

Belgia, Prantsusmaa ja Madalmaad ei pea esitama järgmises tabelis esitatud näitajaid.

| Belgia | — | INTLANG (intervjuu keel); |
| --- | --- | --- |

Belgia

—

INTLANG (intervjuu keel);

| — | PL4, PL5, PL7 füüsiliste ja sensoorsete puuete kohta; |
| --- | --- |

—

PL4, PL5, PL7 füüsiliste ja sensoorsete puuete kohta;

| — | MH1a kuni MH1h vaimse tervise kohta; |
| --- | --- |

—

MH1a kuni MH1h vaimse tervise kohta;

| — | AM3 ja AM5 ambulatoorse ravi kohta; |
| --- | --- |

—

AM3 ja AM5 ambulatoorse ravi kohta;

| — | PA4 preventsiooni kohta; |
| --- | --- |

—

PA4 preventsiooni kohta;

| — | UN1a kuni UN2d rahuldamata vajaduste kohta. |
| --- | --- |

—

UN1a kuni UN2d rahuldamata vajaduste kohta.

Prantsusmaa

| — | AL1 kuni AL6 alkoholi tarvitamise kohta; |
| --- | --- |

—

AL1 kuni AL6 alkoholi tarvitamise kohta;

| — | IC1 kuni IC3 mitteametliku hoolduse kohta. |
| --- | --- |

—

IC1 kuni IC3 mitteametliku hoolduse kohta.

Madalmaad

| — | PL5 ja PL6 füüsiliste ja sensoorsete puuete kohta; |
| --- | --- |

—

PL5 ja PL6 füüsiliste ja sensoorsete puuete kohta;

| — | MH1a kuni MH1h vaimse tervise kohta; |
| --- | --- |

—

MH1a kuni MH1h vaimse tervise kohta;

| — | PE1 kuni PE8 füüsilise tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

PE1 kuni PE8 füüsilise tegevuse kohta;

| — | AL1 kuni AL6 alkoholi tarvitamise kohta; |
| --- | --- |

—

AL1 kuni AL6 alkoholi tarvitamise kohta;

Rootsi ja Ühendkuningriik: Rootsi ja Ühendkuningriigi puhul on vaadeldavaks üldkogumiks vähemalt 16-aastased kõnealuste liikmesriikide territooriumil andmete kogumise ajal eraldi leibkonnana elavad üksikisikud.

---

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/23

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. veebruar 2013,

milles käsitletakse liidu rahalist abi kooskõlastatud kontrollikava jaoks, mille eesmärk on tuvastada pettuste levik teatavate toiduainete turustamisel

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 1035 all)

(2013/98/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artiklit 66,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast 2012. aasta detsembris mitmes liikmesriigis tehtud kontrollimisi teatati komisjonile teatavate toiduainetega seotud pettustest. Seetõttu oli vajalik, et komisjon annaks liikmesriikidele soovitusega 2013/99/EL (2) soovituse rakendada kooskõlastatud kontrollikava, mille eesmärk on tuvastada pettuste levik selliste toiduainete turustamisel. Kooskõlastatud kontrollikava tuleks rakendada ühe kuu jooksul alates komisjoni soovituse vastuvõtmisest või hiljemalt alates 1. märtsist 2013. |
| --- | --- |

(1)

Pärast 2012. aasta detsembris mitmes liikmesriigis tehtud kontrollimisi teatati komisjonile teatavate toiduainetega seotud pettustest. Seetõttu oli vajalik, et komisjon annaks liikmesriikidele soovitusega 2013/99/EL (2) soovituse rakendada kooskõlastatud kontrollikava, mille eesmärk on tuvastada pettuste levik selliste toiduainete turustamisel. Kooskõlastatud kontrollikava tuleks rakendada ühe kuu jooksul alates komisjoni soovituse vastuvõtmisest või hiljemalt alates 1. märtsist 2013.

| (2) | Nimetatud kava sujuvaks ja kiireks rakendamiseks peaks liit andma rahalist toetust liikmesriikidele, kes seda kava kõige otstarbekamalt rakendavad. Võttes arvesse olukorra erakorralisust ning vajadust tarbijaid kiiresti rahustada, hoida ära kauplemise katkestused asjaomasel turul ja tagada, et liidu eksport ei kannataks kahju, on asjakohane määrata liidu toetuse suuruseks 75 % abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud kava sujuvaks ja kiireks rakendamiseks peaks liit andma rahalist toetust liikmesriikidele, kes seda kava kõige otstarbekamalt rakendavad. Võttes arvesse olukorra erakorralisust ning vajadust tarbijaid kiiresti rahustada, hoida ära kauplemise katkestused asjaomasel turul ja tagada, et liidu eksport ei kannataks kahju, on asjakohane määrata liidu toetuse suuruseks 75 % abikõlblikest kuludest.

| (3) | Praeguse teabe kohaselt maksavad nii DNA-testi tegemine toiduainete puhul, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavana, kui fenüülbutasooni (PBZ) jääkide avastamine hobuselihas mõlemad hinnanguliselt 400 eurot testi või jääkide avastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Praeguse teabe kohaselt maksavad nii DNA-testi tegemine toiduainete puhul, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavana, kui fenüülbutasooni (PBZ) jääkide avastamine hobuselihas mõlemad hinnanguliselt 400 eurot testi või jääkide avastamise kohta.

| (4) | ELi 75 % kaasrahastamise määra puhul oleks liidu maksimaalne panus DNA- või PBZ-testide tegemisse 300 eurot testi kohta. |
| --- | --- |

(4)

ELi 75 % kaasrahastamise määra puhul oleks liidu maksimaalne panus DNA- või PBZ-testide tegemisse 300 eurot testi kohta.

| (5) | Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (3) (edaspidi „kohaldamiseeskirjad”) artikliga 94 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 84 ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju) (3) (edaspidi „kohaldamiseeskirjad”) artikliga 94 eelneb liidu eelarvest kulukohustuse võtmisele rahastamisotsus, milles sätestatakse sellise meetme olulised osad, millega kaasneb kulude rahastamine eelarvest; rahastamisotsuse teeb institutsioon või asutus, kelle institutsioon on selleks volitanud.

| (6) | Abikõlblikud meetmed, millele võidakse määrata liidu rahaline toetus, on kindlaks määratud käesolevas komisjoni rakendusotsuses. |
| --- | --- |

(6)

Abikõlblikud meetmed, millele võidakse määrata liidu rahaline toetus, on kindlaks määratud käesolevas komisjoni rakendusotsuses.

| (7) | Liidu rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et testid ja analüüsid on tehtud ning et pädev asutus esitab käesolevas otsuses ettenähtud tähtaja jooksul kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(7)

Liidu rahalist toetust tuleks anda tingimusel, et testid ja analüüsid on tehtud ning et pädev asutus esitab käesolevas otsuses ettenähtud tähtaja jooksul kogu vajaliku teabe.

| (8) | Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse liidu rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitab. |
| --- | --- |

(8)

Haldustõhususe huvides tuleks kõik kulud, millele taotletakse liidu rahalist toetust, esitada eurodes. Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) tuleks muus vääringus kui eurodes väljendatud kulude ümberarvestuskursina kasutada kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik oma taotluse esitab.

| (9) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005 tuleb rahalist toetust selliste kavade jaoks anda Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Finantskontrolli tegemise eesmärgil kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 9, 36 ja 37, |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005 tuleb rahalist toetust selliste kavade jaoks anda Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Finantskontrolli tegemise eesmärgil kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 9, 36 ja 37,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Liit toetab liikmesriikide tehtud kulutusi soovituses 2013/99/EL (edaspidi „komisjoni soovitus”) nimetatud kontrollikava rakendamiseks summaga kuni 1 357 500 eurot, mis võetakse eelarverealt 17 04 07 01.

Artikkel 2

Abikõlblikud kulud

1.   Komisjoni soovituses nimetatud liidu toetust antakse osalise hüvitisena 75 % ulatuses pädeva asutuse läbiviidud testide maksumusest, mis on tehtud komisjoni soovituse artiklis 1 nimetatud kontrollikava rakendamiseks.

Liidu rahaline toetus ei või ületada

| a) | 300 eurot testi kohta; |
| --- | --- |

a)

300 eurot testi kohta;

| b) | I lisas nimetatud summat. |
| --- | --- |

b)

I lisas nimetatud summat.

2.   Ainult II lisas nimetatud kulud on abikõlblikud.

Artikkel 3

Abikõlblikkuse eeskirjad

1.   Artiklis 1 nimetatud liidu rahalist toetust antakse järgmistel tingimustel:

| a) | testid on tehtud vastavalt komisjoni soovituse tingimustele selle lisa II jaos nimetatud ajavahemikul; |
| --- | --- |

a)

testid on tehtud vastavalt komisjoni soovituse tingimustele selle lisa II jaos nimetatud ajavahemikul;

| b) | liikmesriik on esitanud komisjonile komisjoni soovituse lisa III jaos nimetatud aruande ning on teinud seda samas jaos sätestatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik on esitanud komisjonile komisjoni soovituse lisa III jaos nimetatud aruande ning on teinud seda samas jaos sätestatud tähtaja jooksul;

| c) | liikmesriik on esitanud komisjonile 31. maiks 2013 elektroonilise finantsaruande vastavalt III lisas sätestatud vormile. |
| --- | --- |

c)

liikmesriik on esitanud komisjonile 31. maiks 2013 elektroonilise finantsaruande vastavalt III lisas sätestatud vormile.

2.   Komisjon võib vähendada artiklis 1 nimetatud toetust, kui lõikes 1 nimetatud tingimusi ei ole täidetud, võttes arvesse tingimustest kõrvalekaldumise laadi ja raskust ning võimalikku liidule põhjustatud finantskahju.

Artikkel 4

Vääring ja vahetuskurss

1.   Liidu rahalise toetuse saamiseks esitab liikmesriik kulud eurodes ning need ei sisalda käibemaksu ega muid makse.

2.   Juhul kui liikmesriigi kulud on tehtud muus vääringus kui eurodes, arvestab asjaomane liikmesriik summa ümber eurodesse, kasutades ümberarvestuskursina kõige uuemat kurssi, mille Euroopa Keskpank on avaldanud enne selle kuu esimest päeva, mil asjaomane liikmesriik esitab oma taotluse.

Artikkel 5

Käesolev otsus kujutab endast rahastamisotsust finantsmääruse artikli 84 tähenduses.

Artikkel 6

Käesolevat otsust kohaldatakse alates komisjoni soovituse avaldamise kuupäevast.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. veebruar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 28.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

4

---

I LISA

Artikli 2 lõikes 1 osutatud maksimaalne liidu toetus

| Liikmesriik | Maksimaalne liidu toetus
  DNA-testile | Maksimaalne liidu toetus
  PBZ-testile | Liidu toetus kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 30 000 | 100 500 | 130 500 |
| Bulgaaria | 30 000 | 46 500 | 76 500 |
| Tšehhi Vabariik | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Taani | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Saksamaa | 45 000 | 15 000 | 60 000 |
| Eesti | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Iirimaa | 15 000 | 10 500 | 25 500 |
| Kreeka | 30 000 | 15 000 | 45 000 |
| Hispaania | 45 000 | 34 500 | 79 500 |
| Prantsusmaa | 45 000 | 78 000 | 123 000 |
| Itaalia | 45 000 | 183 000 | 228 000 |
| Küpros | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Läti | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Leedu | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Luksemburg | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Ungari | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Malta | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Madalmaad | 30 000 | 30 000 | 60 000 |
| Austria | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Poola | 45 000 | 75 000 | 120 000 |
| Portugal | 30 000 | 1 500 | 31 500 |
| Rumeenia | 30 000 | 51 000 | 81 000 |
| Sloveenia | 3 000 | 1 500 | 4 500 |
| Slovakkia | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Soome | 15 000 | 1 500 | 16 500 |
| Rootsi | 30 000 | 6 000 | 36 000 |
| Ühendkuningriik | 45 000 | 16 500 | 61 500 |
| KOKKU | 675 000 | 682 500 | 1 357 500 |

Liikmesriik

Maksimaalne liidu toetus

DNA-testile

Maksimaalne liidu toetus

PBZ-testile

Liidu toetus kokku

Belgia

30 000

100 500

130 500

Bulgaaria

30 000

46 500

76 500

Tšehhi Vabariik

30 000

1 500

31 500

Taani

15 000

1 500

16 500

Saksamaa

45 000

15 000

60 000

Eesti

3 000

1 500

4 500

Iirimaa

15 000

10 500

25 500

Kreeka

30 000

15 000

45 000

Hispaania

45 000

34 500

79 500

Prantsusmaa

45 000

78 000

123 000

Itaalia

45 000

183 000

228 000

Küpros

3 000

1 500

4 500

Läti

15 000

1 500

16 500

Leedu

15 000

1 500

16 500

Luksemburg

3 000

1 500

4 500

Ungari

30 000

1 500

31 500

Malta

3 000

1 500

4 500

Madalmaad

30 000

30 000

60 000

Austria

30 000

1 500

31 500

Poola

45 000

75 000

120 000

Portugal

30 000

1 500

31 500

Rumeenia

30 000

51 000

81 000

Sloveenia

3 000

1 500

4 500

Slovakkia

15 000

1 500

16 500

Soome

15 000

1 500

16 500

Rootsi

30 000

6 000

36 000

Ühendkuningriik

45 000

16 500

61 500

KOKKU

675 000

682 500

1 357 500

---

II LISA

Artikli 2 lõikes 2 nimetatud abikõlblikud kulud

Käesolevas rakendusotsuses nimetatud testide tegemisega seotud abikõlblikud kulud, millele antakse liidu rahalist toetust, piirduvad liikmesriikide tehtud järgmiste kuludega:

| a) | testikomplektide, reaktiivide ning kõigi identifitseeritavate ja just testide tegemiseks kasutatud tarvikute ostmine; |
| --- | --- |

a)

testikomplektide, reaktiivide ning kõigi identifitseeritavate ja just testide tegemiseks kasutatud tarvikute ostmine;

| b) | laboris täielikult või osaliselt testide tegemiseks palgatud töötajad, nende tööalasest staatusest olenemata; kulud on piiratud personali tegeliku töötasuga koos sotsiaalkindlustusmaksude ja muude seadusega määratud maksudega, mis arvatakse töötasu hulka; |
| --- | --- |

b)

laboris täielikult või osaliselt testide tegemiseks palgatud töötajad, nende tööalasest staatusest olenemata; kulud on piiratud personali tegeliku töötasuga koos sotsiaalkindlustusmaksude ja muude seadusega määratud maksudega, mis arvatakse töötasu hulka;

| c) | proovide saatmine analüüse/teste tegevasse laborisse ning |
| --- | --- |

c)

proovide saatmine analüüse/teste tegevasse laborisse ning

| d) | üldkulud mahus 7 % punktides a, b ja c osutatud kulude summast. |
| --- | --- |

d)

üldkulud mahus 7 % punktides a, b ja c osutatud kulude summast.

---

III LISA

Artikli 3 lõike 1 punktis c nimetatud finantsaruanne

| DNA |
| --- |
| Nimetage töötaja kategooria | Tunnid | Kulu tunnis | Personalikulud |
| (1) | (2) | (3) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Tööjõukulude vahesumma | (5) |
| Nimetage: testikomplektid/reaktiivid/tarvikud | Kogus/arv | Ühiku maksumus | Kulud kokku |
| (6) | (7) | (8) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Testikomplektide/reaktiivide/tarvikute vahesumma | (10) |
| Laborisse saatmise kulud | | | (11) |
| | | KOKKU | |
| KOKKU KOOS ÜLDKULUDEGA | |

DNA

Nimetage töötaja kategooria

Tunnid

Kulu tunnis

Personalikulud

(1)

(2)

(3)

Formula

Tööjõukulude vahesumma

(5)

Nimetage: testikomplektid/reaktiivid/tarvikud

Kogus/arv

Ühiku maksumus

Kulud kokku

(6)

(7)

(8)

Formula

Testikomplektide/reaktiivide/tarvikute vahesumma

(10)

Laborisse saatmise kulud

(11)

KOKKU

Formula

KOKKU KOOS ÜLDKULUDEGA

Formula

| PBZ |
| --- |
| Nimetage töötaja kategooria | Tunnid | Kulu tunnis | Personalikulud |
| (1) | (2) | (3) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Tööjõukulude vahesumma | (5) |
| Nimetage: reaktiivid/tarvikud | Kogus/arv | Ühiku maksumus | Kulud kokku |
| (6) | (7) | (8) | |
| | | | |
| | | | |
| | | Reaktiivide/tarvikute vahesumma | (10) |
| Laborisse saatmise kulud | | | (11) |
| | | KOKKU | |
| KOKKU KOOS ÜLDKULUDEGA | |

PBZ

Nimetage töötaja kategooria

Tunnid

Kulu tunnis

Personalikulud

(1)

(2)

(3)

Formula

Tööjõukulude vahesumma

(5)

Nimetage: reaktiivid/tarvikud

Kogus/arv

Ühiku maksumus

Kulud kokku

(6)

(7)

(8)

Formula

Reaktiivide/tarvikute vahesumma

(10)

Laborisse saatmise kulud

(11)

KOKKU

Formula

KOKKU KOOS ÜLDKULUDEGA

Formula

---

SOOVITUSED

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/28

---

KOMISJONI SOOVITUS,

19. veebruar 2013,

koordineeritud kontrollikava kohta, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel

(2013/99/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (1) eriti selle artiklit 53,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 53 on sätestatud, et komisjon võib vajaduse korral soovitada koordineeritud kavu, mida korraldatakse ühekordselt eelkõige sööda, toidu või loomadega seotud ohtude leviku kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 53 on sätestatud, et komisjon võib vajaduse korral soovitada koordineeritud kavu, mida korraldatakse ühekordselt eelkõige sööda, toidu või loomadega seotud ohtude leviku kindlakstegemiseks;

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on sätestatud kõikidele toiduainetele kohaldatavad ELi toidu märgistamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on sätestatud kõikidele toiduainetele kohaldatavad ELi toidu märgistamise eeskirjad.

| (3) | Kooskõlas direktiiviga 2000/13/EÜ ei tohi märgistus ja selle meetodid tarbijat eksitada, eelkõige seoses toidu selliste iseloomulike tunnustega nagu toidu tegelik olemus ja nimetus. ELi või siseriiklike erieeskirjade puudumise korral on nimetus, mille all toodet müüakse, toote harjumuspärane nimetus selles liikmesriigis, kus toodet müüakse, või toidu kirjeldus, mis annab ostjale piisavalt selget teavet toote tegeliku olemuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas direktiiviga 2000/13/EÜ ei tohi märgistus ja selle meetodid tarbijat eksitada, eelkõige seoses toidu selliste iseloomulike tunnustega nagu toidu tegelik olemus ja nimetus. ELi või siseriiklike erieeskirjade puudumise korral on nimetus, mille all toodet müüakse, toote harjumuspärane nimetus selles liikmesriigis, kus toodet müüakse, või toidu kirjeldus, mis annab ostjale piisavalt selget teavet toote tegeliku olemuse kohta.

| (4) | Lisaks peavad müügipakendis toidu puhul, mis on suunatud lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele, olema etiketile märgitud kõik koostisosad. Lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele ettenähtud toitude puhul, mis sisaldavad koostisosana liha, tuleb otse pakendile või sellele kinnitatud märgisele märkida loomaliigi nimi, millise lihaga on tegemist. Kui koostisosa on nimetatud toidu nimetuses, märgitakse koostisainete loetelus selle kogus protsentides, et vältida tarbija eksitamist seoses toidu nimetuse ja koostisega. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks peavad müügipakendis toidu puhul, mis on suunatud lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele, olema etiketile märgitud kõik koostisosad. Lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele ettenähtud toitude puhul, mis sisaldavad koostisosana liha, tuleb otse pakendile või sellele kinnitatud märgisele märkida loomaliigi nimi, millise lihaga on tegemist. Kui koostisosa on nimetatud toidu nimetuses, märgitakse koostisainete loetelus selle kogus protsentides, et vältida tarbija eksitamist seoses toidu nimetuse ja koostisega.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (3) on ette nähtud täiendavad märgistusnõuded, mida kohaldatakse konkreetsete toiduainete suhtes. Eelkõige nähakse ette, et lõpptarbijale tarnimiseks ettenähtud pakendid, mis sisaldavad muu hulgas kabjaliste hakkliha, peavad kandma märgist, mis näitab, et selliseid tooteid tuleks enne tarbimist termiliselt töödelda sellisel määral, nagu see on nõutav selle liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega, mille territooriumil toode turule viiakse. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (3) on ette nähtud täiendavad märgistusnõuded, mida kohaldatakse konkreetsete toiduainete suhtes. Eelkõige nähakse ette, et lõpptarbijale tarnimiseks ettenähtud pakendid, mis sisaldavad muu hulgas kabjaliste hakkliha, peavad kandma märgist, mis näitab, et selliseid tooteid tuleks enne tarbimist termiliselt töödelda sellisel määral, nagu see on nõutav selle liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega, mille territooriumil toode turule viiakse.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa III jaos on sätestatud, et tapamaju käitavad toidukäitlejad peavad vastavalt vajadusele nõudma, vastu võtma ja kontrollima toiduahelat käsitlevat teavet kõigi loomade puhul, välja arvatud looduslikud ulukid, kes on saadetud või kavatsetakse saata tapamajja ning võtma seoses selle teabega meetmeid. Asjakohane toiduahelat käsitlev teave peab hõlmama eelkõige teavet loomadele asjakohasel ajavahemikul manustatud veterinaarravimite kohta, mille keeluaeg on nullist suurem, koos manustamiskuupäevade ja keeluaegadega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (4) on muu hulgas sätestatud, et auditeerimis- ja inspekteerimisülesandeid teostab riiklik veterinaararst. Riiklik veterinaararst kontrollib ja analüüsib tapmiseks ettenähtud loomade päritoluettevõtte andmetes olevat asjakohast teavet ja võtab arvesse nimetatud kontrolli ja analüüsi dokumenteeritud tulemusi tapaeelse ja tapajärgse kontrolli läbiviimisel. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa III jaos on sätestatud, et tapamaju käitavad toidukäitlejad peavad vastavalt vajadusele nõudma, vastu võtma ja kontrollima toiduahelat käsitlevat teavet kõigi loomade puhul, välja arvatud looduslikud ulukid, kes on saadetud või kavatsetakse saata tapamajja ning võtma seoses selle teabega meetmeid. Asjakohane toiduahelat käsitlev teave peab hõlmama eelkõige teavet loomadele asjakohasel ajavahemikul manustatud veterinaarravimite kohta, mille keeluaeg on nullist suurem, koos manustamiskuupäevade ja keeluaegadega. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks) (4) on muu hulgas sätestatud, et auditeerimis- ja inspekteerimisülesandeid teostab riiklik veterinaararst. Riiklik veterinaararst kontrollib ja analüüsib tapmiseks ettenähtud loomade päritoluettevõtte andmetes olevat asjakohast teavet ja võtab arvesse nimetatud kontrolli ja analüüsi dokumenteeritud tulemusi tapaeelse ja tapajärgse kontrolli läbiviimisel.

| (7) | Pärast 2012. aasta detsembris liikmesriikides alanud ametlikke kontrollimisi teatati komisjonile, et teatavad müügipakendis toidud sisaldasid hobuseliha, mida ei olnud märgitud otse pakendil või sellele kinnitatud märgisel esitatud koostisosade loetelus. Selle asemel osutati teatavate selliste toitude nimetuses ja/või lisatud koostisosade loetelus eksitavalt üksnes veiseliha olemasolule. |
| --- | --- |

(7)

Pärast 2012. aasta detsembris liikmesriikides alanud ametlikke kontrollimisi teatati komisjonile, et teatavad müügipakendis toidud sisaldasid hobuseliha, mida ei olnud märgitud otse pakendil või sellele kinnitatud märgisel esitatud koostisosade loetelus. Selle asemel osutati teatavate selliste toitude nimetuses ja/või lisatud koostisosade loetelus eksitavalt üksnes veiseliha olemasolule.

| (8) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (5) artiklile 17 peavad toidu- ja söödakäitlejad enda juhitava ettevõtte kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel tagama toidu ja sööda vastavuse nende tegevust reguleerivatele toidualaste õigusnormide nõuetele ning kontrollima kõnealuste nõuete täitmist. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (5) artiklile 17 peavad toidu- ja söödakäitlejad enda juhitava ettevõtte kõigil tootmis-, töötlemis- ja turustamisetappidel tagama toidu ja sööda vastavuse nende tegevust reguleerivatele toidualaste õigusnormide nõuetele ning kontrollima kõnealuste nõuete täitmist.

| (9) | Hobused on ühtaegu nii toiduks tarvitatav kui ka toiduks mittetarvitatav liik. Fenüülbutasoon on veterinaarravim, mille kasutamine vastavalt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrusele (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) (6) on lubatud ainult toiduks mittetarvitatavate loomade puhul. Seega hobused, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil ning keda on mõnes eluetapis ravitud fenüülbutasooniga, ei tohi sattuda toiduahelasse. Võttes arvesse pettust, mis on seotud teatavate toiduainete märgistusel hobuseliha sisalduse märkimata jätmisega, on asjakohane teha ennetavatel eesmärkidel kindlaks, kas fenüülbutasooniga ravitud hobuste toiduks mitte tarvitatav liha on jõudnud toiduahelasse. |
| --- | --- |

(9)

Hobused on ühtaegu nii toiduks tarvitatav kui ka toiduks mittetarvitatav liik. Fenüülbutasoon on veterinaarravim, mille kasutamine vastavalt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta määrusele (EL) nr 37/2010 (mis käsitleb farmakoloogilisi toimeaineid ja nende liigitust loomsetes toiduainetes sisalduvate jääkide piirnormide järgi) (6) on lubatud ainult toiduks mittetarvitatavate loomade puhul. Seega hobused, keda ei peeta toidu tootmise eesmärgil ning keda on mõnes eluetapis ravitud fenüülbutasooniga, ei tohi sattuda toiduahelasse. Võttes arvesse pettust, mis on seotud teatavate toiduainete märgistusel hobuseliha sisalduse märkimata jätmisega, on asjakohane teha ennetavatel eesmärkidel kindlaks, kas fenüülbutasooniga ravitud hobuste toiduks mitte tarvitatav liha on jõudnud toiduahelasse.

| (10) | Seepärast soovitab komisjon liikmesriikidel kohaldada ühe kuu jooksul kooskõlastatud kontrollikava, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel. Seda perioodi võib pikendada kahe kuu võrra. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast soovitab komisjon liikmesriikidel kohaldada ühe kuu jooksul kooskõlastatud kontrollikava, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel. Seda perioodi võib pikendada kahe kuu võrra.

| (11) | Soovitatud kontrollikava peaks hõlmama kahte meedet. |
| --- | --- |

(11)

Soovitatud kontrollikava peaks hõlmama kahte meedet.

| (12) | Esimene meede peaks hõlmama lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele ettenähtud toidu asjakohast kontrolli jaemüügi tasandil, kui toitu turustatakse ja/või kui see on märgistatud veiseliha sisaldavana. Kontrollimisi võib laiendada ka muudele asutustele (nt külmhooned). Nende kontrollide eesmärk on teha kindlaks, kas sellised tooted sisaldavad hobuseliha, mida ei ole nõuetekohaselt pakendile märgitud, või pakendamata toiduainete puhul, kas teavet hobuseliha sisalduse kohta on tarbijate või toitlustusettevõtete eest varjatud. Kontrollitakse representatiivset valimit. |
| --- | --- |

(12)

Esimene meede peaks hõlmama lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele ettenähtud toidu asjakohast kontrolli jaemüügi tasandil, kui toitu turustatakse ja/või kui see on märgistatud veiseliha sisaldavana. Kontrollimisi võib laiendada ka muudele asutustele (nt külmhooned). Nende kontrollide eesmärk on teha kindlaks, kas sellised tooted sisaldavad hobuseliha, mida ei ole nõuetekohaselt pakendile märgitud, või pakendamata toiduainete puhul, kas teavet hobuseliha sisalduse kohta on tarbijate või toitlustusettevõtete eest varjatud. Kontrollitakse representatiivset valimit.

| (13) | On olemas usaldusväärsed meetodid, mis võimaldavad märgistusel nimetamata liikide valkude sisalduse proovis piisava täpsusega kindlaks määrata. Euroopa Liidu referentlaboratoorium, kes tegeleb söödas sisalduvate loomsete valkude määramisega, võib anda kasulikku nõu asjakohaste meetodite ja nende kasutamise kohta. Pädevaid asutusi kutsutakse üles toetuma kasutatavate meetodite valikul referentlaboratooriumi nõuannetele. |
| --- | --- |

(13)

On olemas usaldusväärsed meetodid, mis võimaldavad märgistusel nimetamata liikide valkude sisalduse proovis piisava täpsusega kindlaks määrata. Euroopa Liidu referentlaboratoorium, kes tegeleb söödas sisalduvate loomsete valkude määramisega, võib anda kasulikku nõu asjakohaste meetodite ja nende kasutamise kohta. Pädevaid asutusi kutsutakse üles toetuma kasutatavate meetodite valikul referentlaboratooriumi nõuannetele.

| (14) | Teine meede hõlmab asjakohase kontrolli läbiviimist inimtoiduks ettenähtud hobuseliha käitlevates ettevõtetes, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit toidu kontrollimist, et avastada fenüülbutasooni jääke. Selliseid kontrolle tuleks samuti teha representatiivse valimi suhtes, võttes arvesse tootmist ja importi. Käesoleva juhtumi puhul on asjakohane viidata meetoditele, mis on sätestatud komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsuses 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (7). |
| --- | --- |

(14)

Teine meede hõlmab asjakohase kontrolli läbiviimist inimtoiduks ettenähtud hobuseliha käitlevates ettevõtetes, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit toidu kontrollimist, et avastada fenüülbutasooni jääke. Selliseid kontrolle tuleks samuti teha representatiivse valimi suhtes, võttes arvesse tootmist ja importi. Käesoleva juhtumi puhul on asjakohane viidata meetoditele, mis on sätestatud komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsuses 2002/657/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 96/23/EÜ analüüsimeetodite tulemuslikkuse ja tulemuste tõlgendamise osas (7).

| (15) | Liikmesriigid peaksid edastama selliste kontrollide tulemused korrapäraselt komisjonile, et oleks võimalik hinnata tulemusi ja määrata kindlaks asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid edastama selliste kontrollide tulemused korrapäraselt komisjonile, et oleks võimalik hinnata tulemusi ja määrata kindlaks asjakohased meetmed.

| (16) | Euroopa Komisjon, olles konsulteerinud toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Komisjon, olles konsulteerinud toiduahela ja loomatervishoiu alalise komiteega

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

Liikmesriigid peaksid rakendama käesoleva soovituse lisas esitatud kontrollikava, mis hõlmab järgmisi meetmeid:

| a) | kontrollida ametlikult lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele ettenähtud toiduaineid, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavatena ning |
| --- | --- |

a)

kontrollida ametlikult lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele ettenähtud toiduaineid, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavatena ning

| b) | kontrollida ametlikult inimtoiduks ette nähtud hobuseliha, et avastada fenüülbutasooni jääke. |
| --- | --- |

b)

kontrollida ametlikult inimtoiduks ette nähtud hobuseliha, et avastada fenüülbutasooni jääke.

Brüssel, 19. veebruar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 109, 6.5.2000, lk 29.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

4

(5)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

5

(6)  ELT L 15, 20.1.2010, lk 1.

6

(7)  EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8.

7

---

LISA

Koordineeritud kontrollikava, et teha kindlaks pettuste levik teatavate toitude turustamisel

I.   KOORDINEERITUD KONTROLLIKAVA MEETMED JA REGULEERIMISALA

Koordineeritud kontrollikava hõlmab kahte meedet:

MEEDE 1:   Veiseliha sisaldavana märgistatud ja/või turustatava toidu kontroll

A.   Reguleeritavad tooted

| 1. | Veiseliha sisaldavana märgistatud ja/või turustatavad toiduained (nt hakkliha, lihatooted, lihavalmistised), mis kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:






  a) | lõpptarbija või toitlustusettevõtte jaoks ettenähtud müügipakendis toiduained, mis märgistuse kohaselt sisaldavad veiseliha; |
| --- | --- | --- |

1.

Veiseliha sisaldavana märgistatud ja/või turustatavad toiduained (nt hakkliha, lihatooted, lihavalmistised), mis kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:

a)

lõpptarbija või toitlustusettevõtte jaoks ettenähtud müügipakendis toiduained, mis märgistuse kohaselt sisaldavad veiseliha;

| b) | lõpptarbijale või toitlustusettevõttele müügiks pakutavad müügipakendita tooted, tarbija soovil müügikohas pakitavad tooted või lõpptarbijale vahetult müügiks pakendatavad toiduained, mida turustatakse või mis on muul viisil kirjeldatud veiseliha sisaldavana. |
| --- | --- |

b)

lõpptarbijale või toitlustusettevõttele müügiks pakutavad müügipakendita tooted, tarbija soovil müügikohas pakitavad tooted või lõpptarbijale vahetult müügiks pakendatavad toiduained, mida turustatakse või mis on muul viisil kirjeldatud veiseliha sisaldavana.

| 2. | Koordineeritud kontrollikava raames kohaldatakse mõistet „müügipakendis toit” direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Koordineeritud kontrollikava raames kohaldatakse mõistet „müügipakendis toit” direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti b tähenduses.

| 3. | Koordineeritud kontrollikava raames kohaldatakse mõisteid „hakkliha” ja „lihavalmistised” ja „lihatooted” määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktide 1.13, 1.15 ja 7.1. tähenduses. |
| --- | --- |

3.

Koordineeritud kontrollikava raames kohaldatakse mõisteid „hakkliha” ja „lihavalmistised” ja „lihatooted” määruse (EÜ) nr 853/2004 I lisa punktide 1.13, 1.15 ja 7.1. tähenduses.

B.   Eesmärk

Pädev asutus peaks teostama ametlikke kontrolle, et teha kindlaks, kas punktis A osutatud tooted sisaldavad hobuseliha, mida ei ole pakendil nõuetekohaselt näidatud, või kas pakendamata toidu puhul on kogu teave selle sisalduse kohta tehtud tarbijale või toitlustusettevõtetele kättesaadavaks kooskõlas ELi ja vajaduse korral siseriiklike sätetega.

C.   Proovivõtukohad ja -kord

| 1. | Valim peab asjaomaste toodete jaoks olema representatiivne ning hõlmama mitmekesiseid tooteid. |
| --- | --- |

1.

Valim peab asjaomaste toodete jaoks olema representatiivne ning hõlmama mitmekesiseid tooteid.

| 2. | Toodetest tuleks proove võtta jaemüügi tasandil (nt selvehallid, väikesed kauplused, lihakauplused) ning neid võib võtta ka muudes asutustes (nt külmhooned). |
| --- | --- |

2.

Toodetest tuleks proove võtta jaemüügi tasandil (nt selvehallid, väikesed kauplused, lihakauplused) ning neid võib võtta ka muudes asutustes (nt külmhooned).

D.   Proovide arv ja menetlused

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade selliste proovide soovitusliku miinimumarvu kohta, mis tuleb võtta II jaos sätestatud ajavahemiku jooksul. Pädevatel asutustel palutakse võtta võimaluse korral rohkem proove. Proovide jaotumine liikmesriigiti põhineb rahvastikunäitajatel, kusjuures liikmesriigi kohta kalendrikuus asjaomastest toodetest võetav väikseim proovide arv on 10, nagu on osutatud II jaos.

| Toiduained, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavana |
| --- |
| Riik, kus toodet müüakse | Igakuine soovituslik proovide arv |
| Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Ühendkuningriik, Hispaania, Poola | 150 |
| Rumeenia, Madalmaad, Belgia, Kreeka, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rootsi, Austria, Bulgaaria | 100 |
| Leedu, Slovakkia, Taani, Iirimaa, Soome, Läti | 50 |
| Sloveenia, Eesti, Küpros, Luksemburg, Malta | 10 |

Toiduained, mida turustatakse ja/või mis on märgistatud veiseliha sisaldavana

Riik, kus toodet müüakse

Igakuine soovituslik proovide arv

Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Ühendkuningriik, Hispaania, Poola

150

Rumeenia, Madalmaad, Belgia, Kreeka, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ungari, Rootsi, Austria, Bulgaaria

100

Leedu, Slovakkia, Taani, Iirimaa, Soome, Läti

50

Sloveenia, Eesti, Küpros, Luksemburg, Malta

10

E.   Meetodid

Pädev asutus peaks eelistatavalt kasutama Euroopa Liidu loomsete valkude määramise referentlabori soovitatud meetodit/meetodeid http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops.

MEEDE 2:   Inimtarbimiseks ettenähtud hobuseliha kontrollid

A.   Reguleeritavad tooted

Hobuse-, eesli-, muula- või hobueesliliha, värskelt jahutatud või külmutatud, mis on klassifitseeritud kombineeritud nomenklatuuri koodi 0205 alla ja mis on ette nähtud inimtarbimiseks.

B.   Eesmärk

Pädevad asutused peaksid teostama ametlikke kontrolle, et avastada võimalikke fenüülbutasoonijääke punktis A osutatud toodetes.

C.   Proovivõtukohad ja -kord

Toodetest tuleks proove võtta punktis A osutatud tooteid käitlevates ettevõtetes (nt tapamajad, piirikontrolli punktid).

D.   Proovide arv ja menetlused

II jaos sätestatud ajavahemiku jooksul võetavate proovide soovituslik minimaalne arv peaks olema kindlaks määratud järgmiselt: üks proov punktis A osutatud toodete iga 50 tonni kohta ning vähemalt viis proovi iga liikmesriigi kohta.

E.   Meetodid

Pädev asutus peaks kasutama meetodeid, mis on kinnitatud vastavalt otsusele 2002/657/EÜ. Sellised meetodid on kättesaadavad loomset päritolu toidus esinevate ning nõukogu direktiivi 96/23/EÜ (1) I lisa A rühma 5. alarühmas ning B rühma 2. alarühma punktides a, b ja e loetletud veterinaarravimite jääkide ja saasteainete määramise ELi referentlabori veebisaidil http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main

II.   KOORDINEERITUD KONTROLLIKAVA KESTUS

Koordineeritud kontrollikava tuleks rakendada ühe kuu jooksul alates käesoleva soovituse vastuvõtmisest või hiljemalt alates 1. märtsist 2013.

III.   ARUANNE TULEMUSTE KOHTA

| 1. | Pädev asutus peaks esitama aruande, milles on kokkuvõtlik teave käesoleva lisa I jaos osutatud iga meetme kohta:






  a) | võetud proovide arv tootekategooria kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

Pädev asutus peaks esitama aruande, milles on kokkuvõtlik teave käesoleva lisa I jaos osutatud iga meetme kohta:

a)

võetud proovide arv tootekategooria kohta;

| b) | kasutatud analüüsimeetod(id) ning tehtud analüüside tüübid; |
| --- | --- |

b)

kasutatud analüüsimeetod(id) ning tehtud analüüside tüübid;

| c) | positiivsete leidude arv; |
| --- | --- |

c)

positiivsete leidude arv;

| d) | Meetme 1 raames tehtud järelkontrollid seoses punktis A osutatud toodete positiivsete leidudega juhul, kui hobuseliha tuvastatud sisaldus ületab 1 %; |
| --- | --- |

d)

Meetme 1 raames tehtud järelkontrollid seoses punktis A osutatud toodete positiivsete leidudega juhul, kui hobuseliha tuvastatud sisaldus ületab 1 %;

| e) | meetme 2 raames tehtud järelkontrollid seoses punktis A osutatud toodete positiivsete leidudega; |
| --- | --- |

e)

meetme 2 raames tehtud järelkontrollid seoses punktis A osutatud toodete positiivsete leidudega;

| f) | järelkontrollide tulemused; |
| --- | --- |

f)

järelkontrollide tulemused;

| g) | meetme 2 raames punktis A osutatud toodete positiivsete leidude puhul riik, milles asjaomane loom oli sertifitseeritud tapmiseks. |
| --- | --- |

g)

meetme 2 raames punktis A osutatud toodete positiivsete leidude puhul riik, milles asjaomane loom oli sertifitseeritud tapmiseks.

Aruanne tuleks saata komisjonile 15 päeva jooksul, arvestades sellise ühekuulise ajavahemiku lõpust, millel on osutatud II jaos.

Aruanne tuleks esitada vastavalt vormile, mille annab komisjon.

| 2. | Pädev asutus peaks toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu viivitamata teatama komisjonile kõikidest selliste ametlike kontrollide positiivsetest tulemust, mis on teostatud seoses I jaos osutatud meetmetega 1 ja 2. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus peaks toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu viivitamata teatama komisjonile kõikidest selliste ametlike kontrollide positiivsetest tulemust, mis on teostatud seoses I jaos osutatud meetmetega 1 ja 2.

| 3. | Pädev asutus peaks komisjonile esitama aruande ka selliste kontrollide tulemuste kohta, mis toidukäitlejad ise on teostanud pädeva asutuse taotluse korral. Sellisele teabele tuleks lisada punktis 1 osutatud andmed ning see esitatakse vastavalt vormile, mille annab komisjon. |
| --- | --- |

3.

Pädev asutus peaks komisjonile esitama aruande ka selliste kontrollide tulemuste kohta, mis toidukäitlejad ise on teostanud pädeva asutuse taotluse korral. Sellisele teabele tuleks lisada punktis 1 osutatud andmed ning see esitatakse vastavalt vormile, mille annab komisjon.

---

(1)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 21.2.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 48/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 48/33

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 90/12/COL,

15. märts 2012,

mis käsitleb teatavate hoonete müüki Haslemoen Leiris (Norra) asuva siselaagri territooriumil

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

Võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artiklit 61 ja protokolli nr 26,

Võttes arvesse EFTA riikide vahelist lepingut, millega asutatakse EFTA järelevalveamet ja kohus (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

Võttes arvesse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ja II osa artikli 7 lõiget 5 ja artiklit 14,

Olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   MENETLUS

| (1) | Kaebuse alusel ja pärast kirjavahetust (toimingud nr 427226, 422506, 449988, 428521 ja 458787) teatas järelevalveamet 24. märtsi 2010. aasta kirjas (toiming nr 549786) Norra ametiasutustele, et ta on otsustanud algatada teatavate hoonete müügi suhtes Haslemoen Leiris asuva siselaagri territooriumil protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 ette nähtud menetluse. |
| --- | --- |

(1)

Kaebuse alusel ja pärast kirjavahetust (toimingud nr 427226, 422506, 449988, 428521 ja 458787) teatas järelevalveamet 24. märtsi 2010. aasta kirjas (toiming nr 549786) Norra ametiasutustele, et ta on otsustanud algatada teatavate hoonete müügi suhtes Haslemoen Leiris asuva siselaagri territooriumil protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 2 ette nähtud menetluse.

| (2) | Järelevalveameti 24. märtsi 2010. aasta otsus nr 96/10/COL menetluse algamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning selle EMP kaasandes (2). Norra ametiasutused esitasid omapoolsed märkused 12. mai 2010. aasta kirjas ning 19. novembri 2010. aasta kirjas (toiming nr 557187 ja toiming nr 581797). Kolmandad isikud märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(2)

Järelevalveameti 24. märtsi 2010. aasta otsus nr 96/10/COL menetluse algamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas ning selle EMP kaasandes (2). Norra ametiasutused esitasid omapoolsed märkused 12. mai 2010. aasta kirjas ning 19. novembri 2010. aasta kirjas (toiming nr 557187 ja toiming nr 581797). Kolmandad isikud märkusi ei esitanud.

2.   HASLEMOEN LEIR

| (3) | 2001. aastal otsustas Norra parlament (Stortinget), et sõjaväele kuuluvad varad, mida ei kasutata enam sõjalistel eesmärkidel, tuleks müüa turuväärtusega (3). Asjaomastele valdadele anti ostu eesõigus. |
| --- | --- |

(3)

2001. aastal otsustas Norra parlament (Stortinget), et sõjaväele kuuluvad varad, mida ei kasutata enam sõjalistel eesmärkidel, tuleks müüa turuväärtusega (3). Asjaomastele valdadele anti ostu eesõigus.

| (4) | Üks müüdavatest varadest oli Haslemoen Leiri sõjaväelaager, mis asus Våleri vallas Hedmarki maakonnas ja kus sõjaline tegevus lõppes 30. juunil 2003. aastal. Norra riik käivitas müügiprotsessi 2004. aasta oktoobris, mille tulemusena ostis Våleri vald kogu sõjaväelaagri 46 miljoni Norra krooni eest vastavalt 16. aprilli 2005. aasta lepingule. |
| --- | --- |

(4)

Üks müüdavatest varadest oli Haslemoen Leiri sõjaväelaager, mis asus Våleri vallas Hedmarki maakonnas ja kus sõjaline tegevus lõppes 30. juunil 2003. aastal. Norra riik käivitas müügiprotsessi 2004. aasta oktoobris, mille tulemusena ostis Våleri vald kogu sõjaväelaagri 46 miljoni Norra krooni eest vastavalt 16. aprilli 2005. aasta lepingule.

| (5) | Haslemoen Leir oli sõjaväebaas alates 1950. aastatest ning koosnes järgnevast: i) metsamaa; ii) haritav maa; iii) elamumaa (millele samuti osutatakse nimetusega Storskjæret) ja iv) ala, mida kutsutakse siselaagriks. |
| --- | --- |

(5)

Haslemoen Leir oli sõjaväebaas alates 1950. aastatest ning koosnes järgnevast: i) metsamaa; ii) haritav maa; iii) elamumaa (millele samuti osutatakse nimetusega Storskjæret) ja iv) ala, mida kutsutakse siselaagriks.

| (6) | Siselaager hõlmab ligikaudu 300 000 m2, sh 44 hoonet (4) pindalaga enam kui 42 000 m2. Hooned koosnevad muu hulgas barakkidest ja teenindushoonetest sõjaväeliseks tegevuseks, nt köök, kino, ohvitseride kasiino, kool ja õppeasutused, koolitus- ja mobiliseerimissektsioonid, laohooned ja garaažid. Mõni vanadest hoonetest on renoveeritud ning sõjaväelaager oli selle sulgemiseni heas korras. |
| --- | --- |

(6)

Siselaager hõlmab ligikaudu 300 000 m2, sh 44 hoonet (4) pindalaga enam kui 42 000 m2. Hooned koosnevad muu hulgas barakkidest ja teenindushoonetest sõjaväeliseks tegevuseks, nt köök, kino, ohvitseride kasiino, kool ja õppeasutused, koolitus- ja mobiliseerimissektsioonid, laohooned ja garaažid. Mõni vanadest hoonetest on renoveeritud ning sõjaväelaager oli selle sulgemiseni heas korras.

2.1   Haslemoen Leiri müük Norra riigilt Våleri vallale

| (7) | Haslemoen Leiri müügi alustamisel 2004. aastal palus Norra riik sõltumatul hindamiseksperdil firmast Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning hinnata Haslemoen Leiri (5). Agdesteini 22. detsembri 2004. aasta aruandes (esimene Agdesteini aruanne) jõuti järeldusele, et siselaagri ja selle 44 hoone „väärtus investori jaoks” (6) oli 39 miljonit Norra krooni, kui hooned müüakse eraldi. Kui siselaager oleks müüdud tervikuna, oleks aruande kohaselt „väärtus investori jaoks” 29 miljonit Norra krooni. Aruanne hõlmas 44 hoonest enamiku individuaalse väärtuse hindamist, sh kõigi hoonete spetsifikatsioone ja lühikirjeldusi ning nende tehnoseisundit. |
| --- | --- |

(7)

Haslemoen Leiri müügi alustamisel 2004. aastal palus Norra riik sõltumatul hindamiseksperdil firmast Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning hinnata Haslemoen Leiri (5). Agdesteini 22. detsembri 2004. aasta aruandes (esimene Agdesteini aruanne) jõuti järeldusele, et siselaagri ja selle 44 hoone „väärtus investori jaoks” (6) oli 39 miljonit Norra krooni, kui hooned müüakse eraldi. Kui siselaager oleks müüdud tervikuna, oleks aruande kohaselt „väärtus investori jaoks” 29 miljonit Norra krooni. Aruanne hõlmas 44 hoonest enamiku individuaalse väärtuse hindamist, sh kõigi hoonete spetsifikatsioone ja lühikirjeldusi ning nende tehnoseisundit.

| (8) | 10 miljoni Norra krooni suurusele mahahindlusele osutati järgmistes aruannetes ja kirjavahetuses kui 30 % suurusele mahahindlusele (või ligikaudu 30 % suurusele mahahindlusele). Kuid mahahindlus, mis anti siselaagri tervikuna ostmise korral, oli tegelikult pigem 25,64 % (10 miljonit Norra krooni lahutada 39 miljonist Norra kroonist = 25,641025 %). |
| --- | --- |

(8)

10 miljoni Norra krooni suurusele mahahindlusele osutati järgmistes aruannetes ja kirjavahetuses kui 30 % suurusele mahahindlusele (või ligikaudu 30 % suurusele mahahindlusele). Kuid mahahindlus, mis anti siselaagri tervikuna ostmise korral, oli tegelikult pigem 25,64 % (10 miljonit Norra krooni lahutada 39 miljonist Norra kroonist = 25,641025 %).

| (9) | Ostja ehk Våleri vald palus sõltumatutel hindajatel Erik Alhaugil ja Trond Bakkel hinnata siselaagri ja elamumaa, mida kutsutakse Storskjæretiks, väärtust. Nende hindamine tugines samuti siselaagri tervikuna müügile. Nad arvutasid välja väärtuse investori jaoks, st eeldatava turuväärtuse, mis põhines tulevasel hoonetest saadaval renditulul. Aruanne oli võrdlemisi lühike, 4 lehekülge pikk, ja ei tuginenud hoonete füüsilisele kontrollile, vaid olemasolevatele aruannetele ja hindamistele. Aruandes võeti arvesse hoonete funktsionaalseteks rendiobjektideks muutmiseks vajalikke kulusid. Aruandes oletati, et kõigi hoonete väljaüürimiseks kulub aega, võttes arvesse hoonete geograafilist asukohta ja Våleri valla piiratud arvuga elanikkonda. Mõni neist hoonetest oli juba välja üüritud, kuid lühiajaliselt. Aruandes rõhutati lisaks veel seda, et mitmed hooned, sh barakid, tuleb kõlbmatuks tunnistada, kuna nad olid tehniliselt halvas seisukorras. Kuna ka paljud teised hooned vajasid ulatuslikumat remonti, jõuti aruandes järeldusele, et tõenäoline tulevane renditulu ei kata isegi tavapäraseid hooldus- ja tegevuskulusid. Erik Alhaug ja Trond Bakke järeldasid 18. jaanuaril 2005. aastal (Alhaug/Bakke aruanne) (7) seetõttu, et siselaagri kui terviku väärtus tulevase renditulu põhjal oli 0 Norra krooni (8). |
| --- | --- |

(9)

Ostja ehk Våleri vald palus sõltumatutel hindajatel Erik Alhaugil ja Trond Bakkel hinnata siselaagri ja elamumaa, mida kutsutakse Storskjæretiks, väärtust. Nende hindamine tugines samuti siselaagri tervikuna müügile. Nad arvutasid välja väärtuse investori jaoks, st eeldatava turuväärtuse, mis põhines tulevasel hoonetest saadaval renditulul. Aruanne oli võrdlemisi lühike, 4 lehekülge pikk, ja ei tuginenud hoonete füüsilisele kontrollile, vaid olemasolevatele aruannetele ja hindamistele. Aruandes võeti arvesse hoonete funktsionaalseteks rendiobjektideks muutmiseks vajalikke kulusid. Aruandes oletati, et kõigi hoonete väljaüürimiseks kulub aega, võttes arvesse hoonete geograafilist asukohta ja Våleri valla piiratud arvuga elanikkonda. Mõni neist hoonetest oli juba välja üüritud, kuid lühiajaliselt. Aruandes rõhutati lisaks veel seda, et mitmed hooned, sh barakid, tuleb kõlbmatuks tunnistada, kuna nad olid tehniliselt halvas seisukorras. Kuna ka paljud teised hooned vajasid ulatuslikumat remonti, jõuti aruandes järeldusele, et tõenäoline tulevane renditulu ei kata isegi tavapäraseid hooldus- ja tegevuskulusid. Erik Alhaug ja Trond Bakke järeldasid 18. jaanuaril 2005. aastal (Alhaug/Bakke aruanne) (7) seetõttu, et siselaagri kui terviku väärtus tulevase renditulu põhjal oli 0 Norra krooni (8).

| (10) | Selleks et kooskõlastada esimese Agdesteini aruande ja Alhaug/Bakke aruande tähelepanekud ning jõuda õige turuhinnani, palus Norra riik koostada ettevõttel Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning teine hindamisaruanne, tuginedes kahele lahknevale väärtuse hindamisele. Kõnealuse uue hindamise jaoks antud volitusega paluti Agdesteinil esitada Haslemoen Leiri koondväärtus. Koondväärtuse 3. märtsi 2005. aasta aruandes (teine Agdesteini aruanne) (9) selgitati, et selline koondväärtus on vaid üks mitmest lähenemisviisist väärtuse leidmiseks ning et erapooletu kolmas isik oleks võinud võtta alternatiivina arvesse kahe olemasoleva hindamise hinnangulisi väärtusi. Kahe eelmise hindamise koondväärtuse alusel ja kohandades mõningaid eelmistes hindamistes tehtud faktivigu, hinnati Haslemoen Leiri turuväärtuseks ligikaudu 58 miljonit Norra krooni. Aruandes eeldati siiski, et sõjaväelaagri turuväärtus väheneb täiendava 12 miljoni Norra krooni võrra, (10) kui terve laager, st neli erinevat ala, müüakse koos. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et kooskõlastada esimese Agdesteini aruande ja Alhaug/Bakke aruande tähelepanekud ning jõuda õige turuhinnani, palus Norra riik koostada ettevõttel Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning teine hindamisaruanne, tuginedes kahele lahknevale väärtuse hindamisele. Kõnealuse uue hindamise jaoks antud volitusega paluti Agdesteinil esitada Haslemoen Leiri koondväärtus. Koondväärtuse 3. märtsi 2005. aasta aruandes (teine Agdesteini aruanne) (9) selgitati, et selline koondväärtus on vaid üks mitmest lähenemisviisist väärtuse leidmiseks ning et erapooletu kolmas isik oleks võinud võtta alternatiivina arvesse kahe olemasoleva hindamise hinnangulisi väärtusi. Kahe eelmise hindamise koondväärtuse alusel ja kohandades mõningaid eelmistes hindamistes tehtud faktivigu, hinnati Haslemoen Leiri turuväärtuseks ligikaudu 58 miljonit Norra krooni. Aruandes eeldati siiski, et sõjaväelaagri turuväärtus väheneb täiendava 12 miljoni Norra krooni võrra, (10) kui terve laager, st neli erinevat ala, müüakse koos.

| (11) | Siselaagri konkreetsemas väärtuse hindamises oli koondväärtuseks määratud esialgu 14,5 miljonit (29 miljonit Norra krooni (11) + 0, jagatud kahega) (12). Seda väärtust kohandati siiski ülespoole ühe miljoni Norra krooni võrra, tuginedes kahele täiendavale kohandamisele ehk barakkide ja väljaarendamata maa, mille tulevane planeering ei olnud kinnitatud, väärtusele. Seega oli siselaagri kohandatud koondväärtus selle tervikuna müümise korral 15,5 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(11)

Siselaagri konkreetsemas väärtuse hindamises oli koondväärtuseks määratud esialgu 14,5 miljonit (29 miljonit Norra krooni (11) + 0, jagatud kahega) (12). Seda väärtust kohandati siiski ülespoole ühe miljoni Norra krooni võrra, tuginedes kahele täiendavale kohandamisele ehk barakkide ja väljaarendamata maa, mille tulevane planeering ei olnud kinnitatud, väärtusele. Seega oli siselaagri kohandatud koondväärtus selle tervikuna müümise korral 15,5 miljonit Norra krooni.

| (12) | Teise Agdesteini aruande alusel võttis vald Haslemoen Leiri 1. juunil 2005. aastal üle 46 miljoni Norra krooni eest. Seega anti vallale kaks eespool märgitud allahindlust: „ligikaudu 30 % suurune allahindlus” (13) siselaagri tervikuna ostmisel ja veel 20 % suurune „koguselt tehtav allahindlus” terve Haslemoen Leiri ostmise tõttu. |
| --- | --- |

(12)

Teise Agdesteini aruande alusel võttis vald Haslemoen Leiri 1. juunil 2005. aastal üle 46 miljoni Norra krooni eest. Seega anti vallale kaks eespool märgitud allahindlust: „ligikaudu 30 % suurune allahindlus” (13) siselaagri tervikuna ostmisel ja veel 20 % suurune „koguselt tehtav allahindlus” terve Haslemoen Leiri ostmise tõttu.

2.2   Siselaagri müük osadena Våleri valla poolt ettevõttele Haslemoen AS

| (13) | Våleri vald oli teatanud, et müüb Haslemoen Leiri ostjale, kes arendab territooriumi asjakohasel viisil ning loob võimalikult palju uusi töökohti. Vald selgitas, et kuigi mitu poolt tundis huvi siselaagri mõne hoone vastu, soovis ta leida ostja, kes tagaks siselaagri ühtse arendamise ja parima kasutamise. |
| --- | --- |

(13)

Våleri vald oli teatanud, et müüb Haslemoen Leiri ostjale, kes arendab territooriumi asjakohasel viisil ning loob võimalikult palju uusi töökohti. Vald selgitas, et kuigi mitu poolt tundis huvi siselaagri mõne hoone vastu, soovis ta leida ostja, kes tagaks siselaagri ühtse arendamise ja parima kasutamise.

| (14) | Valla nõuete täitmiseks asutasid kolm erinevat poolt, kellest kõik olid tundnud huvi siselaagri osade vastu, uue ettevõtte Haslemoen AS (14). Nimetatud ettevõte väljendas kavatsust kasutada varasid majutustegevuseks ning erinevateks kultuuri- ja sporditegevusteks ja -üritusteks. Sihtrühmad oli sõjavägi, turvateenuste pakkujad ja autotööstus. |
| --- | --- |

(14)

Valla nõuete täitmiseks asutasid kolm erinevat poolt, kellest kõik olid tundnud huvi siselaagri osade vastu, uue ettevõtte Haslemoen AS (14). Nimetatud ettevõte väljendas kavatsust kasutada varasid majutustegevuseks ning erinevateks kultuuri- ja sporditegevusteks ja -üritusteks. Sihtrühmad oli sõjavägi, turvateenuste pakkujad ja autotööstus.

| (15) | 27. veebruaril 2006. aastal kiitis vallavolikogu (Kommunestyret) heaks siselaagri territooriumil asuvast 44 hoonest 29 müügi ettevõttele Haslemoen AS 4 miljoni Norra krooni eest. Müüdud hoonete hulka kuulusid majutushooned ja barakid, ohvitseride ja sõdurite kasiinod koos sööklatega, auditoorium, kino, õppehoone, keskküte, büroohoone, hospidal ja mitu garaaži. |
| --- | --- |

(15)

27. veebruaril 2006. aastal kiitis vallavolikogu (Kommunestyret) heaks siselaagri territooriumil asuvast 44 hoonest 29 müügi ettevõttele Haslemoen AS 4 miljoni Norra krooni eest. Müüdud hoonete hulka kuulusid majutushooned ja barakid, ohvitseride ja sõdurite kasiinod koos sööklatega, auditoorium, kino, õppehoone, keskküte, büroohoone, hospidal ja mitu garaaži.

| (16) | Vallavolikogu 27. veebruari 2006. aasta koosoleku ettevalmistavatest dokumentidest selgub, et kaheldi vara väärtuses ja selles, kas müügihind võiks sisaldada riigiabi. Dokumentides osutatakse Norra kohalike ja piirkondlike ametiasutuste assotsiatsiooni (edaspidi „KS”) advokaadilt samal päeval saadud kirjale. Kirjas nimetatakse EMP riigiabi eeskirju ning seda, et turuväärtusest väiksema hinnaga müük võib sisaldada riigiabi. Kirjas osutati lisaks sellele, et kaks pakkumist, sh ettevõtte Haslemoen AS pakkumine, mis hõlmas enamikku siselaagri hooneid, moodustasid kokku 6 miljonit Norra krooni. Advokaat tuletas meelde järelevalveameti suuniseid maa müügi kohta ja suunistes kirjeldatud meetodeid riigiabi välistamiseks ning osutas teisele Agdesteini aruandele, kus siselaagri väärtuseks oli esialgu määratud 14,5 miljonit Norra krooni. Advokaat väitis, et kui võrrelda seda 6 miljoni Norra krooni suuruse pakkumisega, on saadud pakkumiste vastuvõtmine seotud olulise riskiga, et müük toimub turuväärtusest väiksema hinnaga ning sisaldab seetõttu riigiabi eeskirjade rikkumist. Sellest lähtuvalt soovitas advokaat teha uue väärtuse hindamise ning soovitas vallavolikogul oodata müügiotsuse vastuvõtmisega kuni uue hindamise lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(16)

Vallavolikogu 27. veebruari 2006. aasta koosoleku ettevalmistavatest dokumentidest selgub, et kaheldi vara väärtuses ja selles, kas müügihind võiks sisaldada riigiabi. Dokumentides osutatakse Norra kohalike ja piirkondlike ametiasutuste assotsiatsiooni (edaspidi „KS”) advokaadilt samal päeval saadud kirjale. Kirjas nimetatakse EMP riigiabi eeskirju ning seda, et turuväärtusest väiksema hinnaga müük võib sisaldada riigiabi. Kirjas osutati lisaks sellele, et kaks pakkumist, sh ettevõtte Haslemoen AS pakkumine, mis hõlmas enamikku siselaagri hooneid, moodustasid kokku 6 miljonit Norra krooni. Advokaat tuletas meelde järelevalveameti suuniseid maa müügi kohta ja suunistes kirjeldatud meetodeid riigiabi välistamiseks ning osutas teisele Agdesteini aruandele, kus siselaagri väärtuseks oli esialgu määratud 14,5 miljonit Norra krooni. Advokaat väitis, et kui võrrelda seda 6 miljoni Norra krooni suuruse pakkumisega, on saadud pakkumiste vastuvõtmine seotud olulise riskiga, et müük toimub turuväärtusest väiksema hinnaga ning sisaldab seetõttu riigiabi eeskirjade rikkumist. Sellest lähtuvalt soovitas advokaat teha uue väärtuse hindamise ning soovitas vallavolikogul oodata müügiotsuse vastuvõtmisega kuni uue hindamise lõpetamiseni.

| (17) | Sellele tuginedes soovitas vallavanem (Rådmannen) lükata volikogul see küsimus edasi ning oodata täiendavaid selgitusi. Ettepaneku lükkas tagasi volikogu enamus (13 vastuhäält, 6 poolthäält) ja seega kiideti müük heaks, kuid volikogu oli seisukohal, et KSi advokaadid peavad koostama võimalike konkurentsiprobleemide nõuetekohase riskihindamise. Volikogu andis lisaks valla täitevkomiteele (Formannskapet) volitused riski hindamiseks (15). |
| --- | --- |

(17)

Sellele tuginedes soovitas vallavanem (Rådmannen) lükata volikogul see küsimus edasi ning oodata täiendavaid selgitusi. Ettepaneku lükkas tagasi volikogu enamus (13 vastuhäält, 6 poolthäält) ja seega kiideti müük heaks, kuid volikogu oli seisukohal, et KSi advokaadid peavad koostama võimalike konkurentsiprobleemide nõuetekohase riskihindamise. Volikogu andis lisaks valla täitevkomiteele (Formannskapet) volitused riski hindamiseks (15).

| (18) | Järelevalveametile ei ole esitatud kõnealuseid hilisemaid riskihindamisi, mis volikogu ette kirjutas. Vald selgitas aga, et kinnisvarahindaja Trond Bakke, kes korraldas väärtuse hindamise valla nimel kinnisvara ostmise korral Norra riigilt 2005. aastal, nõustas valda ka ettevõttele Haslemoen AS müümise protsessi käigus 2006. aastal. Kuigi 29 hoone puhul konkreetset hindamist ei korraldatud, esitas vald kaks müügihinna hindamist, millest mõlema koostaja on Trond Bakke ja mis on pärit 2. maist 2006. |
| --- | --- |

(18)

Järelevalveametile ei ole esitatud kõnealuseid hilisemaid riskihindamisi, mis volikogu ette kirjutas. Vald selgitas aga, et kinnisvarahindaja Trond Bakke, kes korraldas väärtuse hindamise valla nimel kinnisvara ostmise korral Norra riigilt 2005. aastal, nõustas valda ka ettevõttele Haslemoen AS müümise protsessi käigus 2006. aastal. Kuigi 29 hoone puhul konkreetset hindamist ei korraldatud, esitas vald kaks müügihinna hindamist, millest mõlema koostaja on Trond Bakke ja mis on pärit 2. maist 2006.

| (19) | 2. mai 2006. aasta arvutused, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt allpool, esitati selleks, et näidata, et vald müüs 29 hoonet algkulust suurema hinna eest. Sellegipoolest ei mõista järelevalveamet, kas neid arvutusi tutvustati vallale enne lepingule lõplikku allakirjutamist ja kas vald võttis neid ka arvesse. Vald on kirjavahetuses järelevalveametiga osutanud, et hindamisi võeti arvesse enne müügilepingu ametlikku heakskiitmist. Siiski puuduvad viited nimetatud hindamistele vallavolikogu või täitevkomitee, kellele anti, nagu on eespool märgitud, volitused võimalike konkurentsiprobleemide riski hindamiseks, koosolekute transkribeeringutes või ettevalmistavates dokumentides. |
| --- | --- |

(19)

2. mai 2006. aasta arvutused, mida kirjeldatakse üksikasjalikumalt allpool, esitati selleks, et näidata, et vald müüs 29 hoonet algkulust suurema hinna eest. Sellegipoolest ei mõista järelevalveamet, kas neid arvutusi tutvustati vallale enne lepingule lõplikku allakirjutamist ja kas vald võttis neid ka arvesse. Vald on kirjavahetuses järelevalveametiga osutanud, et hindamisi võeti arvesse enne müügilepingu ametlikku heakskiitmist. Siiski puuduvad viited nimetatud hindamistele vallavolikogu või täitevkomitee, kellele anti, nagu on eespool märgitud, volitused võimalike konkurentsiprobleemide riski hindamiseks, koosolekute transkribeeringutes või ettevalmistavates dokumentides.

| (20) | 2. mai 2006. aasta esimeses müügihinna hindamises arvestati, et summa, mille vald algul maksis siselaagri ostmise eest 2005. aastal, oli 12,4 miljonit Norra krooni. Hindamine lähtus teisest Agdesteini aruandest, kus siselaagri väärtuseks hinnati 15,5 miljonit Norra krooni, vt punkt 11 eespool. Sellest summast lahutati maha 3,1 miljonit Norra krooni. Nimetatud mahaarvamine oli ligikaudu 20 % suurune mahahindlus vallale Haslemoen Leiri ühe tervikuna ostmise eest, vt eespool punkte 10 ja 12. Sellele tuginedes jõuti hindamises järeldusele, et 12,4 miljonit Norra krooni on siselaagri „keskmine” väärtus. |
| --- | --- |

(20)

2. mai 2006. aasta esimeses müügihinna hindamises arvestati, et summa, mille vald algul maksis siselaagri ostmise eest 2005. aastal, oli 12,4 miljonit Norra krooni. Hindamine lähtus teisest Agdesteini aruandest, kus siselaagri väärtuseks hinnati 15,5 miljonit Norra krooni, vt punkt 11 eespool. Sellest summast lahutati maha 3,1 miljonit Norra krooni. Nimetatud mahaarvamine oli ligikaudu 20 % suurune mahahindlus vallale Haslemoen Leiri ühe tervikuna ostmise eest, vt eespool punkte 10 ja 12. Sellele tuginedes jõuti hindamises järeldusele, et 12,4 miljonit Norra krooni on siselaagri „keskmine” väärtus.

| (21) | Sama päeva ehk 2. mai 2006. aasta teises hindamises on esitatud siselaagri hoonete väärtuse arvutuskäik, mis hõlmab 29 hoonet vastavalt lepingule ettevõttega Haslemoen AS. Arvutus ei tuginenud hoonete väärtuse hindamisele, vaid selle asemel kohaldati lähtepunktina siselaagri algkulu 12,4 miljonit Norra krooni, enne kui sellest lahutati siselaagri nende hoonete hinnanguline väärtus, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS. |
| --- | --- |

(21)

Sama päeva ehk 2. mai 2006. aasta teises hindamises on esitatud siselaagri hoonete väärtuse arvutuskäik, mis hõlmab 29 hoonet vastavalt lepingule ettevõttega Haslemoen AS. Arvutus ei tuginenud hoonete väärtuse hindamisele, vaid selle asemel kohaldati lähtepunktina siselaagri algkulu 12,4 miljonit Norra krooni, enne kui sellest lahutati siselaagri nende hoonete hinnanguline väärtus, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS.

| (22) | Esiteks hinnati arvutustes viie hoone (16), mis jäid Våleri valla omandusse, koguväärtuseks ligikaudu 3,67 miljonit Norra krooni. See väärtus tugines osaliselt esimeses Agdesteini aruandes kehtestatud koondväärtusele (või 50 %), vt eespool punkt 11. Kahe hoone puhul kohaldati arvutuses uuemat ja kõrgemat individuaalse väärtuse hindamist. See oli seotud hoonetega nr 3 (spordihoone) ja nr 45 (kombineeritud hoone ladude, büroode ja töökojaga). Esimeses Agdesteini aruandes hinnati hoone nr 45 väärtuseks 1,9 miljonit Norra krooni (17). Seega oli koondväärtus 950 000 Norra krooni. Siiski osutasid hoone nr 45 väärtuse uuemad hindamised sellele, et selle hinnanguline väärtus on 3 miljonit Norra krooni. Ülejäänud nelja hoone väärtuseks, mis vald endale jättis (hooned nr 32, 34, 44 ja 3), hinnati 662 500 Norra krooni. Seega oli valla viie hoone koguväärtuseks määratud 3 662 500 Norra krooni (ligikaudu 3,67 miljonit). |
| --- | --- |

(22)

Esiteks hinnati arvutustes viie hoone (16), mis jäid Våleri valla omandusse, koguväärtuseks ligikaudu 3,67 miljonit Norra krooni. See väärtus tugines osaliselt esimeses Agdesteini aruandes kehtestatud koondväärtusele (või 50 %), vt eespool punkt 11. Kahe hoone puhul kohaldati arvutuses uuemat ja kõrgemat individuaalse väärtuse hindamist. See oli seotud hoonetega nr 3 (spordihoone) ja nr 45 (kombineeritud hoone ladude, büroode ja töökojaga). Esimeses Agdesteini aruandes hinnati hoone nr 45 väärtuseks 1,9 miljonit Norra krooni (17). Seega oli koondväärtus 950 000 Norra krooni. Siiski osutasid hoone nr 45 väärtuse uuemad hindamised sellele, et selle hinnanguline väärtus on 3 miljonit Norra krooni. Ülejäänud nelja hoone väärtuseks, mis vald endale jättis (hooned nr 32, 34, 44 ja 3), hinnati 662 500 Norra krooni. Seega oli valla viie hoone koguväärtuseks määratud 3 662 500 Norra krooni (ligikaudu 3,67 miljonit).

| (23) | Järgmine mahaarvamine arvutustes oli siselaagri 11 ülejäänud hoone kohta, mille arvutuskäik osutas ettevõtte Norsk Trafikksenter viie miljoni Norra krooni suurusele 26. aprilli 2006. aasta pakkumisele (18). |
| --- | --- |

(23)

Järgmine mahaarvamine arvutustes oli siselaagri 11 ülejäänud hoone kohta, mille arvutuskäik osutas ettevõtte Norsk Trafikksenter viie miljoni Norra krooni suurusele 26. aprilli 2006. aasta pakkumisele (18).

| (24) | Lisades nelja miljoni Norra krooni suuruse lepingu maksumuse 29 hoone eest lepingus ettevõttega Haslemoen AS, hindas Trond Bakke siselaagri müügi koguväärtuseks 12,67 miljonit Norra krooni (

  ). |
| --- | --- |

(24)

Formula

| (25) | Lepingule valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel kirjutati alla 22. mail 2006. aastal. |
| --- | --- |

(25)

Lepingule valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel kirjutati alla 22. mail 2006. aastal.

3.   NORRA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (26) | 24. märtsi 2010. aasta otsuses menetluse algatamise kohta väljendas järelevalveamet kahtlust, kas 4 miljonit Norra krooni, mis Haslemoen AS maksis 29 hoone ostu eest Våleri vallale, on turuväärtus ning kas ostu-müügitehing sõlmiti kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega. Norra ametiasutused edastasid vastusena menetluse algatamise otsusele kaks kirja Våleri vallalt (19).
  Våleri vald tunnistas, et ei kohaldanud ühte meetodit riigiabi olemasolu välistamiseks, mis sisaldub järelevalveameti maamüügi suunistes turuhinna kindlaksmääramiseks, kuid et see ei tähenda, et hind sisaldab tingimata riigiabi. Vald selgitas: „hoonete müümisel soovis vald luua uusi tegevusi laagri territooriumil. Seega võttis vald hoonete hinna kindlaksmääramisel arvesse pigem ostjate lubadusi töökohtade loomise kohta kui põhimõtteid, mida kasutatakse müügihinna kindlaksmääramiseks.” (20) |
| --- | --- |

(26)

24. märtsi 2010. aasta otsuses menetluse algatamise kohta väljendas järelevalveamet kahtlust, kas 4 miljonit Norra krooni, mis Haslemoen AS maksis 29 hoone ostu eest Våleri vallale, on turuväärtus ning kas ostu-müügitehing sõlmiti kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega. Norra ametiasutused edastasid vastusena menetluse algatamise otsusele kaks kirja Våleri vallalt (19).

Våleri vald tunnistas, et ei kohaldanud ühte meetodit riigiabi olemasolu välistamiseks, mis sisaldub järelevalveameti maamüügi suunistes turuhinna kindlaksmääramiseks, kuid et see ei tähenda, et hind sisaldab tingimata riigiabi. Vald selgitas: „hoonete müümisel soovis vald luua uusi tegevusi laagri territooriumil. Seega võttis vald hoonete hinna kindlaksmääramisel arvesse pigem ostjate lubadusi töökohtade loomise kohta kui põhimõtteid, mida kasutatakse müügihinna kindlaksmääramiseks.” (20)

| (27) | Vald viitas peale selle otsusele menetluse algatamise kohta, kus järelevalveamet selgitas, et eelnenud müügiprotsessi puhul kindlaks määratud turuväärtuse ulatuses võib avaliku sektori asutus kasutada turuväärtusele osutamisel algkulu, välja arvatud juhul, kui ostust on kulunud märkimisväärselt palju aega. Vald märkis, et järelevalveamet rõhutas ebakindlust, mis on seotud kõnealust liiki maaga ehk kõrvalises asukohas asuva endise sõjaväelaagriga. Valla sõnade kohaselt on õige pidada ostu-müügitehingu koguhinnaks 46 miljonit Norra krooni, tuginedes koondväärtuse – sealhulgas mahahindluse – hindamisele, kuna sõjaväelaagri turuväärtus ja siselaagri koondväärtus 12,4 miljonit Norra krooni oli siselaagri territooriumil asuva 44 hoone turuväärtus. |
| --- | --- |

(27)

Vald viitas peale selle otsusele menetluse algatamise kohta, kus järelevalveamet selgitas, et eelnenud müügiprotsessi puhul kindlaks määratud turuväärtuse ulatuses võib avaliku sektori asutus kasutada turuväärtusele osutamisel algkulu, välja arvatud juhul, kui ostust on kulunud märkimisväärselt palju aega. Vald märkis, et järelevalveamet rõhutas ebakindlust, mis on seotud kõnealust liiki maaga ehk kõrvalises asukohas asuva endise sõjaväelaagriga. Valla sõnade kohaselt on õige pidada ostu-müügitehingu koguhinnaks 46 miljonit Norra krooni, tuginedes koondväärtuse – sealhulgas mahahindluse – hindamisele, kuna sõjaväelaagri turuväärtus ja siselaagri koondväärtus 12,4 miljonit Norra krooni oli siselaagri territooriumil asuva 44 hoone turuväärtus.

| (28) | Selleks et määrata kindlaks valla algkulu kõnealuse 29 hoone eest, oli vald seisukohal, et õige on lahutada siselaagri muu vara väärtus, mis ei sisaldunud ostu-müügilepingus. Seepärast, alustades 12,4 miljonist Norra kroonist, mis vald oli maksnud 44 hoone eest aasta varem, ning lahutades vara väärtuse, mis ei sisaldunud ostu-müügilepingus, on valla arvates võimalik järeldada, et kõnealuse 29 hoone turuhind oli 4 miljonit Norra krooni. Selle järelduse toetuseks osutas vald eespool kirjeldatud Trond Bakke 2. mai 2006. aasta arvutustele. Vald märkis kirjavahetuses järelevalveametiga, et siselaagri koondväärtuseks tuleks määrata 12,4 miljonit Norra krooni ning „nende varade väärtus, mida lepinguga ei ole hõlmatud, moodustab väärtuse, mis on suurem terve siselaagri väärtusest.” Järelevalveamet oletab, et vald soovis selle seisukohaga öelda, et siselaagri eri hoonete müügiväärtused, nagu need oli arvutanud Trond Bakke, olid suuremad valla väidetavast algkulust 12,4 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et määrata kindlaks valla algkulu kõnealuse 29 hoone eest, oli vald seisukohal, et õige on lahutada siselaagri muu vara väärtus, mis ei sisaldunud ostu-müügilepingus. Seepärast, alustades 12,4 miljonist Norra kroonist, mis vald oli maksnud 44 hoone eest aasta varem, ning lahutades vara väärtuse, mis ei sisaldunud ostu-müügilepingus, on valla arvates võimalik järeldada, et kõnealuse 29 hoone turuhind oli 4 miljonit Norra krooni. Selle järelduse toetuseks osutas vald eespool kirjeldatud Trond Bakke 2. mai 2006. aasta arvutustele. Vald märkis kirjavahetuses järelevalveametiga, et siselaagri koondväärtuseks tuleks määrata 12,4 miljonit Norra krooni ning „nende varade väärtus, mida lepinguga ei ole hõlmatud, moodustab väärtuse, mis on suurem terve siselaagri väärtusest.” Järelevalveamet oletab, et vald soovis selle seisukohaga öelda, et siselaagri eri hoonete müügiväärtused, nagu need oli arvutanud Trond Bakke, olid suuremad valla väidetavast algkulust 12,4 miljonit Norra krooni.

| (29) | Ka teiste siselaagri hoonete väärtuse kohta, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS, esitas vald 15. märtsi 2006. aasta hindamisaruande (koostaja Erik Alhaug), mis käsitles enamasti samu hooneid, mille kohta ettevõte Norsk Trafikksenter oli esitanud pakkumise (nr 28, 35, 36, 37, 38, 39, 46, 47, 50 ja 94). Aruandes hinnati nimetatud kümne hoone koguväärtuseks 5,5 miljonit Norra krooni, kui need müüakse tervikuna, ning 6,65 miljonit Norra krooni, kui need müüakse eraldi. |
| --- | --- |

(29)

Ka teiste siselaagri hoonete väärtuse kohta, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS, esitas vald 15. märtsi 2006. aasta hindamisaruande (koostaja Erik Alhaug), mis käsitles enamasti samu hooneid, mille kohta ettevõte Norsk Trafikksenter oli esitanud pakkumise (nr 28, 35, 36, 37, 38, 39, 46, 47, 50 ja 94). Aruandes hinnati nimetatud kümne hoone koguväärtuseks 5,5 miljonit Norra krooni, kui need müüakse tervikuna, ning 6,65 miljonit Norra krooni, kui need müüakse eraldi.

| (30) | Seega, tuginedes nendele arvutustele ja valla esitatud hindamistele, vastas ettevõttele Haslemoen AS müüdud 29 hoone 4 miljoni Norra krooni suurune hind turuväärtusele. Siselaagri koguväärtus oli seega: 3,67 miljonit Norra krooni (nende hoonete väärtus, mis vald kavatses endale jätta) pluss 5 miljonit Norra krooni (ettevõtte Norsk Trafikksenter pakkumine või alternatiivina 5,5 miljonit, mis hinnati hilisemas väärtuse hindamises) pluss 4 miljonit Norra krooni (29 hoone hind ettevõttele Haslemoen AS) = 12,67 miljonit Norra krooni, mis on suurem valla algkulust 12,4 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(30)

Seega, tuginedes nendele arvutustele ja valla esitatud hindamistele, vastas ettevõttele Haslemoen AS müüdud 29 hoone 4 miljoni Norra krooni suurune hind turuväärtusele. Siselaagri koguväärtus oli seega: 3,67 miljonit Norra krooni (nende hoonete väärtus, mis vald kavatses endale jätta) pluss 5 miljonit Norra krooni (ettevõtte Norsk Trafikksenter pakkumine või alternatiivina 5,5 miljonit, mis hinnati hilisemas väärtuse hindamises) pluss 4 miljonit Norra krooni (29 hoone hind ettevõttele Haslemoen AS) = 12,67 miljonit Norra krooni, mis on suurem valla algkulust 12,4 miljonit Norra krooni.

| (31) | Vald tuletas samuti meelde, et ostu-müügileping Våleri valla ja ettevõtte Haslemoen ASi vahel sisaldab hinda vähendavaid elemente. Vald osutab kohustusele, mille kohaselt peab ostja üürima ostetud õppehoone välja üheks aastaks tasuta ning et mitte üheski hindamistest ei võeta arvesse maapinna võimalikku reostust. |
| --- | --- |

(31)

Vald tuletas samuti meelde, et ostu-müügileping Våleri valla ja ettevõtte Haslemoen ASi vahel sisaldab hinda vähendavaid elemente. Vald osutab kohustusele, mille kohaselt peab ostja üürima ostetud õppehoone välja üheks aastaks tasuta ning et mitte üheski hindamistest ei võeta arvesse maapinna võimalikku reostust.

| (32) | Lõpuks väidab vald, et ka ettevõttele Haslemoen AS mõlema mahahindluse tegemine, mis tehti vallale sõjaväelaagri ostmisel riigilt, oli õigustatud. Kuigi vald mõistab sellega seoses järelevalveameti muret, mida see väljendas otsuses menetluse algatamise kohta, selgitas vald, et kuigi müüdi ainult osa siselaagri 44 hoonest, põhineb ostu-müügileping Våleri valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel eeldusel, et ostja arendab ja kasutab kogu siselaagrit, samuti väljapoole jäävat territooriumi tervikuna koostöös Våleri vallaga. 4 miljoni Norra krooni suurune müügihind ettevõttele Haslemoen AS kajastab seda eeldust. See on ka põhjus, miks tuleb lõpphinna kindlaksmääramisel kohaldada 30 % suurust mahahindlust siselaagri tervikuna müümisel pluss 20 % suurust mahahindlust kogu Haslemoen Leiri müümisel. Viimast mahahindlust ei tohiks käsitleda plokk-mahahindlusena, mida ei kohaldata, kui ostja ei osta tervet laagrit. Vald rõhutas, et püüdis käsitleda müüki nii, et see ei põhjustaks probleeme EMP riigiabi eeskirjade seisukohast. |
| --- | --- |

(32)

Lõpuks väidab vald, et ka ettevõttele Haslemoen AS mõlema mahahindluse tegemine, mis tehti vallale sõjaväelaagri ostmisel riigilt, oli õigustatud. Kuigi vald mõistab sellega seoses järelevalveameti muret, mida see väljendas otsuses menetluse algatamise kohta, selgitas vald, et kuigi müüdi ainult osa siselaagri 44 hoonest, põhineb ostu-müügileping Våleri valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel eeldusel, et ostja arendab ja kasutab kogu siselaagrit, samuti väljapoole jäävat territooriumi tervikuna koostöös Våleri vallaga. 4 miljoni Norra krooni suurune müügihind ettevõttele Haslemoen AS kajastab seda eeldust. See on ka põhjus, miks tuleb lõpphinna kindlaksmääramisel kohaldada 30 % suurust mahahindlust siselaagri tervikuna müümisel pluss 20 % suurust mahahindlust kogu Haslemoen Leiri müümisel. Viimast mahahindlust ei tohiks käsitleda plokk-mahahindlusena, mida ei kohaldata, kui ostja ei osta tervet laagrit. Vald rõhutas, et püüdis käsitleda müüki nii, et see ei põhjustaks probleeme EMP riigiabi eeskirjade seisukohast.

II.   HINDAMINE

4.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (33) | EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on järgmine:
  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.” |
| --- | --- |

(33)

EMP lepingu artikli 61 lõige 1 on järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust.”

| (34) | Riigiabi sisaldamiseks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses peab müük pakkuma abisaajale majanduslikku eelist. Kui tehing toimus vastavalt turumajandusliku investori põhimõttele, st vald müüs maa turuväärtuse eest ning kui tehingu tingimused oleks olnud eraõiguslikule müüjale vastuvõetavad, siis ei oleks tehing riigiabi hõlmanud. |
| --- | --- |

(34)

Riigiabi sisaldamiseks EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses peab müük pakkuma abisaajale majanduslikku eelist. Kui tehing toimus vastavalt turumajandusliku investori põhimõttele, st vald müüs maa turuväärtuse eest ning kui tehingu tingimused oleks olnud eraõiguslikule müüjale vastuvõetavad, siis ei oleks tehing riigiabi hõlmanud.

| (35) | Järelevalveameti suunised riigiabi elementide kohta maa ja hoonete müügil avaliku sektori asutuste poolt selgitavad, kuidas järelevalveamet kohaldab riigiabi eeskirju riigi maa ja hoonete müügi hindamisel. Jaotises 2.1 kirjeldatakse müüki tingimusteta pakkumismenetluse kaudu. Jaotises 2.2 kirjeldatakse müüki sõltumatu eksperdihindamise alusel. Need kaks menetlust võimaldavad EFTA riikidel käsitleda maa ja hoonete müüki viisil, mis tavaliselt välistab riigiabi. Nagu eespool märgitud, ei järgitud kumbagi menetlust siis, kui Våleri vald müüs 29 hoonet ettevõttele Haslemoen AS. |
| --- | --- |

(35)

Järelevalveameti suunised riigiabi elementide kohta maa ja hoonete müügil avaliku sektori asutuste poolt selgitavad, kuidas järelevalveamet kohaldab riigiabi eeskirju riigi maa ja hoonete müügi hindamisel. Jaotises 2.1 kirjeldatakse müüki tingimusteta pakkumismenetluse kaudu. Jaotises 2.2 kirjeldatakse müüki sõltumatu eksperdihindamise alusel. Need kaks menetlust võimaldavad EFTA riikidel käsitleda maa ja hoonete müüki viisil, mis tavaliselt välistab riigiabi. Nagu eespool märgitud, ei järgitud kumbagi menetlust siis, kui Våleri vald müüs 29 hoonet ettevõttele Haslemoen AS.

| (36) | Suuniste jaotise 2.2 punktis d on sätestatud, et ametivõimude poolt maa ja hoonete soetamisega seotud algkulud osutavad turuväärtusele, välja arvatud juhul, kui valla ostust on kulunud märkimisväärselt palju aega. Turuväärtus ei peaks olema väiksem algkulust esimese kolme aasta jooksul pärast soetamist. On ütlematagi selge, et algkulu kui turuväärtusele osutaja järgmiseks kolmeks aastaks kohaldub üksnes juhul, kui maa või hooned soetati alguses turuhinna eest. |
| --- | --- |

(36)

Suuniste jaotise 2.2 punktis d on sätestatud, et ametivõimude poolt maa ja hoonete soetamisega seotud algkulud osutavad turuväärtusele, välja arvatud juhul, kui valla ostust on kulunud märkimisväärselt palju aega. Turuväärtus ei peaks olema väiksem algkulust esimese kolme aasta jooksul pärast soetamist. On ütlematagi selge, et algkulu kui turuväärtusele osutaja järgmiseks kolmeks aastaks kohaldub üksnes juhul, kui maa või hooned soetati alguses turuhinna eest.

| (37) | Seega, kuigi 29 kõnealust hoonet müüdi ettevõttele Haslemoen AS vähem kui aasta pärast seda, kui vald ostis riigilt Haslemoen Leiri, tõstatus kaks küsimust. Esiteks, kas eelmine Haslemoen Leiri ostu-müügitehing Norra riigi ja Våleri valla vahel toimus turutingimuste kohaselt. Teiseks, eeldusel, et see nii oli, kas Våleri vald müüs seejärel siselaagri vastavad osad ettevõttele Haslemoen AS hinna eest, mis vastas vähemalt algkulule. |
| --- | --- |

(37)

Seega, kuigi 29 kõnealust hoonet müüdi ettevõttele Haslemoen AS vähem kui aasta pärast seda, kui vald ostis riigilt Haslemoen Leiri, tõstatus kaks küsimust. Esiteks, kas eelmine Haslemoen Leiri ostu-müügitehing Norra riigi ja Våleri valla vahel toimus turutingimuste kohaselt. Teiseks, eeldusel, et see nii oli, kas Våleri vald müüs seejärel siselaagri vastavad osad ettevõttele Haslemoen AS hinna eest, mis vastas vähemalt algkulule.

4.1   Kas vald soetas Haslemoen Leiri turutingimuste kohaselt?

| (38) | Nagu eespool kirjeldatud, valitses riigi ja Våleri valla vahel toimunud läbirääkimistel Haslemoen Leiri turuväärtuse, eelkõige siselaagri väärtusega seoses suur ebakindlus. Esimeses Agdesteini aruandes hinnati siselaagri väärtuseks investori jaoks 39 miljonit Norra krooni (või 29 miljonit Norra krooni tervikuna müümise korral) ja väärtuseks kasutaja jaoks 44 miljonit Norra krooni ning Alhaug/Bakke hinnangu kohaselt oli hoonete väärtus investori jaoks 0 Norra krooni. |
| --- | --- |

(38)

Nagu eespool kirjeldatud, valitses riigi ja Våleri valla vahel toimunud läbirääkimistel Haslemoen Leiri turuväärtuse, eelkõige siselaagri väärtusega seoses suur ebakindlus. Esimeses Agdesteini aruandes hinnati siselaagri väärtuseks investori jaoks 39 miljonit Norra krooni (või 29 miljonit Norra krooni tervikuna müümise korral) ja väärtuseks kasutaja jaoks 44 miljonit Norra krooni ning Alhaug/Bakke hinnangu kohaselt oli hoonete väärtus investori jaoks 0 Norra krooni.

| (39) | Järelevalveameti arvates on sellist liiki maa – endine sõjaväelaager vanade, kuid suhteliselt hästi säilinud hoonetega, nii elu- kui ka muude hoonetega, mis asub kõrvalises kohas – esmase väärtuse hindamine alati seotud arvestatava ebakindlusega. Siiski võib hindamistevaheline suur erinevus olla antud juhul tingitud erinevatest eeldustest tulevase kasutamise kohta, muu hulgas selle kohta, kas hooneid hoitakse väljaüürimise eesmärgil või kas need müüakse, kas eraldi või tervikuna. Nagu selgus esimeses Agdesteini aruandes, avaldavad sellised kõikumised olulist mõju. Järelevalveametil on keeruline mõista, miks ei taganud tehingu pooled hindamise aluseks olevate eelduste paremat kooskõlastamist enne hindamiste lõpuleviimist. |
| --- | --- |

(39)

Järelevalveameti arvates on sellist liiki maa – endine sõjaväelaager vanade, kuid suhteliselt hästi säilinud hoonetega, nii elu- kui ka muude hoonetega, mis asub kõrvalises kohas – esmase väärtuse hindamine alati seotud arvestatava ebakindlusega. Siiski võib hindamistevaheline suur erinevus olla antud juhul tingitud erinevatest eeldustest tulevase kasutamise kohta, muu hulgas selle kohta, kas hooneid hoitakse väljaüürimise eesmärgil või kas need müüakse, kas eraldi või tervikuna. Nagu selgus esimeses Agdesteini aruandes, avaldavad sellised kõikumised olulist mõju. Järelevalveametil on keeruline mõista, miks ei taganud tehingu pooled hindamise aluseks olevate eelduste paremat kooskõlastamist enne hindamiste lõpuleviimist.

| (40) | Seda enam, et nad nõustusid natuke aega pärast seda, kui olid avastanud, et väärtuse hindamised on väga erinevad, ühitama erinevaid lähtepunkte lihtsalt seeläbi, et sõlmisid kompromissi. Kirjeldatud meetodi kasutamine tohutu suure ja erilise kinnisvara, nagu Haslemoen Leir, tõelise turuväärtuse kindlaksmääramiseks näib küsitav. Järelevalveameti arvates oleks olnud palju asjakohasem määrata uued eksperdid või vähemalt ühitada hindamistes laagri samaväärse tulevase kasutamise hindamine ning nende tegurite üksikasjalikum hindamine, mille tulemusel suur lõhe üldse tekkis. Sellega seoses tuletab järelevalveamet meelde, et Norra Parlament (Stortinget) otsustas, et endised sõjaväelaagrid tuleb müüa turuväärtusega, vt eespool punkt 3. |
| --- | --- |

(40)

Seda enam, et nad nõustusid natuke aega pärast seda, kui olid avastanud, et väärtuse hindamised on väga erinevad, ühitama erinevaid lähtepunkte lihtsalt seeläbi, et sõlmisid kompromissi. Kirjeldatud meetodi kasutamine tohutu suure ja erilise kinnisvara, nagu Haslemoen Leir, tõelise turuväärtuse kindlaksmääramiseks näib küsitav. Järelevalveameti arvates oleks olnud palju asjakohasem määrata uued eksperdid või vähemalt ühitada hindamistes laagri samaväärse tulevase kasutamise hindamine ning nende tegurite üksikasjalikum hindamine, mille tulemusel suur lõhe üldse tekkis. Sellega seoses tuletab järelevalveamet meelde, et Norra Parlament (Stortinget) otsustas, et endised sõjaväelaagrid tuleb müüa turuväärtusega, vt eespool punkt 3.

| (41) | Näib, et ka siselaagri osade väärtuse hilisemates hindamistes, millega järelevalveamet sai tutvuda uurimise käigus, arvestatakse siselaagri hoonete kõrgema väärtusega kui kompromisskokkuleppes järgitu, vt eespool punktid 22 ja 29. |
| --- | --- |

(41)

Näib, et ka siselaagri osade väärtuse hilisemates hindamistes, millega järelevalveamet sai tutvuda uurimise käigus, arvestatakse siselaagri hoonete kõrgema väärtusega kui kompromisskokkuleppes järgitu, vt eespool punktid 22 ja 29.

| (42) | Eraldi vaadatuna ei valmista see toiming kui avalik-õiguslike asutuste vaheline probleeme. Siiski, kui ostjal, nagu antud juhul, ei olnudki plaanis vara endale jätta, vaid ta pigem kavatses selle varsti edasi müüa eraettevõtetele, siis on turuväärtuse küsimus palju olulisem. Eelkõige juhul, kui ostja ei korralda uut väärtuse hindamist, vaid pigem müüb vara sama või isegi madalama hinna eest eelnevalt valitud ostjale. |
| --- | --- |

(42)

Eraldi vaadatuna ei valmista see toiming kui avalik-õiguslike asutuste vaheline probleeme. Siiski, kui ostjal, nagu antud juhul, ei olnudki plaanis vara endale jätta, vaid ta pigem kavatses selle varsti edasi müüa eraettevõtetele, siis on turuväärtuse küsimus palju olulisem. Eelkõige juhul, kui ostja ei korralda uut väärtuse hindamist, vaid pigem müüb vara sama või isegi madalama hinna eest eelnevalt valitud ostjale.

| (43) | See ei muuda asjaolu, et riik müüs sõjaväelaagri Våleri vallale sõltumatu eksperdihindamise (teine Agdesteini aruanne) alusel. Muidugi tuleb tunnistada, et nn koondväärtuse meetod, millele selle hindamise puhul tugineti, ei olnud midagi enamat kui lihtne arvutus, kus kahe varasema hindamise väärtus liideti ja jagati seejärel kahega. Selline meetod ei vaja kindlasti välisekspertide arvamust ning arvutus ei ole iseenesest veenvam pelga asjaolu tõttu, et selle on teinud sõltumatu ekspert. Aruanne on samuti üsna lühike, vaid pisut pikem kui üks lehekülg, ning selle ligikaudsuse tõttu näib, et seda on käsitletud isoleeritult. |
| --- | --- |

(43)

See ei muuda asjaolu, et riik müüs sõjaväelaagri Våleri vallale sõltumatu eksperdihindamise (teine Agdesteini aruanne) alusel. Muidugi tuleb tunnistada, et nn koondväärtuse meetod, millele selle hindamise puhul tugineti, ei olnud midagi enamat kui lihtne arvutus, kus kahe varasema hindamise väärtus liideti ja jagati seejärel kahega. Selline meetod ei vaja kindlasti välisekspertide arvamust ning arvutus ei ole iseenesest veenvam pelga asjaolu tõttu, et selle on teinud sõltumatu ekspert. Aruanne on samuti üsna lühike, vaid pisut pikem kui üks lehekülg, ning selle ligikaudsuse tõttu näib, et seda on käsitletud isoleeritult.

| (44) | Sellegipoolest tuleb aruannet käsitleda kahe varasema väärtusehindamise kontekstis, mis on palju üksikasjalikumad ja põhjalikumad, eelkõige esimene Agdesteini aruanne, mis sisaldas siselaagri kõigi hoonete individuaalset hindamist. Lisaks märkis järelevalveamet, et teises Agdesteini aruandes tehti esialgsetesse hindamistesse teatavaid muudatusi ja kohandusi. See osutab asjaolule, et läbivaadatud hindamine oli mõnevõrra üksikasjalikum kui pelk kompromissarvutus. Lõpuks märgib järelevalveamet, et aruandes ei vaidlustatud, et koondväärtus tähistas turuväärtust, vaatamata sellele, et aruandes väideti, et väärtuse kindlaksmääramiseks on olemas ka muid meetodeid. |
| --- | --- |

(44)

Sellegipoolest tuleb aruannet käsitleda kahe varasema väärtusehindamise kontekstis, mis on palju üksikasjalikumad ja põhjalikumad, eelkõige esimene Agdesteini aruanne, mis sisaldas siselaagri kõigi hoonete individuaalset hindamist. Lisaks märkis järelevalveamet, et teises Agdesteini aruandes tehti esialgsetesse hindamistesse teatavaid muudatusi ja kohandusi. See osutab asjaolule, et läbivaadatud hindamine oli mõnevõrra üksikasjalikum kui pelk kompromissarvutus. Lõpuks märgib järelevalveamet, et aruandes ei vaidlustatud, et koondväärtus tähistas turuväärtust, vaatamata sellele, et aruandes väideti, et väärtuse kindlaksmääramiseks on olemas ka muid meetodeid.

| (45) | Seega, võttes arvesse märkimisväärset ebakindlust, mis on seotud eri aladest ja erinevat liiki hoonetest koosneva ning kõrvalises ja suhteliselt hõreda asustusega kohas asuva endise sõjaväelaagri väärtuse hindamisega, järeldab järelevalveamet, kuigi jääb kahtlevale seisukohale, et riik müüs Haslemoen Leiri Våleri vallale turuväärtusega. |
| --- | --- |

(45)

Seega, võttes arvesse märkimisväärset ebakindlust, mis on seotud eri aladest ja erinevat liiki hoonetest koosneva ning kõrvalises ja suhteliselt hõreda asustusega kohas asuva endise sõjaväelaagri väärtuse hindamisega, järeldab järelevalveamet, kuigi jääb kahtlevale seisukohale, et riik müüs Haslemoen Leiri Våleri vallale turuväärtusega.

| (46) | Järgmine küsimus on seetõttu: kas vald müüs siselaagri osad ettevõttele Haslemoen AS vähemalt algkuluga võrdväärse hinna eest. |
| --- | --- |

(46)

Järgmine küsimus on seetõttu: kas vald müüs siselaagri osad ettevõttele Haslemoen AS vähemalt algkuluga võrdväärse hinna eest.

4.2   Kas 29 hoone hind vastas algkulule?

| (47) | Selle hindamine, kas 29 hoone müügihind vastas algkulule, näib keeruline, kuna riigi ja valla vahelises lepingus ei märgitud selgelt, kui palju vald maksis siselaagri eri hoonete eest. Selle asemel maksis vald kindla suurusega summa 15,5 miljonit Norra krooni, mis hõlmas „ligikaudu 30 % suurust” mahahindlust (21) terve siselaagri soetamise eest. Lõpuks sai vald veel 20 % mahahindlust sõjaväelaagri kõigi nelja ala soetamise eest. |
| --- | --- |

(47)

Selle hindamine, kas 29 hoone müügihind vastas algkulule, näib keeruline, kuna riigi ja valla vahelises lepingus ei märgitud selgelt, kui palju vald maksis siselaagri eri hoonete eest. Selle asemel maksis vald kindla suurusega summa 15,5 miljonit Norra krooni, mis hõlmas „ligikaudu 30 % suurust” mahahindlust (21) terve siselaagri soetamise eest. Lõpuks sai vald veel 20 % mahahindlust sõjaväelaagri kõigi nelja ala soetamise eest.

| (48) | Võib vaid ette kujutada erinevaid meetodeid, mille abil võib proovida kindlaks teha, kui palju maksis vald tegelikult siselaagri kõnealuse 29 hoone eest, nt tuginedes hoonete arvule või väärtusele, võrreldes hoonete koguarvuga või koguväärtusega. Siiski, nagu eespool kirjeldatud, ei ole järelevalveametile arusaadav, kas vald tegi enne müümist ettevõttele Haslemoen AS ka tegelikult sellised arvutused, et teha kindlaks kõnealuse 29 hoone algkulu. Järelevalveamet ei ole saanud ühtki ajakohast dokumenti selle kohta, et sellised arvutused on tehtud läbirääkimiste ajal või hiljem, kui müük ootas vallavolikogu heakskiitu. |
| --- | --- |

(48)

Võib vaid ette kujutada erinevaid meetodeid, mille abil võib proovida kindlaks teha, kui palju maksis vald tegelikult siselaagri kõnealuse 29 hoone eest, nt tuginedes hoonete arvule või väärtusele, võrreldes hoonete koguarvuga või koguväärtusega. Siiski, nagu eespool kirjeldatud, ei ole järelevalveametile arusaadav, kas vald tegi enne müümist ettevõttele Haslemoen AS ka tegelikult sellised arvutused, et teha kindlaks kõnealuse 29 hoone algkulu. Järelevalveamet ei ole saanud ühtki ajakohast dokumenti selle kohta, et sellised arvutused on tehtud läbirääkimiste ajal või hiljem, kui müük ootas vallavolikogu heakskiitu.

| (49) | Vald osutas haldusmenetluse käigus erinevatele kaalutlustele ja eesmärkidele, näiteks uute tööhõivevõimaluste loomisele ja siselaagri tulevasele tervikuna arendamisele kohaliku kogukonna hüvanguks. Kuna sellised kaalutlused ei ole tingimata vastuolus turuväärtusega müügi toimumisega, ei toeta nad sellisena asjaolu, et peamiseks lähtepunktiks oli müük ilma riigiabi elementideta. Lisaks tunnistas vald järelevalveameti konkreetsele küsimusele vastates, et ei saa praegu dokumenteerida, milline oli kõnealuse vara tegelik väärtus selle müümise ajal. |
| --- | --- |

(49)

Vald osutas haldusmenetluse käigus erinevatele kaalutlustele ja eesmärkidele, näiteks uute tööhõivevõimaluste loomisele ja siselaagri tulevasele tervikuna arendamisele kohaliku kogukonna hüvanguks. Kuna sellised kaalutlused ei ole tingimata vastuolus turuväärtusega müügi toimumisega, ei toeta nad sellisena asjaolu, et peamiseks lähtepunktiks oli müük ilma riigiabi elementideta. Lisaks tunnistas vald järelevalveameti konkreetsele küsimusele vastates, et ei saa praegu dokumenteerida, milline oli kõnealuse vara tegelik väärtus selle müümise ajal.

| (50) | Vallavolikogu tegutsemine ostu-müügitehinguga seoses lisab samuti ebakindlust võimaliku riigiabi olemasolu suhtes. Nagu eespool kirjeldatud, ei korraldanud vald ei avalikku pakkumist ega palunud sõltumatul eksperdil teha müüdud hoonete hindamist. Hiljem ei võtnud vald kuulda nõu KSi väliselt õigusnõunikult ega vallavanemalt, et lükata edasi müüki ja selgitada väärtust. Kuigi vallavolikogu kiitis heaks müügi tingimusel, et KS korraldab võimalike konkurentsiprobleemide riskihindamise, ei saanud järelevalveamet lisateavet nimetatud riskihindamiste kohta. |
| --- | --- |

(50)

Vallavolikogu tegutsemine ostu-müügitehinguga seoses lisab samuti ebakindlust võimaliku riigiabi olemasolu suhtes. Nagu eespool kirjeldatud, ei korraldanud vald ei avalikku pakkumist ega palunud sõltumatul eksperdil teha müüdud hoonete hindamist. Hiljem ei võtnud vald kuulda nõu KSi väliselt õigusnõunikult ega vallavanemalt, et lükata edasi müüki ja selgitada väärtust. Kuigi vallavolikogu kiitis heaks müügi tingimusel, et KS korraldab võimalike konkurentsiprobleemide riskihindamise, ei saanud järelevalveamet lisateavet nimetatud riskihindamiste kohta.

| (51) | Vald esitas kaks arvutust, mille oli koostanud valla väline kinnisvarahindaja 2. mail 2006. aastal, vt kirjeldust eespool punktides 20 ja 21. Vald tunnistas, et esimene hindamine näitab, et valla algkulu siselaagri soetamisel oli 12,4 miljonit Norra krooni. Teine hindamine näitab väidetavalt, et siselaagri teiste hoonete väärtus, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS, oli hinnanguliselt vastavalt 3,67 miljonit ja 5 miljonit Norra krooni. Kui lahutada need algkulust 12,4 miljonit Norra krooni, näitavad need hindamised valla sõnade kohaselt, et 29 kõnealuse hoone algkulu ei olnud suurem kui 4 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(51)

Vald esitas kaks arvutust, mille oli koostanud valla väline kinnisvarahindaja 2. mail 2006. aastal, vt kirjeldust eespool punktides 20 ja 21. Vald tunnistas, et esimene hindamine näitab, et valla algkulu siselaagri soetamisel oli 12,4 miljonit Norra krooni. Teine hindamine näitab väidetavalt, et siselaagri teiste hoonete väärtus, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS, oli hinnanguliselt vastavalt 3,67 miljonit ja 5 miljonit Norra krooni. Kui lahutada need algkulust 12,4 miljonit Norra krooni, näitavad need hindamised valla sõnade kohaselt, et 29 kõnealuse hoone algkulu ei olnud suurem kui 4 miljonit Norra krooni.

| (52) | Järelevalveamet ei nõustu, et nende arvutuste põhjal on selge, et hooned müüdi turuväärtusega. See vaidlustab nii lähtepunkti seoses siselaagri algkuluga kui ka teiste hoonete eeldatava väärtuse lahutamise meetodi, et teha kindlaks „ülejäänud” algkulu. |
| --- | --- |

(52)

Järelevalveamet ei nõustu, et nende arvutuste põhjal on selge, et hooned müüdi turuväärtusega. See vaidlustab nii lähtepunkti seoses siselaagri algkuluga kui ka teiste hoonete eeldatava väärtuse lahutamise meetodi, et teha kindlaks „ülejäänud” algkulu.

| (53) | Lähtepunktiga seoses viitavad arvutused siselaagri väärtusele, nagu see on kindlaks tehtud teises Agdesteini aruandes – 15,5 miljonit Norra krooni. Sellest lahutati 20 % suurune mahahindlus, mis anti vallale sõjaväelaagri tervikuna soetamise eest, et arvutada välja siselaagri väärtus 12,4 miljonit Norra krooni. |
| --- | --- |

(53)

Lähtepunktiga seoses viitavad arvutused siselaagri väärtusele, nagu see on kindlaks tehtud teises Agdesteini aruandes – 15,5 miljonit Norra krooni. Sellest lahutati 20 % suurune mahahindlus, mis anti vallale sõjaväelaagri tervikuna soetamise eest, et arvutada välja siselaagri väärtus 12,4 miljonit Norra krooni.

| (54) | Selle allahindluse alust selgitati teises Agdesteini aruandes:
  „Me oleme veendunud, et nelja erineva ala ühismüügi turg hõlmaks hinnaalandust muu hulgas riski ja suuremate tegevuskulude tõttu. Siiski on ostjal võimalik pärast soetamist teha kiiresti muutus sellises lähenemisviisis ning müüa näiteks haritav maa või metsamaa eraldi, mis osutavad eraldi suunda. Nii hoonete kui ka siselaagri alade väärtuse hindamised sisaldavad juba ligikaudu 30 % suurust „koguselt tehtavat allahindlust” nende objektide ühismüügi tõttu. Me usume täiendavasse väärtuse vähendamisse umbes 20 % võrra (–12 miljonit) terve laagri ühismüügi korral, st 58 miljonilt Norra kroonilt 46 miljoni Norra kroonile.” (22) |
| --- | --- |

(54)

Selle allahindluse alust selgitati teises Agdesteini aruandes:

„Me oleme veendunud, et nelja erineva ala ühismüügi turg hõlmaks hinnaalandust muu hulgas riski ja suuremate tegevuskulude tõttu. Siiski on ostjal võimalik pärast soetamist teha kiiresti muutus sellises lähenemisviisis ning müüa näiteks haritav maa või metsamaa eraldi, mis osutavad eraldi suunda. Nii hoonete kui ka siselaagri alade väärtuse hindamised sisaldavad juba ligikaudu 30 % suurust „koguselt tehtavat allahindlust” nende objektide ühismüügi tõttu. Me usume täiendavasse väärtuse vähendamisse umbes 20 % võrra (–12 miljonit) terve laagri ühismüügi korral, st 58 miljonilt Norra kroonilt 46 miljoni Norra kroonile.” (22)

| (55) | Seega oli 20 % suurune allahindlus konkreetsemalt seotud asjaoluga, et vald ostis terve sõjaväelaagri korraga, st kõik punktis 5 nimetatud neli ala. |
| --- | --- |

(55)

Seega oli 20 % suurune allahindlus konkreetsemalt seotud asjaoluga, et vald ostis terve sõjaväelaagri korraga, st kõik punktis 5 nimetatud neli ala.

| (56) | 2. mai 2006. aasta hindamine, millele on viidatud, ei sisalda ühtki põhjendust, miks vajab turumajanduslik investor sarnast mahahindlust, kui müüki pannakse üks ala neljast. Ettevõttele Haslemoen AS tehtud mahahindluste põhjendamiseks osutas vald asjaolule, et ostu-müügileping Våleri valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel põhines eeldusel, et ostja arendab ja kasutab tervet siselaagrit, nagu ka sellest väljapoole jäävaid alasid tervikuna koostöös Våleri vallaga. See oli valla sõnul põhjus, miks ettevõttele Haslemoen AS tehti nii 30 % suurune mahahindlus siselaagri müümise eest tervikuna kui ka täiendav 20 % suurune mahahindlus terve Haslemoen Leiri eest. |
| --- | --- |

(56)

2. mai 2006. aasta hindamine, millele on viidatud, ei sisalda ühtki põhjendust, miks vajab turumajanduslik investor sarnast mahahindlust, kui müüki pannakse üks ala neljast. Ettevõttele Haslemoen AS tehtud mahahindluste põhjendamiseks osutas vald asjaolule, et ostu-müügileping Våleri valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel põhines eeldusel, et ostja arendab ja kasutab tervet siselaagrit, nagu ka sellest väljapoole jäävaid alasid tervikuna koostöös Våleri vallaga. See oli valla sõnul põhjus, miks ettevõttele Haslemoen AS tehti nii 30 % suurune mahahindlus siselaagri müümise eest tervikuna kui ka täiendav 20 % suurune mahahindlus terve Haslemoen Leiri eest.

| (57) | Kuigi piirangud vara tulevase kasutamise suhtes võivad vähendada väärtust, ei ole järelevalveamet teadlik praegusel juhul piirangutest, mis võiksid tagada märkimisväärse mahahindluse. Ostu-müügilepingus ega üheski teises järelevalveametile esitatud ajakohases dokumendis ei näi sisalduvat ühtki sätet, mis kajastaks selliseid või muid erikohustusi ostjale vara haldamise kohta koostöös vallaga. |
| --- | --- |

(57)

Kuigi piirangud vara tulevase kasutamise suhtes võivad vähendada väärtust, ei ole järelevalveamet teadlik praegusel juhul piirangutest, mis võiksid tagada märkimisväärse mahahindluse. Ostu-müügilepingus ega üheski teises järelevalveametile esitatud ajakohases dokumendis ei näi sisalduvat ühtki sätet, mis kajastaks selliseid või muid erikohustusi ostjale vara haldamise kohta koostöös vallaga.

| (58) | Nagu eespool märgitud, rajaneb mõte, et edasimüük vähemalt algkulu eest võib välistada riigiabi, tingimusel, et maa või hooned omandati alguses turuväärtusega. Kui avalik-õiguslik asutus, nagu praegusel juhul, ostis vara suurema summa eest, kui ta selle edasi müüs, ning kui talle tehti sellega seoses oluline mahahindlus, ei saa eeldada, et samasugune mahahindlus on tagatud ka edasimüügi korral. Selle asemel peab see sõltuma hindamisest, kas turumajanduslik investor oleks teinud hinnast samasugused mahahindlused ka teise ja palju piiratuma tehingu puhul. |
| --- | --- |

(58)

Nagu eespool märgitud, rajaneb mõte, et edasimüük vähemalt algkulu eest võib välistada riigiabi, tingimusel, et maa või hooned omandati alguses turuväärtusega. Kui avalik-õiguslik asutus, nagu praegusel juhul, ostis vara suurema summa eest, kui ta selle edasi müüs, ning kui talle tehti sellega seoses oluline mahahindlus, ei saa eeldada, et samasugune mahahindlus on tagatud ka edasimüügi korral. Selle asemel peab see sõltuma hindamisest, kas turumajanduslik investor oleks teinud hinnast samasugused mahahindlused ka teise ja palju piiratuma tehingu puhul.

| (59) | Antud juhul näib see ebatõenäoline juba põhjusel, et mõlemad mahahindlused tehti kogusest sõltuvate mahahindlustena, tuginedes eelkõige asjaolule, et ostja ostis terve kõnealuse territooriumi. Tõepoolest näib, et selline kahekordne allahindlus on antud juhul välistatud juba põhjusel, et nn 30 % suurune allahindlus tehti siselaagri kui sellise soetamise eest. Seega peab täiendav 20 % suurune mahahindlus olema seotud asjaoluga, et ostja ehk vald ostis lisaks ka ülejäänud alad. See näib samuti olevat allahindluse alus, nagu on selgitatud teises Agdesteini aruandes, mida tsiteeriti eespool. Selle põhjal ning mis tahes ajakohase vastupidise hindamise puudumise tõttu peab järelevalveamet järeldama, et ei olnud alust oletada, et turumajanduslik investor oleks teinud täiendava 20 % suuruse mahahindluse juhul, kui müüki oleks pandud ainult osa siselaagrist. |
| --- | --- |

(59)

Antud juhul näib see ebatõenäoline juba põhjusel, et mõlemad mahahindlused tehti kogusest sõltuvate mahahindlustena, tuginedes eelkõige asjaolule, et ostja ostis terve kõnealuse territooriumi. Tõepoolest näib, et selline kahekordne allahindlus on antud juhul välistatud juba põhjusel, et nn 30 % suurune allahindlus tehti siselaagri kui sellise soetamise eest. Seega peab täiendav 20 % suurune mahahindlus olema seotud asjaoluga, et ostja ehk vald ostis lisaks ka ülejäänud alad. See näib samuti olevat allahindluse alus, nagu on selgitatud teises Agdesteini aruandes, mida tsiteeriti eespool. Selle põhjal ning mis tahes ajakohase vastupidise hindamise puudumise tõttu peab järelevalveamet järeldama, et ei olnud alust oletada, et turumajanduslik investor oleks teinud täiendava 20 % suuruse mahahindluse juhul, kui müüki oleks pandud ainult osa siselaagrist.

| (60) | Niinimetatud 30 % suuruse mahahindlusega seoses tuletab järelevalveamet meelde, et teises Agdesteini aruandes selgitati, et siselaagri 15,5 miljoni Norra krooni suurune väärtus sisaldas 10 miljoni Norra krooni suurust mahahindlust ning see oli prognoositud hind, mida turumajanduslik investor oleks küsinud siselaagri tervikuna ostmisel, st kõigi 44 hoone eest. Seepärast on tarvis hinnata, kas vald võis teha sarnase mahahindluse ettevõttele Haslemoen AS, kui see ostis siselaagri osad. |
| --- | --- |

(60)

Niinimetatud 30 % suuruse mahahindlusega seoses tuletab järelevalveamet meelde, et teises Agdesteini aruandes selgitati, et siselaagri 15,5 miljoni Norra krooni suurune väärtus sisaldas 10 miljoni Norra krooni suurust mahahindlust ning see oli prognoositud hind, mida turumajanduslik investor oleks küsinud siselaagri tervikuna ostmisel, st kõigi 44 hoone eest. Seepärast on tarvis hinnata, kas vald võis teha sarnase mahahindluse ettevõttele Haslemoen AS, kui see ostis siselaagri osad.

| (61) | Hoonete arvus mõõdetuna hõlmas müük 29 hoonet 44st, (24) st ligikaudu 2/3 hoonetest. See võiks olla kogusest sõltuva mahahindluse alus. Väärtuses mõõdetuna näitavad valla enda arvutused, et 29 hoonet moodustavad oluliselt väiksema osa siselaagri koguväärtusest kui ülejäänud hooned. 4 miljoni Norra krooni suurune väärtus kõnealuse 29 hoone eest moodustab natuke vähem kui 1/3 koguväärtusest võrreldes 3,67 miljoni Norra krooniga hoonete eest, mis vald jättis endale, ning 5 miljoni Norra krooniga 11 ülejäänud hoone eest. |
| --- | --- |

(61)

Hoonete arvus mõõdetuna hõlmas müük 29 hoonet 44st, (24) st ligikaudu 2/3 hoonetest. See võiks olla kogusest sõltuva mahahindluse alus. Väärtuses mõõdetuna näitavad valla enda arvutused, et 29 hoonet moodustavad oluliselt väiksema osa siselaagri koguväärtusest kui ülejäänud hooned. 4 miljoni Norra krooni suurune väärtus kõnealuse 29 hoone eest moodustab natuke vähem kui 1/3 koguväärtusest võrreldes 3,67 miljoni Norra krooniga hoonete eest, mis vald jättis endale, ning 5 miljoni Norra krooniga 11 ülejäänud hoone eest.

| (62) | Erinevad hindamisaruanded, mis on antud juhtumi puhul esitatud ja mida on nimetatud eespool punktides 7 ja 10, toetavad asjaolu, et mitme hoone tervikuna müük võimaldab mahahindlust. Kahele Agdesteini aruandele lisaks märgiti 15. märtsi 2006. aasta hindamises (eespool punktis 29) 10 siselaagri hoone kohta, et mahahindlus vahemikus „15–20 %” oleks kohaldatav nimetatud 10 hoone müümisel ühe tervikuna. |
| --- | --- |

(62)

Erinevad hindamisaruanded, mis on antud juhtumi puhul esitatud ja mida on nimetatud eespool punktides 7 ja 10, toetavad asjaolu, et mitme hoone tervikuna müük võimaldab mahahindlust. Kahele Agdesteini aruandele lisaks märgiti 15. märtsi 2006. aasta hindamises (eespool punktis 29) 10 siselaagri hoone kohta, et mahahindlus vahemikus „15–20 %” oleks kohaldatav nimetatud 10 hoone müümisel ühe tervikuna.

| (63) | Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et teatav kogusest sõltuv mahahindlus oleks seetõttu olnud turutingimustega kooskõlas. Praegusel juhul on raske kindlaks teha, kas mahahindlus oleks võinud olla 15, 20 või 25 %, kuna ajakohased hindamised ja dokumendid puuduvad. Kõiki asjaolusid arvesse võttes ja osutades siselaagri eespool märgitud 10 hoone hindamisele ja tõenäolisele 15–20 % suurusele kogusest sõltuvale mahahindlusele järeldab järelevalveamet, kuigi jääb kahtlevale seisukohale, et sarnane kogusest sõltuv mahahindlus, nagu anti vallale, st 25,64 %, oleks võidud teha sellele, kes ostab 29 siselaagri hoonet 44st. |
| --- | --- |

(63)

Järelevalveamet on seetõttu seisukohal, et teatav kogusest sõltuv mahahindlus oleks seetõttu olnud turutingimustega kooskõlas. Praegusel juhul on raske kindlaks teha, kas mahahindlus oleks võinud olla 15, 20 või 25 %, kuna ajakohased hindamised ja dokumendid puuduvad. Kõiki asjaolusid arvesse võttes ja osutades siselaagri eespool märgitud 10 hoone hindamisele ja tõenäolisele 15–20 % suurusele kogusest sõltuvale mahahindlusele järeldab järelevalveamet, kuigi jääb kahtlevale seisukohale, et sarnane kogusest sõltuv mahahindlus, nagu anti vallale, st 25,64 %, oleks võidud teha sellele, kes ostab 29 siselaagri hoonet 44st.

| (64) | Järgmine küsimus seisneb selles, kas 29 kõnealuse hoone algkulu on võimalik kindlaks teha, lahutades siselaagri väärtusest nende hoonete väärtuse, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS. |
| --- | --- |

(64)

Järgmine küsimus seisneb selles, kas 29 kõnealuse hoone algkulu on võimalik kindlaks teha, lahutades siselaagri väärtusest nende hoonete väärtuse, mida ei müüdud ettevõttele Haslemoen AS.

| (65) | Kirjeldatud meetod tähendas põhimõtteliselt seda, et 29 kõnealuse hoone kohta ei tehtud üksikasjalikku hindamist, kuna oli viiteid, et siselaagri muud osad olid piisavalt kõrge väärtusega tagamaks kogumaksumuse vastavuse valla väidetavale algkulule siselaagri soetamisel. See meetod näib ebakindel ja juhuslik asjaolu tõttu, et kolme eri hoonerühma hinnati erinevate meetodite alusel. Lühidalt öeldes kasutati koondväärtuse aruannet, et teha kindlaks lähtepunkt ehk 12,4 miljonit Norra krooni siselaagri kui sellise algkuluna. Kolme eri hoonerühma edasisel hindamisel oli kõne all oluliselt väiksem väärtus kui 29 hoone koondväärtus ning suurem väärtus määrati hoonetele, mis vald endale jättis, ning 11 ülejäänud hoone eest, mille kohta sai vald pakkumise hiljem. Väiksem väärtus tehti kindlaks ettevõttega Haslemoen AS läbi räägitud hinna alusel ning suurem väärtus tehti kindlaks järgmise ja uuema teabe alusel, mis oli esitatud väärtuse hindamise ja saadud pakkumise kujul. |
| --- | --- |

(65)

Kirjeldatud meetod tähendas põhimõtteliselt seda, et 29 kõnealuse hoone kohta ei tehtud üksikasjalikku hindamist, kuna oli viiteid, et siselaagri muud osad olid piisavalt kõrge väärtusega tagamaks kogumaksumuse vastavuse valla väidetavale algkulule siselaagri soetamisel. See meetod näib ebakindel ja juhuslik asjaolu tõttu, et kolme eri hoonerühma hinnati erinevate meetodite alusel. Lühidalt öeldes kasutati koondväärtuse aruannet, et teha kindlaks lähtepunkt ehk 12,4 miljonit Norra krooni siselaagri kui sellise algkuluna. Kolme eri hoonerühma edasisel hindamisel oli kõne all oluliselt väiksem väärtus kui 29 hoone koondväärtus ning suurem väärtus määrati hoonetele, mis vald endale jättis, ning 11 ülejäänud hoone eest, mille kohta sai vald pakkumise hiljem. Väiksem väärtus tehti kindlaks ettevõttega Haslemoen AS läbi räägitud hinna alusel ning suurem väärtus tehti kindlaks järgmise ja uuema teabe alusel, mis oli esitatud väärtuse hindamise ja saadud pakkumise kujul.

| (66) | See hõlmas järelevalveameti arvates ilmselget riski, et isegi kui siselaagri väärtuse üldine lähtepunkt oli olnud õige (mida see aga ei olnud, vt eespool), on 29 hoone hind liiga väike, kuna muude piirkondade hilisemas uues hindamises määrati suurem väärtus. Tõepoolest, kui üldse, siis osutavad antud juhul hilisemad ja suuremad väärtuse hindamised sellele, et 12,4 miljoni Norra krooni suurune lähtepunkt oli liiga madal. |
| --- | --- |

(66)

See hõlmas järelevalveameti arvates ilmselget riski, et isegi kui siselaagri väärtuse üldine lähtepunkt oli olnud õige (mida see aga ei olnud, vt eespool), on 29 hoone hind liiga väike, kuna muude piirkondade hilisemas uues hindamises määrati suurem väärtus. Tõepoolest, kui üldse, siis osutavad antud juhul hilisemad ja suuremad väärtuse hindamised sellele, et 12,4 miljoni Norra krooni suurune lähtepunkt oli liiga madal.

| (67) | Seega teeb järelevalveamet järelduse, et 2. mai 2006. aasta hindamises osutatud meetod ei olnud sobilik algkulu ja seetõttu 29 kõnealuse hoone turuväärtuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(67)

Seega teeb järelevalveamet järelduse, et 2. mai 2006. aasta hindamises osutatud meetod ei olnud sobilik algkulu ja seetõttu 29 kõnealuse hoone turuväärtuse kindlaksmääramiseks.

| (68) | Nagu eespool märgitud, muudab kõnealuse 29 hoone algkulu hindamise keeruliseks asjaolu, et riigi ja valla vahelises lepingus ei ole selgitatud, kui palju maksis vald siselaagri eri hoonete eest. Selle asemel tasus ta 15,5 miljoni Norra krooni suuruse kindla suurusega summa terve siselaagri eest, mis sisaldas eespool viidatud nn 30 % suurust mahahindlust. Siiski tugines see koondväärtus eelnevale kahele esialgse väärtuse hindamisele. |
| --- | --- |

(68)

Nagu eespool märgitud, muudab kõnealuse 29 hoone algkulu hindamise keeruliseks asjaolu, et riigi ja valla vahelises lepingus ei ole selgitatud, kui palju maksis vald siselaagri eri hoonete eest. Selle asemel tasus ta 15,5 miljoni Norra krooni suuruse kindla suurusega summa terve siselaagri eest, mis sisaldas eespool viidatud nn 30 % suurust mahahindlust. Siiski tugines see koondväärtus eelnevale kahele esialgse väärtuse hindamisele.

| (69) | Esimene Agdesteini aruanne tugines hoonete individuaalsele hindamisele ning on tegelikult nende ainus ajakohane hindamine. Kuna see hindamine oli alus koondväärtusele, mis omakorda oli alus tegelikule hinnale, mille vald maksis, tegi järelevalveamet järelduse, et esimene Agdesteini aruanne annab individuaalsed väärtused, mida on tarvis kõnealuse 29 hoone algkulu täpseks kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(69)

Esimene Agdesteini aruanne tugines hoonete individuaalsele hindamisele ning on tegelikult nende ainus ajakohane hindamine. Kuna see hindamine oli alus koondväärtusele, mis omakorda oli alus tegelikule hinnale, mille vald maksis, tegi järelevalveamet järelduse, et esimene Agdesteini aruanne annab individuaalsed väärtused, mida on tarvis kõnealuse 29 hoone algkulu täpseks kindlaksmääramiseks.

| (70) | Kõnealune ostu-müügileping hõlmab siselaagri järgmist 29 hoonet (25): nr 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 29, 30, (31,) 33, 92 ja 16. Nimetatud hoonete väärtus investori jaoks, nagu on hinnatud esimeses Agdesteini aruandes, on järgmine:













  1. | Valvuriputka: |
| --- | --- | --- |

(70)

Kõnealune ostu-müügileping hõlmab siselaagri järgmist 29 hoonet (25): nr 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 29, 30, (31,) 33, 92 ja 16. Nimetatud hoonete väärtus investori jaoks, nagu on hinnatud esimeses Agdesteini aruandes, on järgmine:

1.

Valvuriputka:

180 000

Norra krooni

| 2. | Hoolekandemaja, sh bürood, kohvik, kino, kabel jne |
| --- | --- |

2.

Hoolekandemaja, sh bürood, kohvik, kino, kabel jne

4 200 000

Norra krooni

| 4. | Haldus- ja büroohoone |
| --- | --- |

4.

Haldus- ja büroohoone

160 000

Norra krooni

| 5. | Rividrilli hoone |
| --- | --- |

5.

Rividrilli hoone

400 000

Norra krooni

| 6. | Garaaž |
| --- | --- |

6.

Garaaž

| 7. | Haldus- ja büroohoone |
| --- | --- |

7.

Haldus- ja büroohoone

2 000 000

Norra krooni

| 8. | Garaaž |
| --- | --- |

8.

Garaaž

| 9. | Hospitalihoone |
| --- | --- |

9.

Hospitalihoone

1 200 000

Norra krooni

| 10. | Köögi- ja sööklahoone sõduritele |
| --- | --- |

10.

Köögi- ja sööklahoone sõduritele

1 600 000

Norra krooni

| 11. | Köögi- ja sööklahoone ohvitseridele |
| --- | --- |

11.

Köögi- ja sööklahoone ohvitseridele

4 300 000

Norra krooni

| 12. | Barakk |
| --- | --- |

12.

Barakk

| 13. | Barakk, nr 12–13 hinnatakse koos |
| --- | --- |

13.

Barakk, nr 12–13 hinnatakse koos

2 000 000

Norra krooni

| 14. | Barakk |
| --- | --- |

14.

Barakk

| 15. | Barakk, nr 14–15 hinnatakse koos |
| --- | --- |

15.

Barakk, nr 14–15 hinnatakse koos

2 000 000

Norra krooni

| 18. | Garaaž |
| --- | --- |

18.

Garaaž

150 000

Norra krooni

| 19. | Garaaž |
| --- | --- |

19.

Garaaž

| 20. | Garaaž |
| --- | --- |

20.

Garaaž

| 21. | Remondigaraaž |
| --- | --- |

21.

Remondigaraaž

| 22. | Remondigaraaž |
| --- | --- |

22.

Remondigaraaž

| 23. | Garaaž |
| --- | --- |

23.

Garaaž

| 24. | Gaasi-/bensiinitankla |
| --- | --- |

24.

Gaasi-/bensiinitankla

| 25. | Garaaž |
| --- | --- |

25.

Garaaž

| 26. | Garaaž |
| --- | --- |

26.

Garaaž

| 27. | Garaažid, nr 19, 20, 21, 22, 25, 26 ja 27 hinnatakse koos |
| --- | --- |

27.

Garaažid, nr 19, 20, 21, 22, 25, 26 ja 27 hinnatakse koos

2 700 000

Norra krooni

| 29. | Rügemendihoone koos õpperuumiga |
| --- | --- |

29.

Rügemendihoone koos õpperuumiga

| 92. | Sidejaoskond, nr 29 ja 92 hinnatakse koos |
| --- | --- |

92.

Sidejaoskond, nr 29 ja 92 hinnatakse koos

450 000

Norra krooni

| 30. | Õppehoone |
| --- | --- |

30.

Õppehoone

1 400 000

Norra krooni

| 31. | (Kuur) |
| --- | --- |

31.

(Kuur)

| 33. | KO-hoone, õppehoone |
| --- | --- |

33.

KO-hoone, õppehoone

400 000

Norra krooni

| 16. | Katlamaja |
| --- | --- |

16.

Katlamaja

700 000

Norra krooni

Summa:

23 840 000

Norra krooni

| (71) | Aruandes ei hinnatud eraldi üksikute hoonete nr 6 ja 8 (garaažid) väärtust. Selle asemel hinnati neid koos hoonega nr 45 (kombineeritud haldushoone koos laoruumide, büroode ja töökodadega, mis ei sisaldu ostu-müügilepingus ettevõttega Haslemoen AS) koguväärtuses 1,9 miljonit Norra krooni. Hooneid nr 23 ja 24 (garaaž ja gaasitankla) hinnati samamoodi koos hoonega nr 34 (laagri büroohoone, mis ei sisaldunud ostu-müügilepingus ettevõttega Haslemoen AS), mille koguväärtuseks on 800 000 Norra krooni. Küsimus seisneb seega selles, kas osa väärtusest, mis on määratud hoonetele kollektiivse hindamise käigus, tuleks eraldada hoonetele, mille ostis ettevõte Haslemoen AS, ehk neljale garaažile (nr 6, 8, 23 ja 24). See küsimus tõstatati järelevalveameti otsuses menetluse algatamise kohta, millele osutati eespool, milles järelevalveamet kohaldas kõige soodsamat stsenaariumi ja ei võtnud nimetatud hooneid arvesse. |
| --- | --- |

(71)

Aruandes ei hinnatud eraldi üksikute hoonete nr 6 ja 8 (garaažid) väärtust. Selle asemel hinnati neid koos hoonega nr 45 (kombineeritud haldushoone koos laoruumide, büroode ja töökodadega, mis ei sisaldu ostu-müügilepingus ettevõttega Haslemoen AS) koguväärtuses 1,9 miljonit Norra krooni. Hooneid nr 23 ja 24 (garaaž ja gaasitankla) hinnati samamoodi koos hoonega nr 34 (laagri büroohoone, mis ei sisaldunud ostu-müügilepingus ettevõttega Haslemoen AS), mille koguväärtuseks on 800 000 Norra krooni. Küsimus seisneb seega selles, kas osa väärtusest, mis on määratud hoonetele kollektiivse hindamise käigus, tuleks eraldada hoonetele, mille ostis ettevõte Haslemoen AS, ehk neljale garaažile (nr 6, 8, 23 ja 24). See küsimus tõstatati järelevalveameti otsuses menetluse algatamise kohta, millele osutati eespool, milles järelevalveamet kohaldas kõige soodsamat stsenaariumi ja ei võtnud nimetatud hooneid arvesse.

| (72) | Kuigi järelevalveametile ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et nimetatud neli garaaži on väärtusetud, eeldab järelevalveamet, et nende väärtus oli väike, kuna esimeses Agdesteini aruandes otsustati nende väärtus, olenemata selle suurusest, lisada teiste hoonete hindamisse. Seega, võttes arvesse, et puuduvad ajakohased dokumendid, mis tõestaks vastupidist, ning eeldusel, et väärtus on igal juhul väike, ei lisa järelevalveamet nendele neljale hoonele kindlat väärtust siselaagri asjakohaste osade hindamisel. |
| --- | --- |

(72)

Kuigi järelevalveametile ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et nimetatud neli garaaži on väärtusetud, eeldab järelevalveamet, et nende väärtus oli väike, kuna esimeses Agdesteini aruandes otsustati nende väärtus, olenemata selle suurusest, lisada teiste hoonete hindamisse. Seega, võttes arvesse, et puuduvad ajakohased dokumendid, mis tõestaks vastupidist, ning eeldusel, et väärtus on igal juhul väike, ei lisa järelevalveamet nendele neljale hoonele kindlat väärtust siselaagri asjakohaste osade hindamisel.

| (73) | Kõnealuse 29 hoone koguväärtus, nagu hinnati esimeses Agdesteini aruandes, on kuni 23 840 000 Norra krooni. Nagu eespool märgitud, anti vallale niinimetatud 30 % suurune mahahindlus (26) siselaagri väärtusest esimeses Agdesteini aruandes. Kuna järelevalveamet leiab selle juhtumi tingimusi arvesse võttes, et sarnase allahindluse andmine ettevõttele Haslemoen AS oli õigustatud, on 29 hoone kohandatud väärtus kõnealuse aruande kohaselt

  17 727 424 Norra krooni. Koondväärtuse meetodi kohaldamisel oli algkulu vallale kõnealuse 29 hoone soetamisel 8 863 712 Norra krooni. |
| --- | --- |

(73)

Formula

| (74) | Võttes arvesse, et järelevalveamet nõustus, et riik müüs Haslemoen Leiri Våleri vallale turuväärtusega, nõustub ta, et 8 863 712 Norra krooni oli valla algkulu hoonete soetamisel ning see oli vajalik viide turuväärtusele. |
| --- | --- |

(74)

Võttes arvesse, et järelevalveamet nõustus, et riik müüs Haslemoen Leiri Våleri vallale turuväärtusega, nõustub ta, et 8 863 712 Norra krooni oli valla algkulu hoonete soetamisel ning see oli vajalik viide turuväärtusele.

| (75) | Selle alusel järeldab järelevalveamet, et müük ettevõttele Haslemoen AS 4 miljoni Norra krooni eest sisaldas riigiabi kuni

  4 863 712 Norra krooni. |
| --- | --- |

(75)

Formula

| (76) | Vald palus järelevalveametil võtta arvesse ka hinda vähendavaid elemente, näiteks maapinna võimalikku reostust ja ettevõtte Haslemoen AS kohustust võimaldada õppehoone tasuta kasutamist ühe aasta jooksul. Siiski ei ole esitatud ühtki konkreetset ajakohast ega hiljem koostatud dokumenti, mis sisaldaks neid väidetavaid hinda vähendavaid elemente ja mõju, mida nad on hinnale väidetavalt avaldanud. |
| --- | --- |

(76)

Vald palus järelevalveametil võtta arvesse ka hinda vähendavaid elemente, näiteks maapinna võimalikku reostust ja ettevõtte Haslemoen AS kohustust võimaldada õppehoone tasuta kasutamist ühe aasta jooksul. Siiski ei ole esitatud ühtki konkreetset ajakohast ega hiljem koostatud dokumenti, mis sisaldaks neid väidetavaid hinda vähendavaid elemente ja mõju, mida nad on hinnale väidetavalt avaldanud.

| (77) | Maapinna reostusega seoses nõustub järelevalveamet, et see on üsna tõenäoliselt võimalik, võttes arvesse, et laagrit on alates 1950. aastatest kasutatud sõjalistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(77)

Maapinna reostusega seoses nõustub järelevalveamet, et see on üsna tõenäoliselt võimalik, võttes arvesse, et laagrit on alates 1950. aastatest kasutatud sõjalistel eesmärkidel.

| (78) | Järelevalveamet on sellega seoses märkinud, et esimeses Agdesteini aruandes nimetati konkreetsemalt siselaagri maapinna võimalikku reostust maa-aluste kütuse- ja naftapaakide tõttu. Seda ei võetud väärtuse hindamisel siiski arvesse. Alhaug/Bakke koostatud väärtuse hindamises, mille kohaselt on siselaagri väärtus hinnanguliselt 0 Norra krooni, märgiti nii maapinna võimalikku reostust kui ka võimalikku asbesti sisaldumist hoonetes, püüdmata konkreetselt kindlaks määrata sellega seotud võimalikke kulusid. |
| --- | --- |

(78)

Järelevalveamet on sellega seoses märkinud, et esimeses Agdesteini aruandes nimetati konkreetsemalt siselaagri maapinna võimalikku reostust maa-aluste kütuse- ja naftapaakide tõttu. Seda ei võetud väärtuse hindamisel siiski arvesse. Alhaug/Bakke koostatud väärtuse hindamises, mille kohaselt on siselaagri väärtus hinnanguliselt 0 Norra krooni, märgiti nii maapinna võimalikku reostust kui ka võimalikku asbesti sisaldumist hoonetes, püüdmata konkreetselt kindlaks määrata sellega seotud võimalikke kulusid.

| (79) | Sellegipoolest tuletab järelevalveamet meelde, et aruanded võeti aluseks kompromisslahenduse puhul. Seega tuleb eeldada, et hiljem koostatud kompromisslahenduses on arvesse võetud aruande mis tahes hinda alandavat või negatiivset elementi. Tõepoolest ei näe järelevalveamet põhjust täiendavaks hinnaalanduseks mis tahes elemendi või olukorra tõttu, mis oli esimese tehingu pooltele teada. Seda seetõttu, et tuleb eeldada, et selliste meetmete mõju on võetud arvesse koondväärtusega müügihinnas. Oletatakse, et edasimüük algkulu eest hõlmab samasuguseid hinda vähendavaid elemente. |
| --- | --- |

(79)

Sellegipoolest tuletab järelevalveamet meelde, et aruanded võeti aluseks kompromisslahenduse puhul. Seega tuleb eeldada, et hiljem koostatud kompromisslahenduses on arvesse võetud aruande mis tahes hinda alandavat või negatiivset elementi. Tõepoolest ei näe järelevalveamet põhjust täiendavaks hinnaalanduseks mis tahes elemendi või olukorra tõttu, mis oli esimese tehingu pooltele teada. Seda seetõttu, et tuleb eeldada, et selliste meetmete mõju on võetud arvesse koondväärtusega müügihinnas. Oletatakse, et edasimüük algkulu eest hõlmab samasuguseid hinda vähendavaid elemente.

| (80) | Lõpuks osutati riigi ja valla vahelises lepingus selgelt maapinna reostuse võimalusele ja osutati Norra reostusseaduses sisalduvale „saastaja maksab” põhimõttele. Hiljem sõlmitud leping valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel osutas konkreetselt sellele kohustusele ning sellele, et müüja ehk Norra riik vastutab maapinna reostuse eest, mis tuleneb sõjalisest tegevusest. Seepärast ei näe järelevalveasutus põhjust, miks peaks hinda võimaliku reostuse tõttu veelgi vähendama. |
| --- | --- |

(80)

Lõpuks osutati riigi ja valla vahelises lepingus selgelt maapinna reostuse võimalusele ja osutati Norra reostusseaduses sisalduvale „saastaja maksab” põhimõttele. Hiljem sõlmitud leping valla ja ettevõtte Haslemoen AS vahel osutas konkreetselt sellele kohustusele ning sellele, et müüja ehk Norra riik vastutab maapinna reostuse eest, mis tuleneb sõjalisest tegevusest. Seepärast ei näe järelevalveasutus põhjust, miks peaks hinda võimaliku reostuse tõttu veelgi vähendama.

| (81) | Valla õiguse kohta kasutada õppehoonet tasuta ühe aasta vältel märgib järelevalveamet, et see oli ostja jaoks uus kohustus, kuna riik ei olnud vallale sellist kohustust seadnud. Seega ei saa eeldada, et see oli sellisel kujul hõlmatud koondväärtuse hinnas. Siiski, kuna puuduvad selle kohustuse majanduslikku mõju, st võimalikku kahju ettevõttele Haslemoen AS toetavad dokumendid, kuna ta ei saa õppehoonet ühe aasta jooksul välja üürida, ei saa järelevalveasutus nõustuda, et sel on hinda alandav mõju. |
| --- | --- |

(81)

Valla õiguse kohta kasutada õppehoonet tasuta ühe aasta vältel märgib järelevalveamet, et see oli ostja jaoks uus kohustus, kuna riik ei olnud vallale sellist kohustust seadnud. Seega ei saa eeldada, et see oli sellisel kujul hõlmatud koondväärtuse hinnas. Siiski, kuna puuduvad selle kohustuse majanduslikku mõju, st võimalikku kahju ettevõttele Haslemoen AS toetavad dokumendid, kuna ta ei saa õppehoonet ühe aasta jooksul välja üürida, ei saa järelevalveasutus nõustuda, et sel on hinda alandav mõju.

| (82) | Kohustus oli seotud vaid ühe hoonega ning hinnas oli juba arvestatud sellega, et kogu kinnisvara kohene väljaüürimine oleks keeruline, kuna sellel territooriumil oli juba ülemäära palju rendiobjekte saadaval. Seda rõhutati mõlemas väärtuse hindamises. Lisaks kataks vald osa hoone püsi- ja küttekuludest samal perioodil. Lõpuks osutab järelevalveamet oma eespool esitatud hindamisele, kus ta nõustus, et vald tegi sama suure allahindluse ettevõttele Haslemoen AS, nagu vald ise sai kogu siselaagri omandamise eest. Peale selle ei lisanud järelevalveamet konkreetset väärtust nelja garaaži eest, mis müüdi ettevõttele Haslemoen AS ja mida hinnati koos teiste hoonetega siselaagris, mida ettevõte Haslemoen AS ei ostnud. Seega oletab järelevalveamet, et võimaliku kahju, mis on tingitud sellest, et kooli ei saa välja üürida ühe aasta jooksul alates soetamisest, neutraliseerivad ettevõtet Haslemoen AS soosivad kaalutlused. |
| --- | --- |

(82)

Kohustus oli seotud vaid ühe hoonega ning hinnas oli juba arvestatud sellega, et kogu kinnisvara kohene väljaüürimine oleks keeruline, kuna sellel territooriumil oli juba ülemäära palju rendiobjekte saadaval. Seda rõhutati mõlemas väärtuse hindamises. Lisaks kataks vald osa hoone püsi- ja küttekuludest samal perioodil. Lõpuks osutab järelevalveamet oma eespool esitatud hindamisele, kus ta nõustus, et vald tegi sama suure allahindluse ettevõttele Haslemoen AS, nagu vald ise sai kogu siselaagri omandamise eest. Peale selle ei lisanud järelevalveamet konkreetset väärtust nelja garaaži eest, mis müüdi ettevõttele Haslemoen AS ja mida hinnati koos teiste hoonetega siselaagris, mida ettevõte Haslemoen AS ei ostnud. Seega oletab järelevalveamet, et võimaliku kahju, mis on tingitud sellest, et kooli ei saa välja üürida ühe aasta jooksul alates soetamisest, neutraliseerivad ettevõtet Haslemoen AS soosivad kaalutlused.

| (83) | Eelöeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et 29 hoone müük ettevõttele Haslemoen AS ei toimunud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega. Hooned müüdi hinnaga, mis on turuväärtusest väiksem ja mis sisaldas riigiabi 4 863 712 Norra krooni. Seepärast hindab järelevalveamet järgnevalt seda, kas hoonete müük vastab täiendavatele kriteeriumidele EMP artikli 61 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

(83)

Eelöeldut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et 29 hoone müük ettevõttele Haslemoen AS ei toimunud kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega. Hooned müüdi hinnaga, mis on turuväärtusest väiksem ja mis sisaldas riigiabi 4 863 712 Norra krooni. Seepärast hindab järelevalveamet järgnevalt seda, kas hoonete müük vastab täiendavatele kriteeriumidele EMP artikli 61 lõike 1 kohaselt.

4.3   Riigi ressursid ja valikuline eelis

| (84) | Riigiabina liigitamiseks peab meetme andjaks olema riik või tuleb see anda riigi ressurssidest. See põhimõte käsitleb kõiki riiklikke tasandeid, sh valdu. Nagu eespool näidatud, olid riigi ressursid asjaga seotud, kuna Våleri vald müüs siselaagri 29 hoonet hinna eest, mis on turuväärtusest oluliselt väiksem. Tehing andis ettevõttele Haslemoen AS valikulise eelise, kuna see saadi lepingu alusel, mille kohaselt ta oli ainus hüvitisesaaja. |
| --- | --- |

(84)

Riigiabina liigitamiseks peab meetme andjaks olema riik või tuleb see anda riigi ressurssidest. See põhimõte käsitleb kõiki riiklikke tasandeid, sh valdu. Nagu eespool näidatud, olid riigi ressursid asjaga seotud, kuna Våleri vald müüs siselaagri 29 hoonet hinna eest, mis on turuväärtusest oluliselt väiksem. Tehing andis ettevõttele Haslemoen AS valikulise eelise, kuna see saadi lepingu alusel, mille kohaselt ta oli ainus hüvitisesaaja.

4.4   Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosalistevahelisele kaubavahetusele

| (85) | Väljakujunenud kohtupraktikast (27) selgub nimetatud sätetega seoses pelk asjaolu, et abi tugevdab ettevõtte positsiooni võrreldes teiste ettevõtetega, kes on konkurendid EMP-siseses kaubavahetuses, mille tõttu avaldab see mõju EMP-sisesele kaubavahetusele. Järelevalveamet tuletab meelde, et kõnealused hooned hinnati ja osteti vastavalt väärtusele investori joaks, st tulevase renditulu väärtuse alusel. Kinnisvarasse investeerimine selle ettevõtetele väljaüürimise eesmärgil on EMP-sisene majandustegevus, mis toimub Norras paljudest EMP-riikidest pärit turuosalistega. Seoses konkreetse abisaajaga: ettevõte Haslemoen AS tegutseb Norra riikliku äriregistri (28) andmetel hotellide, motellide ja restoranide valdkonnas (29). Ettevõte peab siselaagris hotelli Haslemoen Hotell ja üürib välja hooneid Norra riigile varjupaigakeskuse jaoks. Kõigi nimetatud valdkondade puhul tuleb ettevõtet Haslemoen AS pidada konkureerivaks teiste sarnaste ettevõtetega Norras ja samuti teistes EMP riikides. Seetõttu on meetmel konkurentsi moonutav mõju ja see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubavahetust. |
| --- | --- |

(85)

Väljakujunenud kohtupraktikast (27) selgub nimetatud sätetega seoses pelk asjaolu, et abi tugevdab ettevõtte positsiooni võrreldes teiste ettevõtetega, kes on konkurendid EMP-siseses kaubavahetuses, mille tõttu avaldab see mõju EMP-sisesele kaubavahetusele. Järelevalveamet tuletab meelde, et kõnealused hooned hinnati ja osteti vastavalt väärtusele investori joaks, st tulevase renditulu väärtuse alusel. Kinnisvarasse investeerimine selle ettevõtetele väljaüürimise eesmärgil on EMP-sisene majandustegevus, mis toimub Norras paljudest EMP-riikidest pärit turuosalistega. Seoses konkreetse abisaajaga: ettevõte Haslemoen AS tegutseb Norra riikliku äriregistri (28) andmetel hotellide, motellide ja restoranide valdkonnas (29). Ettevõte peab siselaagris hotelli Haslemoen Hotell ja üürib välja hooneid Norra riigile varjupaigakeskuse jaoks. Kõigi nimetatud valdkondade puhul tuleb ettevõtet Haslemoen AS pidada konkureerivaks teiste sarnaste ettevõtetega Norras ja samuti teistes EMP riikides. Seetõttu on meetmel konkurentsi moonutav mõju ja see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubavahetust.

4.5   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (86) | Eespool nimetatud leide arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et 29 hoone müük ettevõttele Haslemoen AS sisaldas riigiabi summas 4 863 713 Norra krooni. |
| --- | --- |

(86)

Eespool nimetatud leide arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et 29 hoone müük ettevõttele Haslemoen AS sisaldas riigiabi summas 4 863 713 Norra krooni.

5.   MENETLUSNÕUDED

| (87) | Vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 tuleb EFTA järelevalveametit teavitada piisava aja jooksul, et võimaldada järelevalveametil esitada märkuseid mis tahes abi andmise plaanide kohta. Asjaomane riik ei tohi kavandatud meetmeid jõustada enne, kui menetluse käigus on jõutud lõplikule otsusele. Norra ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit 29 hoone müügist Våleri vallalt ettevõttele Haslemoen AS. Järelevalveamet teeb seetõttu järelduse, et Norra ametiasutused ei täitnud oma kohustust vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3. |
| --- | --- |

(87)

Vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3 tuleb EFTA järelevalveametit teavitada piisava aja jooksul, et võimaldada järelevalveametil esitada märkuseid mis tahes abi andmise plaanide kohta. Asjaomane riik ei tohi kavandatud meetmeid jõustada enne, kui menetluse käigus on jõutud lõplikule otsusele. Norra ametiasutused ei teavitanud järelevalveametit 29 hoone müügist Våleri vallalt ettevõttele Haslemoen AS. Järelevalveamet teeb seetõttu järelduse, et Norra ametiasutused ei täitnud oma kohustust vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3.

6.   ABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (88) | Norra ametiasutused ei ole esitanud väiteid selle kohta, et tehinguga hõlmatud riigiabi võiks pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks. |
| --- | --- |

(88)

Norra ametiasutused ei ole esitanud väiteid selle kohta, et tehinguga hõlmatud riigiabi võiks pidada siseturuga kokkusobivaks riigiabiks.

| (89) | Abimeetmed, mis on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 ei ole enamasti kokkusobivad EMP lepinguga, välja arvatud juhul, kui neid võib lugeda erandiks EMP lepingu artikli 61 lõigete 2 või 3 alusel. |
| --- | --- |

(89)

Abimeetmed, mis on sätestatud EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 ei ole enamasti kokkusobivad EMP lepinguga, välja arvatud juhul, kui neid võib lugeda erandiks EMP lepingu artikli 61 lõigete 2 või 3 alusel.

| (90) | Artikli 61 lõikes 2 tehtud erand ei kohaldu kõnealusele abile, mille eesmärk ei ole saavutada ühtki kõnealuses sättes loetletud eesmärkidest. Samuti ei kohaldu praegusele juhtumile EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktid a ega b. Lisaks ei saa kõnealune piirkond, kus vara asub, abi piirkondliku abi raames EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(90)

Artikli 61 lõikes 2 tehtud erand ei kohaldu kõnealusele abile, mille eesmärk ei ole saavutada ühtki kõnealuses sättes loetletud eesmärkidest. Samuti ei kohaldu praegusele juhtumile EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktid a ega b. Lisaks ei saa kõnealune piirkond, kus vara asub, abi piirkondliku abi raames EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (91) | Seetõttu on järelevalveamet seisukohal, et hindamise aluseks olev tehing ei ole õigustatud EMP lepingu riigiabi sätete kohaselt. |
| --- | --- |

(91)

Seetõttu on järelevalveamet seisukohal, et hindamise aluseks olev tehing ei ole õigustatud EMP lepingu riigiabi sätete kohaselt.

7.   ABI TAGASINÕUDMINE

| (92) | Kuna ettevõttele Haslemoen AS anti 4 863 713 Norra krooni suurune abi, ilma et sellest oleks teavitatud järelevalveasutust, on tegu ebaseadusliku abiga järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti f tähenduses. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 14 on sätestatud, et järelevalveamet peab otsustama, kas ebaseaduslik abi, mis ei ole kokkusobiv riigiabi eeskirjadega EMP lepingu kohaselt, tuleb abisaajatelt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(92)

Kuna ettevõttele Haslemoen AS anti 4 863 713 Norra krooni suurune abi, ilma et sellest oleks teavitatud järelevalveasutust, on tegu ebaseadusliku abiga järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti f tähenduses. Järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 14 on sätestatud, et järelevalveamet peab otsustama, kas ebaseaduslik abi, mis ei ole kokkusobiv riigiabi eeskirjadega EMP lepingu kohaselt, tuleb abisaajatelt tagasi nõuda.

| (93) | Järelevalveamet on seisukohal, et mitte ükski üldpõhimõte ei välista praegusel juhul tagasinõudmist. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on ebeseadusliku abi kaotamine tagasinõudmise teel loogiline järeldus avastusele, et abi ei ole seaduslik. Seega ei saa ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmine eelnevalt kehtinud olukorra taastamise eesmärgil olla põhimõtteliselt ebaproportsionaalne EMP lepingu riigiabiga seotud eesmärkide suhtes. |
| --- | --- |

(93)

Järelevalveamet on seisukohal, et mitte ükski üldpõhimõte ei välista praegusel juhul tagasinõudmist. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on ebeseadusliku abi kaotamine tagasinõudmise teel loogiline järeldus avastusele, et abi ei ole seaduslik. Seega ei saa ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmine eelnevalt kehtinud olukorra taastamise eesmärgil olla põhimõtteliselt ebaproportsionaalne EMP lepingu riigiabiga seotud eesmärkide suhtes.

| (94) | Sellest tulenevalt kaotab abisaaja abi tagastamisega eelise, mis tal oma konkurentide ees turul oli, ning abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (30). Abi tagasinõudmise ülesandest tuleneb ka see, et üldjuhul, kui ei esine erakorralisi asjaolusid, ei saa järelevalveamet ületada oma kaalutlusõiguse piire, kui ta nõuab, et EFTA liikmesriik ebaseadusliku abi tagasi nõuaks, kuna abi tagastamise eesmärk on üksnes taastada endine olukord (31). Peale selle, pidades silmas järelevalveameti poolt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 kohaselt riigiabi üle teostatava järelevalve kohustuslikku laadi, ei või abi saanud ettevõtjatel tekkida põhimõtteliselt õiguspärast ootust, et abi on seaduslik, välja arvatud juhul, kui see on antud kooskõlas nimetatud protokollis sätestatud menetlusega (32). Antud juhul puuduvad erandlikud tingimused, mis oleks abisaajatele kaasa toonud õiguspärased ootused. |
| --- | --- |

(94)

Sellest tulenevalt kaotab abisaaja abi tagastamisega eelise, mis tal oma konkurentide ees turul oli, ning abi andmisele eelnenud olukord on taastatud (30). Abi tagasinõudmise ülesandest tuleneb ka see, et üldjuhul, kui ei esine erakorralisi asjaolusid, ei saa järelevalveamet ületada oma kaalutlusõiguse piire, kui ta nõuab, et EFTA liikmesriik ebaseadusliku abi tagasi nõuaks, kuna abi tagastamise eesmärk on üksnes taastada endine olukord (31). Peale selle, pidades silmas järelevalveameti poolt järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 kohaselt riigiabi üle teostatava järelevalve kohustuslikku laadi, ei või abi saanud ettevõtjatel tekkida põhimõtteliselt õiguspärast ootust, et abi on seaduslik, välja arvatud juhul, kui see on antud kooskõlas nimetatud protokollis sätestatud menetlusega (32). Antud juhul puuduvad erandlikud tingimused, mis oleks abisaajatele kaasa toonud õiguspärased ootused.

| (95) | Lubamatult antud 4 863 713 Norra krooni suuruse riigiabi sissenõudmine peaks sisaldama liitintressi kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 14 lõikega 2 ning järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklitega 9 ja 11. |
| --- | --- |

(95)

Lubamatult antud 4 863 713 Norra krooni suuruse riigiabi sissenõudmine peaks sisaldama liitintressi kooskõlas järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 14 lõikega 2 ning järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklitega 9 ja 11.

8.   JÄRELDUS

| (96) | Järelevalveamet järeldab, et Norra ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud kõnealust abi ja rikkunud sealjuures protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. |
| --- | --- |

(96)

Järelevalveamet järeldab, et Norra ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud kõnealust abi ja rikkunud sealjuures protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3.

| (97) | Haslemoen Leiris asuva siselaagri 29 hoone müügiga seotud riigiabi ei ole kokkusobiv EMP lepingu toimimisega eespool nimetatud põhjustel ning tuleb tagasi nõuda alates ostu-müügilepingu sõlmimisest 22. mail 2006. aastal. |
| --- | --- |

(97)

Haslemoen Leiris asuva siselaagri 29 hoone müügiga seotud riigiabi ei ole kokkusobiv EMP lepingu toimimisega eespool nimetatud põhjustel ning tuleb tagasi nõuda alates ostu-müügilepingu sõlmimisest 22. mail 2006. aastal.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Haslemoen Leiri siselaagri territooriumil asuva 29 hoone müük ettevõttele Haslemoen AS sisaldab riigiabi summas 4 863 713 Norra krooni, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Norra ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajalt tagasi abi, millele on osutatud artiklis 1.

Artikkel 3

Sissenõudmine toimub viivitamata ning igal juhul nelja kuu jooksul käesoleva otsuse tegemisest ja riigisisese õigusega ette nähtud menetluste kohaselt, kui need võimaldavad otsuse otsekohe ja tõhusalt täita. Sissenõutavalt abisummalt arvestatakse intressi ja liitintressi alates kuupäevast, mil summa abisaajate käsutusse anti, kuni selle tagasimaksmiseni. Intress arvutatakse EFTA järelevalveameti otsuse nr 195/04/COL artikli 9 alusel.

Artikkel 4

15. maiks 2012 teavitab Norra riik järelevalveametit kogusummast (põhisumma ja intressid), mis nõutakse abisaajalt tagasi, samuti meetmetest, mis on võetud või kavatsetakse võtta abi tagasinõudmiseks.

15. juuliks 2012 peab Norra riik rakendama järelevalveameti otsuse ning abi täies ulatuses tagasi nõudma.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 6

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 15. märts 2012

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Otsus nr 96/10/COL, mis käsitleb kindlate hoonete müüki Haslemoen Leiris asuva siselaagri territooriumil, avaldatud ELT C 325, 2.12.2010, lk 12 ja EMP kaasanne nr 66, 2.12.2010, lk 1.

1

(2)  Vt joonealune märkus nr 1

2

(3)  http://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Saker/Sak/?p=21519. Vt samuti kuninglik resolutsioon, 19. detsember 1997 („Avhendigsinstruksen”).

3

(4)  Toimingud nr 428521 ja 557187.

4

(5)  Toimingud nr 458897, 458902 ja 458903 (esimene Agdesteini aruanne).

5

(6)  Aruande kohaselt on „väärtus investori jaoks” eeldatav turuväärtus investorile, kes kavatseb üürida hooned välja tasu eest. „Väärtus investori jaoks” on samuti väiksem „väärtusest kasutaja jaoks”, mille näol on tegu turuväärtusega ostja jaoks, kes kavatseb neid hooneid kasutada oma tarbeks. Aruandes on esitatud mõlemad väärtused.

6

(7)  Toiming nr 428521, järeldus 16 (Alhaug/Bakke aruanne).

7

(8)  Storskjæreti väärtus hinnati 12 miljonile Norra kroonile.

8

(9)  Toiming nr 428521, järeldus 3 (teine Agdesteini aruanne).

9

(10)  20 % allahindlus.

10

(11)  29 miljonit Norra krooni oli siselaagri väärtus esimese Agdesteini aruande kohaselt ning hõlmas 10 miljoni Norra krooni suurust allahindlust, eeldusel et siselaager müüakse tervikuna.

11

(12)  Lisaks sellele, et siselaagri koondväärtuseks hinnati 14,5 miljonit, hinnati Storskjæreti koondväärtuseks 13,5 miljonit Norra krooni, haritava maa väärtuseks 8,3 miljonit Norra krooni ja metsamaa väärtuseks 25,2 miljonit Norra krooni. Eelmistes hindamistes tehtud vigade tõttu kohandati Haslemoen Leiri 61,5 miljoni Norra krooni suurust koguväärtust allapoole, 58 miljonile Norra kroonile, sh mahahindlus siselaagri tervikuna ostmisel.

12

(13)  Vt eespool punkt 8.

13

(14)  Ettevõtte osanikud olid International Training Centre (48 %), Haslemoen Kultur og Aktivitetssenter (48 %) ja Norsk Trafikksenter (4 %).

14

(15)  Eelkõige peab täitevkomitee hindama, kas risk oli „mõõdukas”.

15

(16)  Hooned nr 3, 32, 34, 44 ja 45.

16

(17)  Esimeses Agdesteini aruandes hõlmas 1,9 miljoni Norra krooni suurune hind samuti kahte garaaži, hooneid nr 6 ja 8.

17

(18)  Järelevalveametile ei ole esitatud selle pakkumise dokumente. Siiski on vald selgitanud, et see oli viie miljoni Norra krooni suurune suusõnaline pakkumine siselaagri 11 hoone eest (nr 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 46, 47, 50 ja 93). Samade hoonete väärtus oleks koondväärtuse hindamise kohaselt 3,7 miljonit Norra krooni.

18

(19)  Kolmandatelt isikutelt ei saadud ühtki märkust.

19

(20)  Toiming nr 581797.

20

(21)  Vt eespool punkt 8.

21

(22)  „Vi tror at markedet ved et samlet kjøp av fire forsåvidt ulike virksomhetsområder vil legge inn en prisreduksjon for bl.a risiko og høyere driftskostnader. Imidlertid vil kjøper fort kunne „snu seg rundt” etter kjøpet og selge f.eks. jorda eller skogen videre enkeltvis, som taler motsatt vei. Det ligger allerede inne ca. 30 % „kvantumsrabatt” i takstene for både bolig og leirområdet, pga samlet salg av hver av disse takstobjekt. Vi tror på en ytterligere verdireduksjon på 20% (- kr12 mill) ved samlet salg av hele leiren under ett, dvs fra kr 58 mill til 46 mill.”

22

(23)  Vt eespool punkt 8.

23

(24)  Vt joonealune märkus 4.

24

(25)  Järelevalveamet märgib, et Norra ametiasutused ei ole selgitanud asjaolu, et lepingus loetletud hoonete arv on 30 ja mitte 29, nagu sellele Norra ametiasutused järjepidevalt osutavad. Siiski on Agdesteini hindamises hõlmatud üksnes 29 lepingus sisalduvat hoonet, samal ajal kui hoonet nr 31 (kuur) ei ole nimetatud. See hoone on edaspidi välja jäetud.

25

(26)  Vt eespool punkt 8.

26

(27)  Vt nt kohtuasi 730/79 Phillip Morris Holland BV vs. Euroopa Komisjon [1980], EKL 2671, punkt 11.

27

Phillip Morris Holland BV

Euroopa Komisjon

(28)  http://www.brreg.no.

28

(29)  „Drift av hoteller, pensjonater og moteller med restaurant” (Org nr 989636073).

29

(30)  Kohtuasi C-350/93: komisjon vs. Itaalia [1995], EKL I-699, punkt 22.

30

komisjon

Itaalia

(31)  Kohtuasi C-75/97 Belgia vs. komisjon [1999] EKL I 3671, punkt 66, ja kohtuasi C-310/99 Itaalia vs. komisjon [2002] EKL I-2289, punkt 99.

31

Belgia

komisjon

Itaalia

komisjon

(32)  Kohtuasi C-169/95: Hispaania vs. komisjon [1997], EKL I-135, punkt 51.

32

Hispaania

komisjon

---