# Europos Sąjungos L 39/2013

| | ISSN 1977-0723
  doi:10.3000/19770723.L_2013.039.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 39 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 56 tomas2013m. vasario 9d. |

ISSN 1977-0723

doi:10.3000/19770723.L_2013.039.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 39

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

56 tomas2013m. vasario 9d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (
  2
  ) | 12 |
| | * | 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 100/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (
  1
  ) | 30 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (
  1
  )

1

1

*

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (
  2
  )

2

12

*

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 100/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |
| | (2)   Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

(2)   Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai

2

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 9.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 98/2013

2013 m. sausio 15 d.

dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | tam tikros medžiagos ir mišiniai yra sprogstamųjų medžiagų pirmtakai ir gali būti panaudoti neteisėtai sprogmenų gamybai. 2008 m. balandžio 18 d. Tarybos priimtame Europos Sąjungos veiksmų plane sprogmenų saugumo didinimo srityje Komisija paraginta įsteigti Pirmtakų nuolatinį komitetą, kuriame būtų svarstomos sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kuriais prekiaujama rinkoje, reglamentavimo priemonės, ir kuris rengtų rekomendacijas, atsižvelgdamas į tokių priemonių ekonominę naudą; |
| --- | --- |

(1)

tam tikros medžiagos ir mišiniai yra sprogstamųjų medžiagų pirmtakai ir gali būti panaudoti neteisėtai sprogmenų gamybai. 2008 m. balandžio 18 d. Tarybos priimtame Europos Sąjungos veiksmų plane sprogmenų saugumo didinimo srityje Komisija paraginta įsteigti Pirmtakų nuolatinį komitetą, kuriame būtų svarstomos sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kuriais prekiaujama rinkoje, reglamentavimo priemonės, ir kuris rengtų rekomendacijas, atsižvelgdamas į tokių priemonių ekonominę naudą;

| (2) | 2008 m. Komisijos įkurtas Pirmtakų nuolatinis komitetas nustatė įvairius sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, kurie gali būti naudojami vykdant teroro aktus, ir rekomendavo Sąjungos lygmeniu imtis atitinkamų veiksmų; |
| --- | --- |

(2)

2008 m. Komisijos įkurtas Pirmtakų nuolatinis komitetas nustatė įvairius sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, kurie gali būti naudojami vykdant teroro aktus, ir rekomendavo Sąjungos lygmeniu imtis atitinkamų veiksmų;

| (3) | kai kurios valstybės narės jau priėmė įstatymus ir kitus teisės aktus dėl tam tikrų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų pateikimo rinkai, jų tiekimo ir laikymo; |
| --- | --- |

(3)

kai kurios valstybės narės jau priėmė įstatymus ir kitus teisės aktus dėl tam tikrų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų pateikimo rinkai, jų tiekimo ir laikymo;

| (4) | tuos įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie yra nevienodi ir gali sudaryti kliūtis prekybai Sąjungoje, reikėtų suderinti, siekiant pagerinti laisvą cheminių medžiagų ir mišinių judėjimą vidaus rinkoje ir kiek įmanoma pašalinti konkurencijos iškraipymus, kartu užtikrinant aukštą plačiosios visuomenės saugumo lygį. Be to, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis nustatytos kitos su tam tikromis medžiagomis, kurioms taikomas šis reglamentas, susijusios darbuotojų saugos ir aplinkos apsaugos taisyklės. Toms kitoms taisyklėms šis reglamentas poveikio neturi; |
| --- | --- |

(4)

tuos įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie yra nevienodi ir gali sudaryti kliūtis prekybai Sąjungoje, reikėtų suderinti, siekiant pagerinti laisvą cheminių medžiagų ir mišinių judėjimą vidaus rinkoje ir kiek įmanoma pašalinti konkurencijos iškraipymus, kartu užtikrinant aukštą plačiosios visuomenės saugumo lygį. Be to, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis nustatytos kitos su tam tikromis medžiagomis, kurioms taikomas šis reglamentas, susijusios darbuotojų saugos ir aplinkos apsaugos taisyklės. Toms kitoms taisyklėms šis reglamentas poveikio neturi;

| (5) | siekiant, kad ekonominės veiklos vykdytojams būtų užtikrintas kuo didesnis taisyklių vienodumas, reglamentas yra tinkamiausia teisinė priemonė prekybai sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimui reglamentuoti; |
| --- | --- |

(5)

siekiant, kad ekonominės veiklos vykdytojams būtų užtikrintas kuo didesnis taisyklių vienodumas, reglamentas yra tinkamiausia teisinė priemonė prekybai sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimui reglamentuoti;

| (6) | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (3) nustatyta, kad prieš pateikiant rinkai medžiagas ir mišinius, kurie klasifikuojami kaip pavojingi, jie turi būti tinkamai paženklinti. Be to, jame nustatyta, kad ekonominės veiklos vykdytojai, įskaitant mažmenininkus, tokias medžiagas suklasifikuoja ir paženklina arba remiasi ta klasifikacija, kurią yra nustatęs pirmesnis tiekimo grandinės dalyvis. Todėl šiame reglamente tikslinga nustatyti, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, įskaitant mažmenininkus, kurie šiuo reglamentu ribojamas medžiagas tiekia plačiosios visuomenės nariams, užtikrintų, kad ant pakuotės būtų nurodyta, jog plačiosios visuomenės nariams tos medžiagos ar mišinio pirkimas, laikymas ar naudojimas yra ribojamas; |
| --- | --- |

(6)

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (3) nustatyta, kad prieš pateikiant rinkai medžiagas ir mišinius, kurie klasifikuojami kaip pavojingi, jie turi būti tinkamai paženklinti. Be to, jame nustatyta, kad ekonominės veiklos vykdytojai, įskaitant mažmenininkus, tokias medžiagas suklasifikuoja ir paženklina arba remiasi ta klasifikacija, kurią yra nustatęs pirmesnis tiekimo grandinės dalyvis. Todėl šiame reglamente tikslinga nustatyti, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai, įskaitant mažmenininkus, kurie šiuo reglamentu ribojamas medžiagas tiekia plačiosios visuomenės nariams, užtikrintų, kad ant pakuotės būtų nurodyta, jog plačiosios visuomenės nariams tos medžiagos ar mišinio pirkimas, laikymas ar naudojimas yra ribojamas;

| (7) | siekiant, kad nacionaliniu lygmeniu būtų pasiektas toks apsaugos nuo neteisėto sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimo lygis, kuris būtų panašus į tą, kuris Sąjungos lygmeniu numatytas šiame reglamente, arba aukštesnis, kai kuriose valstybėse narėse jau galioja įstatymai ir kiti teisės aktai dėl kai kurių medžiagų, kurios gali būti panaudotos neteisėtai. Kai kurios iš tų medžiagų jau yra išvardytos šiame reglamente, o kitoms gali būti nustatyti apribojimai Sąjungos lygmeniu ateityje. Kadangi apsaugos sumažinimas Sąjungos lygmeniu taikomomis priemonėmis prieštarautų šio reglamento tikslams, tikslinga nustatyti mechanizmą, kurį taikant tokios nacionalinės priemonės galėtų galioti toliau (apsaugos sąlyga); |
| --- | --- |

(7)

siekiant, kad nacionaliniu lygmeniu būtų pasiektas toks apsaugos nuo neteisėto sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimo lygis, kuris būtų panašus į tą, kuris Sąjungos lygmeniu numatytas šiame reglamente, arba aukštesnis, kai kuriose valstybėse narėse jau galioja įstatymai ir kiti teisės aktai dėl kai kurių medžiagų, kurios gali būti panaudotos neteisėtai. Kai kurios iš tų medžiagų jau yra išvardytos šiame reglamente, o kitoms gali būti nustatyti apribojimai Sąjungos lygmeniu ateityje. Kadangi apsaugos sumažinimas Sąjungos lygmeniu taikomomis priemonėmis prieštarautų šio reglamento tikslams, tikslinga nustatyti mechanizmą, kurį taikant tokios nacionalinės priemonės galėtų galioti toliau (apsaugos sąlyga);

| (8) | neteisėtą sprogmenų gamybą reikėtų apsunkinti nustatant tam tikrų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų koncentracijos ribines vertes. Jei jų koncentracija nesiekia tų ribinių verčių, užtikrinamas laisvas tų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų judėjimas, taikant apsaugos mechanizmą; jei jų koncentracija viršija tas ribines vertes, plačiosios visuomenės galimybė įsigyti tų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų turėtų būti apribota; |
| --- | --- |

(8)

neteisėtą sprogmenų gamybą reikėtų apsunkinti nustatant tam tikrų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų koncentracijos ribines vertes. Jei jų koncentracija nesiekia tų ribinių verčių, užtikrinamas laisvas tų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų judėjimas, taikant apsaugos mechanizmą; jei jų koncentracija viršija tas ribines vertes, plačiosios visuomenės galimybė įsigyti tų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų turėtų būti apribota;

| (9) | todėl plačiosios visuomenės nariams turėtų būti neleidžiama įsigyti, įvežti, laikyti ar naudoti tuos sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, kurių koncentracija viršija ribines vertes. Tačiau tikslinga numatyti, kad plačiosios visuomenės nariai gali įsigyti, įvežti, laikyti ar naudoti tokius sprogstamųjų medžiagų pirmtakus teisėtais tikslais, jeigu jie turi tam licenciją; |
| --- | --- |

(9)

todėl plačiosios visuomenės nariams turėtų būti neleidžiama įsigyti, įvežti, laikyti ar naudoti tuos sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, kurių koncentracija viršija ribines vertes. Tačiau tikslinga numatyti, kad plačiosios visuomenės nariai gali įsigyti, įvežti, laikyti ar naudoti tokius sprogstamųjų medžiagų pirmtakus teisėtais tikslais, jeigu jie turi tam licenciją;

| (10) | be to, atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse jau yra nusistovėjusios registravimo sistemos, kuriomis siekiama kontroliuoti kai kurių ar visų medžiagų, dėl kurių šiuo reglamentu nustatomi apribojimai ir kurios negali būti laisvai prieinamos plačiosios visuomenės nariams, tiekimą rinkai, tikslinga šiame reglamente numatyti registravimo sistemą, taikomą kai kurioms ar visoms toms medžiagoms; |
| --- | --- |

(10)

be to, atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse jau yra nusistovėjusios registravimo sistemos, kuriomis siekiama kontroliuoti kai kurių ar visų medžiagų, dėl kurių šiuo reglamentu nustatomi apribojimai ir kurios negali būti laisvai prieinamos plačiosios visuomenės nariams, tiekimą rinkai, tikslinga šiame reglamente numatyti registravimo sistemą, taikomą kai kurioms ar visoms toms medžiagoms;

| (11) | vandenilio peroksidas, nitrometanas ir nitrato rūgštis plačiosios visuomenės narių plačiai naudojami teisėtais tikslais. Todėl turėtų būti leidžiama valstybėms narėms taikyti ne licencijų išdavimo tvarką, o registravimo sistemą pagal šį reglamentą, siekiant suteikti prieigą prie tų medžiagų, jei jos neviršija nustatytų koncentracijos ribų; |
| --- | --- |

(11)

vandenilio peroksidas, nitrometanas ir nitrato rūgštis plačiosios visuomenės narių plačiai naudojami teisėtais tikslais. Todėl turėtų būti leidžiama valstybėms narėms taikyti ne licencijų išdavimo tvarką, o registravimo sistemą pagal šį reglamentą, siekiant suteikti prieigą prie tų medžiagų, jei jos neviršija nustatytų koncentracijos ribų;

| (12) | atsižvelgiant į ypač specifinį šio reglamento dalyką, jo tikslas, laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, gali būti pasiektas valstybėms narėms suteikus lankstumo pasirinkti, ar suteikti plačiosios visuomenės nariams ribotą prieigą laikantis šio reglamento; |
| --- | --- |

(12)

atsižvelgiant į ypač specifinį šio reglamento dalyką, jo tikslas, laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, gali būti pasiektas valstybėms narėms suteikus lankstumo pasirinkti, ar suteikti plačiosios visuomenės nariams ribotą prieigą laikantis šio reglamento;

| (13) | siekiant, kad būtų siekiama teisėtų visuomenės saugumo tikslų ir kartu užtikrinta, kad tinkamas vidaus rinkos veikimas būtų sutrikdytas kiek įmanoma mažiau, tikslinga numatyti licencijų išdavimo sistemą, pagal kurią plačiosios visuomenės narys, įsigijęs medžiagą, dėl kurios šiuo reglamentu nustatomi apribojimai ir kuri negali būti laisvai prieinama plačiosios visuomenės nariams, kurios koncentracija viršija ribinę vertę, arba mišinį ar medžiagą, kurių sudėtyje yra tokios medžiagos, šią medžiagą ar mišinį galėtų įvežti iš kitos valstybės narės ar iš trečiosios šalies į valstybę narę, kurioje suteikiama prieiga prie tos medžiagos pagal bet kurią iš šiame reglamente numatytų sistemų; |
| --- | --- |

(13)

siekiant, kad būtų siekiama teisėtų visuomenės saugumo tikslų ir kartu užtikrinta, kad tinkamas vidaus rinkos veikimas būtų sutrikdytas kiek įmanoma mažiau, tikslinga numatyti licencijų išdavimo sistemą, pagal kurią plačiosios visuomenės narys, įsigijęs medžiagą, dėl kurios šiuo reglamentu nustatomi apribojimai ir kuri negali būti laisvai prieinama plačiosios visuomenės nariams, kurios koncentracija viršija ribinę vertę, arba mišinį ar medžiagą, kurių sudėtyje yra tokios medžiagos, šią medžiagą ar mišinį galėtų įvežti iš kitos valstybės narės ar iš trečiosios šalies į valstybę narę, kurioje suteikiama prieiga prie tos medžiagos pagal bet kurią iš šiame reglamente numatytų sistemų;

| (14) | siekiant veiksmingai įgyvendinti nuostatas dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų įvežimo, valstybės narės raginamos užtikrinti, kad būtų atkreiptas keliautojų tarptautiniais maršrutais dėmesys į sąlygas, taikomas medžiagų, dėl kurių šiuo reglamentu nustatomi apribojimai ir kurios negali būti laisvai prieinamos plačiosios visuomenės nariams, įvežimui. Dėl tos pačios priežasties valstybės narės taip pat raginamos užtikrinti, kad plačioji visuomenė būtų informuota, kad tie apribojimai taip pat taikomi privatiems asmenims skirtoms arba galutinių vartotojų nuotoliniu būdu užsakytoms smulkioms siuntoms; |
| --- | --- |

(14)

siekiant veiksmingai įgyvendinti nuostatas dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų įvežimo, valstybės narės raginamos užtikrinti, kad būtų atkreiptas keliautojų tarptautiniais maršrutais dėmesys į sąlygas, taikomas medžiagų, dėl kurių šiuo reglamentu nustatomi apribojimai ir kurios negali būti laisvai prieinamos plačiosios visuomenės nariams, įvežimui. Dėl tos pačios priežasties valstybės narės taip pat raginamos užtikrinti, kad plačioji visuomenė būtų informuota, kad tie apribojimai taip pat taikomi privatiems asmenims skirtoms arba galutinių vartotojų nuotoliniu būdu užsakytoms smulkioms siuntoms;

| (15) | valstybių narių pramonės sektoriui, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), teikiama informacija galėtų būti vertinga priemonė, kad būtų paprasčiau laikytis šio reglamento, atsižvelgiant į administracinės naštos MVĮ mažinimo svarbą; |
| --- | --- |

(15)

valstybių narių pramonės sektoriui, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), teikiama informacija galėtų būti vertinga priemonė, kad būtų paprasčiau laikytis šio reglamento, atsižvelgiant į administracinės naštos MVĮ mažinimo svarbą;

| (16) | uždrausti naudoti sprogstamųjų medžiagų pirmtakus profesinėje veikloje būtų neproporcinga, todėl apribojimai, susiję su sprogstamųjų medžiagų pirmtakų tiekimu, įvežimu, laikymu ir naudojimu, turėtų būti taikomi tik plačiajai visuomenei. Vis dėlto, atsižvelgiant į bendruosius šio reglamento tikslus, tikslinga numatyti pranešimų teikimo mechanizmą, kuris apimtų tiek profesionalius naudotojus visoje tiekimo grandinėje, tiek plačiosios visuomenės narius, sudarančius sandorius, kurie dėl savo pobūdžio ar masto laikytini įtartinais. Tuo tikslu valstybės narės turėtų įsteigti nacionalinius ryšių palaikymo centrus, kurių paskirtis – pranešti apie įtartinus sandorius; |
| --- | --- |

(16)

uždrausti naudoti sprogstamųjų medžiagų pirmtakus profesinėje veikloje būtų neproporcinga, todėl apribojimai, susiję su sprogstamųjų medžiagų pirmtakų tiekimu, įvežimu, laikymu ir naudojimu, turėtų būti taikomi tik plačiajai visuomenei. Vis dėlto, atsižvelgiant į bendruosius šio reglamento tikslus, tikslinga numatyti pranešimų teikimo mechanizmą, kuris apimtų tiek profesionalius naudotojus visoje tiekimo grandinėje, tiek plačiosios visuomenės narius, sudarančius sandorius, kurie dėl savo pobūdžio ar masto laikytini įtartinais. Tuo tikslu valstybės narės turėtų įsteigti nacionalinius ryšių palaikymo centrus, kurių paskirtis – pranešti apie įtartinus sandorius;

| (17) | yra įvairių sandorių dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kurie galėtų būti laikomi įtartinais ir apie kuriuos dėl to turėtų būti pranešta. Tokiais atvejais gali būti, pavyzdžiui, kai galimas klientas (profesionalus naudotojas ar neprofesionalus naudotojas) aiškiai nenurodo planuojamo naudojimo, jo nežino arba negali įtikinamai paaiškinti, ketina pirkti neįprastą medžiagų kiekį, neįprastos koncentracijos medžiagų arba neįprastą jų derinį, nenori pateikti asmens tapatybę ar gyvenamąją vietą patvirtinančio dokumento arba reikalauja taikyti neįprastus mokėjimo būdus, įskaitant atsiskaitymą didele grynųjų pinigų suma. Ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta teisė tokiais atvejais atsisakyti sudaryti sandorius; |
| --- | --- |

(17)

yra įvairių sandorių dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kurie galėtų būti laikomi įtartinais ir apie kuriuos dėl to turėtų būti pranešta. Tokiais atvejais gali būti, pavyzdžiui, kai galimas klientas (profesionalus naudotojas ar neprofesionalus naudotojas) aiškiai nenurodo planuojamo naudojimo, jo nežino arba negali įtikinamai paaiškinti, ketina pirkti neįprastą medžiagų kiekį, neįprastos koncentracijos medžiagų arba neįprastą jų derinį, nenori pateikti asmens tapatybę ar gyvenamąją vietą patvirtinančio dokumento arba reikalauja taikyti neįprastus mokėjimo būdus, įskaitant atsiskaitymą didele grynųjų pinigų suma. Ekonominės veiklos vykdytojams turėtų būti suteikta teisė tokiais atvejais atsisakyti sudaryti sandorius;

| (18) | atsižvelgiant į šio reglamento bendruosius tikslus, kompetentingos valdžios institucijos raginamos pranešti atitinkamam nacionaliniam ryšių palaikymo centrui apie visus atsisakymo išduoti licenciją atvejus, jeigu atsisakymas grindžiamas pagrįstomis abejonėmis dėl numatomo naudojimo teisėtumo ar naudotojo ketinimų. Taip pat kompetentingos valdžios institucijos raginamos pranešti nacionaliniam ryšių palaikymo centrui apie licencijų sustabdymo ar atšaukimo atvejus; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į šio reglamento bendruosius tikslus, kompetentingos valdžios institucijos raginamos pranešti atitinkamam nacionaliniam ryšių palaikymo centrui apie visus atsisakymo išduoti licenciją atvejus, jeigu atsisakymas grindžiamas pagrįstomis abejonėmis dėl numatomo naudojimo teisėtumo ar naudotojo ketinimų. Taip pat kompetentingos valdžios institucijos raginamos pranešti nacionaliniam ryšių palaikymo centrui apie licencijų sustabdymo ar atšaukimo atvejus;

| (19) | siekiant užkirsti kelią galimam neteisėtam sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimui ir aptikti tokį naudojimą, pageidautina, kad nacionaliniai ryšių palaikymo centrai saugotų įrašus apie praneštus įtartinus sandorius ir kad kompetentingos valdžios institucijos imtųsi būtinų priemonių siekiant ištirti konkrečias aplinkybes, įskaitant atitinkamos ekonominės veiklos, kurią vykdo profesionalus naudotojas, dalyvaujantis įtartiname sandoryje, tikrumą; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užkirsti kelią galimam neteisėtam sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimui ir aptikti tokį naudojimą, pageidautina, kad nacionaliniai ryšių palaikymo centrai saugotų įrašus apie praneštus įtartinus sandorius ir kad kompetentingos valdžios institucijos imtųsi būtinų priemonių siekiant ištirti konkrečias aplinkybes, įskaitant atitinkamos ekonominės veiklos, kurią vykdo profesionalus naudotojas, dalyvaujantis įtartiname sandoryje, tikrumą;

| (20) | jei įmanoma, turėtų būti nustatytos koncentracijos ribinės vertės, kurias viršijus ribojama galimybė įsigyti tam tikrų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, o tam tikrų kitų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų atveju turėtų būti numatyta prievolė tik pranešti apie įtartinus sandorius. Kriterijai, kuriais remiantis nustatoma, kuriems sprogstamųjų medžiagų pirmtakams kokios priemonės turėtų būti taikomos, apima su atitinkamu sprogstamųjų medžiagų pirmtaku susijusį grėsmės lygį, prekybos atitinkamu sprogstamųjų medžiagų pirmtaku apimtį ir galimybę nustatyti koncentracijos lygį, kurio nepasiekus sprogstamųjų medžiagų pirmtakas dar galėtų būti naudojamas teisėtiems tikslams, kuriems jis pateiktas rinkai. Tais kriterijais turėtų būti ir toliau vadovaujamasi vykdant tolesnius veiksmus, kurių gali būti imtasi dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kuriems šis reglamentas šiuo metu netaikomas; |
| --- | --- |

(20)

jei įmanoma, turėtų būti nustatytos koncentracijos ribinės vertės, kurias viršijus ribojama galimybė įsigyti tam tikrų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, o tam tikrų kitų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų atveju turėtų būti numatyta prievolė tik pranešti apie įtartinus sandorius. Kriterijai, kuriais remiantis nustatoma, kuriems sprogstamųjų medžiagų pirmtakams kokios priemonės turėtų būti taikomos, apima su atitinkamu sprogstamųjų medžiagų pirmtaku susijusį grėsmės lygį, prekybos atitinkamu sprogstamųjų medžiagų pirmtaku apimtį ir galimybę nustatyti koncentracijos lygį, kurio nepasiekus sprogstamųjų medžiagų pirmtakas dar galėtų būti naudojamas teisėtiems tikslams, kuriems jis pateiktas rinkai. Tais kriterijais turėtų būti ir toliau vadovaujamasi vykdant tolesnius veiksmus, kurių gali būti imtasi dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kuriems šis reglamentas šiuo metu netaikomas;

| (21) | techniškai neįmanoma nustatyti heksametilentetramino koncentracijos kuro tabletėse ribinių verčių. Be to, yra daug teisėtų sieros rūgšties, acetono, kalio nitrato, natrio nitrato, kalcio nitrato ir kalcio amonio nitrato naudojimo atvejų. Dėl reglamentavimo Sąjungos lygmeniu, ribojančio tų medžiagų pardavimą plačiajai visuomenei, susidarytų neproporcingai didelių administracinių bei vykdymo išlaidų vartotojams, valdžios institucijoms ir verslo subjektams. Vis dėlto, atsižvelgiant į šio reglamento tikslus, turėtų būti patvirtintos priemonės, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pranešti apie įtartinus sandorius, susijusius su heksametilentetramino kuro tabletėmis ir tais kitais sprogstamųjų medžiagų pirmtakais, kuriems nėra tinkamų ir saugių pakaitalų; |
| --- | --- |

(21)

techniškai neįmanoma nustatyti heksametilentetramino koncentracijos kuro tabletėse ribinių verčių. Be to, yra daug teisėtų sieros rūgšties, acetono, kalio nitrato, natrio nitrato, kalcio nitrato ir kalcio amonio nitrato naudojimo atvejų. Dėl reglamentavimo Sąjungos lygmeniu, ribojančio tų medžiagų pardavimą plačiajai visuomenei, susidarytų neproporcingai didelių administracinių bei vykdymo išlaidų vartotojams, valdžios institucijoms ir verslo subjektams. Vis dėlto, atsižvelgiant į šio reglamento tikslus, turėtų būti patvirtintos priemonės, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos pranešti apie įtartinus sandorius, susijusius su heksametilentetramino kuro tabletėmis ir tais kitais sprogstamųjų medžiagų pirmtakais, kuriems nėra tinkamų ir saugių pakaitalų;

| (22) | sprogstamųjų medžiagų pirmtakų vagystė yra vienas iš būdų įsigyti pradinių medžiagų neteisėtai sprogmenų gamybai. Todėl tikslinga numatyti pareigą pranešti apie medžiagų, kurioms taikomos priemonės pagal šį reglamentą, reikšmingas vagystes ir dingimą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nustatyti nusikaltimo vykdytojus ir įspėti kitų valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas apie galimą grėsmę, nacionaliniai ryšių palaikymo centrai raginami atitinkamais atvejais pasinaudoti Europolo išankstinio perspėjimo sistema; |
| --- | --- |

(22)

sprogstamųjų medžiagų pirmtakų vagystė yra vienas iš būdų įsigyti pradinių medžiagų neteisėtai sprogmenų gamybai. Todėl tikslinga numatyti pareigą pranešti apie medžiagų, kurioms taikomos priemonės pagal šį reglamentą, reikšmingas vagystes ir dingimą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nustatyti nusikaltimo vykdytojus ir įspėti kitų valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas apie galimą grėsmę, nacionaliniai ryšių palaikymo centrai raginami atitinkamais atvejais pasinaudoti Europolo išankstinio perspėjimo sistema;

| (23) | valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikytinų už šio reglamento pažeidimus. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios; |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikytinų už šio reglamento pažeidimus. Tos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios;

| (24) | remiantis 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (4) XVII priedu, draudžiama tiekti plačiosios visuomenės nariams amonio nitratą, kuris galėtų būti lengvai panaudotas kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakas. Tačiau leidžiama tiekti amonio nitratą tam tikriems profesionaliems naudotojams, visų pirma ūkininkams. Todėl tam tiekimui turėtų būti taikomas šiuo reglamentu nustatytas pranešimo apie įtartinus sandorius mechanizmas, kadangi Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 panašaus reikalavimo nenustatyta; |
| --- | --- |

(24)

remiantis 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (4) XVII priedu, draudžiama tiekti plačiosios visuomenės nariams amonio nitratą, kuris galėtų būti lengvai panaudotas kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakas. Tačiau leidžiama tiekti amonio nitratą tam tikriems profesionaliems naudotojams, visų pirma ūkininkams. Todėl tam tiekimui turėtų būti taikomas šiuo reglamentu nustatytas pranešimo apie įtartinus sandorius mechanizmas, kadangi Reglamente (EB) Nr. 1907/2006 panašaus reikalavimo nenustatyta;

| (25) | šiuo reglamentu reikalaujama, kad įtartinų sandorių atveju asmens duomenys būtų tvarkomi ir atskleidžiami tretiesiems asmenims. Tas tvarkymas ir atskleidimas gali iš esmės prieštarauti pagrindinėms teisėms į privatų gyvenimą ir į asmens duomenų apsaugą. Įgyvendinant šį reglamentą atliekamam asmens duomenų tvarkymui taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5). Atitinkamai turėtų būti užtikrinta, kad pagrindinė teisė į asmens duomenų apsaugą, susijusi su asmenų, kurių asmens duomenys yra tvarkomi taikant šį reglamentą, asmens duomenimis, būtų tinkamai apsaugota. Visų pirma, su licencijos išdavimu, sandorių registravimu ir pranešimu apie įtartinus sandorius susijęs asmens duomenų tvarkymas turėtų būti atliekamas laikantis Direktyvos 95/46/EB, įskaitant bendruosius duomenų apsaugos principus, t. y. principus, pagal kuriuos naudojama kuo mažiau duomenų ir kuo labiau ribotais tikslais, taip pat proporcingumo bei būtinumo principus, reikalavimą deramai paisyti atitinkamų asmenų teisės turėti prieigą prie savo duomenų, juos taisyti ir ištrinti; |
| --- | --- |

(25)

šiuo reglamentu reikalaujama, kad įtartinų sandorių atveju asmens duomenys būtų tvarkomi ir atskleidžiami tretiesiems asmenims. Tas tvarkymas ir atskleidimas gali iš esmės prieštarauti pagrindinėms teisėms į privatų gyvenimą ir į asmens duomenų apsaugą. Įgyvendinant šį reglamentą atliekamam asmens duomenų tvarkymui taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5). Atitinkamai turėtų būti užtikrinta, kad pagrindinė teisė į asmens duomenų apsaugą, susijusi su asmenų, kurių asmens duomenys yra tvarkomi taikant šį reglamentą, asmens duomenimis, būtų tinkamai apsaugota. Visų pirma, su licencijos išdavimu, sandorių registravimu ir pranešimu apie įtartinus sandorius susijęs asmens duomenų tvarkymas turėtų būti atliekamas laikantis Direktyvos 95/46/EB, įskaitant bendruosius duomenų apsaugos principus, t. y. principus, pagal kuriuos naudojama kuo mažiau duomenų ir kuo labiau ribotais tikslais, taip pat proporcingumo bei būtinumo principus, reikalavimą deramai paisyti atitinkamų asmenų teisės turėti prieigą prie savo duomenų, juos taisyti ir ištrinti;

| (26) | teroristų ir kitų nusikaltėlių neteisėtai sprogmenų gamybai naudojamų medžiagų pasirinkimas gali sparčiai keistis. Todėl turėtų būti įmanoma, prireikus – skubos tvarka, šiuo reglamentu nustatytą tvarką taikyti papildomoms medžiagoms; |
| --- | --- |

(26)

teroristų ir kitų nusikaltėlių neteisėtai sprogmenų gamybai naudojamų medžiagų pasirinkimas gali sparčiai keistis. Todėl turėtų būti įmanoma, prireikus – skubos tvarka, šiuo reglamentu nustatytą tvarką taikyti papildomoms medžiagoms;

| (27) | siekiant atsižvelgti į naujus neteisėto medžiagų kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakų panaudojimo būdus ir su sąlyga, kad bus tinkamai konsultuojamasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų atsižvelgiama į galimą didelį poveikį ekonominės veiklos vykdytojams, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl koncentracijos ribinių verčių, kurias viršijus tam tikros pagal šį reglamentą ribojamos medžiagos negali būti tiekiamos plačiajai visuomenei, pakeitimo, ir dėl sąrašo papildymo kitomis medžiagomis, dėl kurių turi būti pranešama įtartinų sandorių atveju. Ypač svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(27)

siekiant atsižvelgti į naujus neteisėto medžiagų kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakų panaudojimo būdus ir su sąlyga, kad bus tinkamai konsultuojamasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų atsižvelgiama į galimą didelį poveikį ekonominės veiklos vykdytojams, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl koncentracijos ribinių verčių, kurias viršijus tam tikros pagal šį reglamentą ribojamos medžiagos negali būti tiekiamos plačiajai visuomenei, pakeitimo, ir dėl sąrašo papildymo kitomis medžiagomis, dėl kurių turi būti pranešama įtartinų sandorių atveju. Ypač svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (28) | Komisija turėtų nuolat peržiūrėti medžiagų, kurios negali būti tiekiamos plačiajai visuomenei, jei jų koncentracija viršija tam tikras ribines vertes, sąrašą ir medžiagų, dėl kurių turi būti pranešama įtartinų sandorių atveju, sąrašą. Prireikus Komisija turėtų parengti teisėkūros pasiūlymus, laikantis įprastos teisėkūros procedūros, papildyti pirmąjį sąrašą naujais įrašais arba išbraukti iš jo tam tikrus įrašus, taip pat išbraukti įrašus iš antrojo sąrašo, kad būtų atsižvelgta į naujus neteisėto medžiagų kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakų panaudojimo būdus; |
| --- | --- |

(28)

Komisija turėtų nuolat peržiūrėti medžiagų, kurios negali būti tiekiamos plačiajai visuomenei, jei jų koncentracija viršija tam tikras ribines vertes, sąrašą ir medžiagų, dėl kurių turi būti pranešama įtartinų sandorių atveju, sąrašą. Prireikus Komisija turėtų parengti teisėkūros pasiūlymus, laikantis įprastos teisėkūros procedūros, papildyti pirmąjį sąrašą naujais įrašais arba išbraukti iš jo tam tikrus įrašus, taip pat išbraukti įrašus iš antrojo sąrašo, kad būtų atsižvelgta į naujus neteisėto medžiagų kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakų panaudojimo būdus;

| (29) | siekiant spręsti klausimus, susijusius su medžiagomis, kurios pagal šį reglamentą nėra ribojamos, tačiau dėl kurių valstybei narei kyla pagrįstų priežasčių manyti, kad jos galėtų būti panaudotos neteisėtai sprogmenų gamybai, turėtų būti įtraukta apsaugos sąlyga, kurioje numatyta atitinkama Sąjungos procedūra; |
| --- | --- |

(29)

siekiant spręsti klausimus, susijusius su medžiagomis, kurios pagal šį reglamentą nėra ribojamos, tačiau dėl kurių valstybei narei kyla pagrįstų priežasčių manyti, kad jos galėtų būti panaudotos neteisėtai sprogmenų gamybai, turėtų būti įtraukta apsaugos sąlyga, kurioje numatyta atitinkama Sąjungos procedūra;

| (30) | be to, atsižvelgiant į specifinius pavojus, kurių klausimas sprendžiamas šiame reglamente, tikslinga leisti valstybėms narėms tam tikrais atvejais patvirtinti apsaugos priemones, įskaitant ir dėl medžiagų, kurių atžvilgiu jau taikomos priemonės pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(30)

be to, atsižvelgiant į specifinius pavojus, kurių klausimas sprendžiamas šiame reglamente, tikslinga leisti valstybėms narėms tam tikrais atvejais patvirtinti apsaugos priemones, įskaitant ir dėl medžiagų, kurių atžvilgiu jau taikomos priemonės pagal šį reglamentą;

| (31) | atsižvelgiant į šio reglamento reikalavimus, susijusius su Komisijai ir valstybėms narėms teikiama informacija, tokioms naujoms apsaugos priemonėms nebūtų tikslinga taikyti tvarką, nustatytą 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus ir reglamentus bei apie informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (6), nepaisant to, ar jos susijusios su medžiagomis, kurių atžvilgiu jau taikomos priemonės pagal šį reglamentą, ar su medžiagomis, kurios nėra ribojamos tokiu būdu; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgiant į šio reglamento reikalavimus, susijusius su Komisijai ir valstybėms narėms teikiama informacija, tokioms naujoms apsaugos priemonėms nebūtų tikslinga taikyti tvarką, nustatytą 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/34/EB, nustatančioje informacijos apie techninius standartus ir reglamentus bei apie informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (6), nepaisant to, ar jos susijusios su medžiagomis, kurių atžvilgiu jau taikomos priemonės pagal šį reglamentą, ar su medžiagomis, kurios nėra ribojamos tokiu būdu;

| (32) | atsižvelgiant į šio reglamento tikslus ir į tai, kokį poveikį jis gali daryti piliečių saugumui ir vidaus rinkai, Komisija, remdamasi Pirmtakų nuolatiniame komitete vykstančiomis tęstinėmis diskusijomis, turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, kurioje būtų nagrinėjamos su šio reglamento įgyvendinimu susijusios problemos ir tai, ar pageidautina ir įmanoma išplėsti jo taikymo sritį, kad jis būtų taikomas profesionaliems naudotojams ir kad nuostatos dėl pranešimo apie įtartinus sandorius, medžiagų dingimą ir vagystes būtų taikomos ir tokioms medžiagoms, kurių atžvilgiu priemonės pagal šį reglamentą nėra taikomos, tačiau kurių atžvilgiu buvo nustatyta, jog jos naudojamos neteisėtai sprogstamųjų medžiagų gamybai („į sąrašą neįtraukti sprogstamųjų medžiagų pirmtakai“). Be to, Komisija, atsižvelgdama į atitinkamą valstybių narių įgytą patirtį ir ekonominę naudą, turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų nagrinėjamas tolesnio sistemos stiprinimo ir suderinimo tikslingumas ir įgyvendinamumas, atsižvelgiant į grėsmę visuomenės saugumui. Tokios peržiūros metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti pranešimą, kuriame nagrinėjamos galimybės perkelti su amonio nitratu susijusias nuostatas iš Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 į šį reglamentą; |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgiant į šio reglamento tikslus ir į tai, kokį poveikį jis gali daryti piliečių saugumui ir vidaus rinkai, Komisija, remdamasi Pirmtakų nuolatiniame komitete vykstančiomis tęstinėmis diskusijomis, turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, kurioje būtų nagrinėjamos su šio reglamento įgyvendinimu susijusios problemos ir tai, ar pageidautina ir įmanoma išplėsti jo taikymo sritį, kad jis būtų taikomas profesionaliems naudotojams ir kad nuostatos dėl pranešimo apie įtartinus sandorius, medžiagų dingimą ir vagystes būtų taikomos ir tokioms medžiagoms, kurių atžvilgiu priemonės pagal šį reglamentą nėra taikomos, tačiau kurių atžvilgiu buvo nustatyta, jog jos naudojamos neteisėtai sprogstamųjų medžiagų gamybai („į sąrašą neįtraukti sprogstamųjų medžiagų pirmtakai“). Be to, Komisija, atsižvelgdama į atitinkamą valstybių narių įgytą patirtį ir ekonominę naudą, turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų nagrinėjamas tolesnio sistemos stiprinimo ir suderinimo tikslingumas ir įgyvendinamumas, atsižvelgiant į grėsmę visuomenės saugumui. Tokios peržiūros metu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti pranešimą, kuriame nagrinėjamos galimybės perkelti su amonio nitratu susijusias nuostatas iš Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 į šį reglamentą;

| (33) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. plačiosios visuomenės galimybių įsigyti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų ribojimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo ribojimo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(33)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. plačiosios visuomenės galimybių įsigyti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų ribojimo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo ribojimo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (34) | remdamasis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7) 28 straipsnio 2 dalimi, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pateikė nuomonę (8); |
| --- | --- |

(34)

remdamasis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (7) 28 straipsnio 2 dalimi, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pateikė nuomonę (8);

| (35) | šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, nustatytų pirmiausia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma susijusių su asmens duomenų apsauga, laisve verstis verslu, teise į nuosavybę ir nediskriminavimo principu. Valstybės narės šį reglamentą turėtų taikyti nepažeisdamos tų teisių ir principų, |
| --- | --- |

(35)

šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, nustatytų pirmiausia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma susijusių su asmens duomenų apsauga, laisve verstis verslu, teise į nuosavybę ir nediskriminavimo principu. Valstybės narės šį reglamentą turėtų taikyti nepažeisdamos tų teisių ir principų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos suderintos medžiagų arba mišinių, kurie galėtų būti neteisėtai naudojami neteisėtai sprogmenų gamybai, tiekimo, įvežimo, laikymo ir naudojimo taisyklės, siekiant apriboti plačiosios visuomenės galimybes jų įsigyti ir užtikrinti, kad apie įtartinus sandorius visoje tiekimo grandinėje būtų atitinkamai pranešta.

Šiuo reglamentu nedaroma poveikio kitoms griežtesnėms Sąjungos teisės nuostatoms dėl prieduose pateiktų medžiagų.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas prieduose nurodytoms medžiagoms, taip pat mišiniams ir medžiagoms, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų.

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

a)

gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 3 dalyje;

| b) | pirotechnikos gaminiams, apibrėžtiems 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/23/EB dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką (9) 2 straipsnio 1 dalyje; pagal nacionalinę teisę nekomerciniam naudojimui kariuomenei, policijai ar gaisrininkams skirtiems pirotechnikos gaminiams; pirotechnikos įrangai, kuriai taikoma 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/98/EB dėl jūrinės įrangos (10); pirotechnikos gaminiams, skirtiems naudoti orlaivių ir erdvėlaivių pramonėje, arba specialiai žaislams skirtoms kapsulėms su sprogstamąja medžiaga; |
| --- | --- |

b)

pirotechnikos gaminiams, apibrėžtiems 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/23/EB dėl pirotechnikos gaminių pateikimo į rinką (9) 2 straipsnio 1 dalyje; pagal nacionalinę teisę nekomerciniam naudojimui kariuomenei, policijai ar gaisrininkams skirtiems pirotechnikos gaminiams; pirotechnikos įrangai, kuriai taikoma 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 96/98/EB dėl jūrinės įrangos (10); pirotechnikos gaminiams, skirtiems naudoti orlaivių ir erdvėlaivių pramonėje, arba specialiai žaislams skirtoms kapsulėms su sprogstamąja medžiaga;

| c) | vaistams, kai jie yra teisėtai tiekiami plačiosios visuomenės nariui pagal gydytojo receptą pagal taikomą nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

c)

vaistams, kai jie yra teisėtai tiekiami plačiosios visuomenės nariui pagal gydytojo receptą pagal taikomą nacionalinę teisę.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos apibrėžtys:

1.   medžiaga– medžiaga, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 1 punkte;

2.   mišinys– mišinys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 2 punkte;

3.   gaminys– gaminys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 3 punkte;

4.   tiekimas– bet kokio pobūdžio mokamas arba nemokamas tiekimas;

5.   įvežimas– medžiagos įvežimas į valstybės narės teritoriją iš kitos valstybės narės arba iš trečiosios šalies;

6.   naudojimas– bet kokio pobūdžio perdirbimas, paruošimas pagal formulę, laikymas, apdorojimas arba maišymas, įskaitant gaminio gamybą, arba bet koks kitas panaudojimas;

7.   plačiosios visuomenės narys– bet kuris fizinis asmuo, kurio veiksmai nesusiję su jo prekyba, verslu ar profesija;

8.   įtartinas sandoris– bet koks sandoris, susijęs su prieduose nurodytomis medžiagomis arba mišiniais ar medžiagomis, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, įskaitant profesionaliems naudotojams skirtas medžiagas, kai yra pagrindo įtarti, kad ši medžiaga arba mišinys skirti neteisėtai sprogmenų gamybai;

9.   ekonominės veiklos vykdytojas– bet koks fizinis arba juridinis asmuo, viešasis subjektas arba tokių asmenų ir (arba) įstaigų grupė, kuri rinkai tiekia produktus arba teikia paslaugas;

10.   riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakas– I priede nurodyta medžiaga, kurios koncentracija didesnė nei atitinkama ribinė vertė, numatyta priede, ir kuri apima mišinį arba kitą medžiagą, kurios sudėtyje yra tokia nurodyta medžiaga, kurios koncentracija yra didesnė nei atitinkama ribinė vertė.

4 straipsnis

Tiekimas, įvežimas, laikymas ir naudojimas

1.   Riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakai netiekiami plačiosios visuomenės nariams arba neįvežami, jie negali jų laikyti arba naudoti.

2.   Nepaisant 1 dalies, valstybė narė gali toliau taikyti arba nustatyti licencijavimo tvarką, pagal kurią riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakai gali būti tiekiami plačiosios visuomenės nariams arba jie gali juos laikyti ar naudoti, su sąlyga, kad plačiosios visuomenės narys įsigyja ir, paprašius, pateikia licenciją įsigyti, laikyti ar naudoti riboto naudojimo sprogstamosios medžiagos pirmtaką, išduotą pagal 7 straipsnį valstybės narės, kurioje ketinama įsigyti, laikyti ar naudoti riboto naudojimo sprogstamosios medžiagos pirmtaką, atitinkamos kompetentingos valdžios institucijos.

3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių, valstybė narė gali toliau taikyti arba nustatyti registravimo tvarką, pagal kurią toliau nurodyti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakai gali būti tiekiami plačiosios visuomenės nariams arba jie gali juos laikyti ar naudoti, jeigu ekonominės veiklos vykdytojas, kuris juos tiekia, įregistruoja kiekvieną sandorį laikydamasis 8 straipsnyje nustatytos išsamios tvarkos:

| a) | vandenilio peroksidas (CAS RN 7722–84–1), kurio koncentracija didesnė nei I priede nurodyta ribinė vertė, tačiau nedidesnė kaip 35 % pagal masę; |
| --- | --- |

a)

vandenilio peroksidas (CAS RN 7722–84–1), kurio koncentracija didesnė nei I priede nurodyta ribinė vertė, tačiau nedidesnė kaip 35 % pagal masę;

| b) | nitrometanas (CAS RN 75–52–5), kurio koncentracija didesnė nei I priede nurodyta ribinė vertė, tačiau nedidesnė kaip 40 % pagal masę; |
| --- | --- |

b)

nitrometanas (CAS RN 75–52–5), kurio koncentracija didesnė nei I priede nurodyta ribinė vertė, tačiau nedidesnė kaip 40 % pagal masę;

| c) | nitrato rūgštis (CAS RN 7697–37–2), kurios koncentracija didesnė nei I priede nurodyta ribinė vertė, tačiau nedidesnė kaip 10 % pagal masę. |
| --- | --- |

c)

nitrato rūgštis (CAS RN 7697–37–2), kurios koncentracija didesnė nei I priede nurodyta ribinė vertė, tačiau nedidesnė kaip 10 % pagal masę.

4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie visas priemones, kurių jos imasi siekdamos įgyvendinti kurią nors iš 2 ir 3 dalyse nurodytą tvarką. Pranešime nurodomi riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakai, kurių atžvilgiu valstybė narė taiko išimtį.

5.   Komisija viešai paskelbia priemonių, apie kurias valstybės narės pranešė pagal 4 dalį, sąrašą.

6.   Tuo atveju, kai plačiosios visuomenės narys ketina įvežti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtaką į valstybės narės, kuri nukrypo nuo 1 dalies taikydama licencijų išdavimo tvarką pagal 2 dalį ir (arba) registravimo tvarką pagal 3 dalį arba pagal 17 straipsnį, teritoriją, tas asmuo turi gauti ir, paprašius, kompetentingai valdžios institucijai pateikti licenciją, išduotą pagal 7 straipsnyje nustatytas taisykles, kuri galioja toje valstybėje narėje.

7.   Ekonominės veiklos vykdytojas, kuris tiekia riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtaką plačiosios visuomenės nariui pagal 2 dalį, kiekvieno sandorio atveju turi reikalauti pateikti licenciją arba, jeigu jis tiekiamas pagal 3 dalį, įregistruoti sandorį laikydamasis valstybės narės, kurioje tas riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakas tiekiamas, nustatytos tvarkos.

5 straipsnis

Ženklinimas

Ekonominės veiklos vykdytojas, ketinantis tiekti plačiosios visuomenės nariui riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, užtikrina, atitinkamai paženklindamas arba įsitikindamas, jog pakuotė atitinkamai paženklinta, kad ant pakuotės būtų aiškiai nurodyta, jog plačiosios visuomenės nariams įsigyjant, laikant arba naudojant tą riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtaką, taikomi 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatyti apribojimai.

6 straipsnis

Laisvas judėjimas

Nedarant poveikio 1 straipsnio antrai daliai ir 13 straipsniui, jeigu kitaip nenurodyta šiame reglamente ir kituose Sąjungos teisės aktuose, valstybės narės negali, motyvuodamos neteisėtos sprogmenų gamybos prevencijos sumetimais, uždrausti, apriboti ar kliudyti tiekti:

| a) | I priede nurodytas medžiagas, kurių koncentracija nėra didesnė nei jame nurodytos ribinės vertės; arba |
| --- | --- |

a)

I priede nurodytas medžiagas, kurių koncentracija nėra didesnė nei jame nurodytos ribinės vertės; arba

| b) | II priede nurodytas medžiagas. |
| --- | --- |

b)

II priede nurodytas medžiagas.

7 straipsnis

Licencijos

1.   Kiekviena valstybė narė, kuri išduoda licencijas plačiosios visuomenės nariams, turintiems teisėtą interesą įsigyti, įvežti, laikyti ar naudoti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, nustato licencijos išdavimo taisykles, numatytas 4 straipsnio 2 ir 6 dalyse. Svarstydama licencijos išdavimo klausimą valstybės narės kompetentinga valdžios institucija atsižvelgia į visas susijusias aplinkybes ir, visų pirma, į planuojamo medžiagos naudojimo teisėtumą. Licenciją išduoti atsisakoma, jeigu yra pagrindo abejoti planuojamo naudojimo teisėtumu arba naudotojo ketinimais naudoti pirmtaką teisėtais tikslais.

2.   Kompetentinga valdžios institucija gali pasirinkti, kaip riboti licencijos galiojimą – išduodant vienkartinę licenciją arba daugkartinę licenciją ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui. Kompetentinga valdžios institucija gali įpareigoti licencijos turėtoją prieš baigiantis nustatytam licencijos galiojimo laikui įrodyti, kad tebesilaikoma sąlygų, kuriomis ta licencija buvo išduota. Licencijoje nurodomi riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakai, dėl kurių išduota licencija.

3.   Kompetentingos valdžios institucijos gali reikalauti, kad prašymą teikiantys asmenys sumokėtų prašymo išduoti licenciją mokestį. Toks mokestis neturi viršyti prašymo nagrinėjimo išlaidų.

4.   Kompetentinga valdžios institucija gali licenciją sustabdyti arba atšaukti, jeigu yra pagrindo manyti, jog nebesilaikoma sąlygų, kuriomis ši licencija išduota.

5.   Skundus dėl kompetentingos valdžios institucijos sprendimo, taip pat ginčus dėl atitikties licencijos išdavimo sąlygoms nagrinėja atitinkama įstaiga, atsakinga už tai pagal nacionalinę teisę.

6.   Vienos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos išduotos licencijos gali būti pripažįstamos kitose valstybėse narėse. Komisija, pasikonsultavusi su Pirmtakų nuolatiniu komitetu, iki 2014 m. rugsėjo 2 d. parengia gaires dėl licencijų techninių duomenų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos abipusiam jų pripažinimui. Tose gairėse taip pat pateikiama informacija apie tai, kokie duomenys turi būti nurodyti licencijose, pagal kurias leidžiama įvežti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, įskaitant tokių licencijų formos pavyzdį.

8 straipsnis

Sandorių registravimas

1.   Registravimo tikslais, kaip nustatyta 4 straipsnio 3 dalyje, plačiosios visuomenės nariai nurodo savo tapatybę, naudodami oficialų asmens tapatybės dokumentą.

2.   Registre nurodoma bent ši informacija:

| a) | plačiosios visuomenės nario vardas, pavardė, adresas ir, kai taikytina, nario identifikavimo numeris arba jo oficialaus asmens tapatybės dokumento tipas ir numeris; |
| --- | --- |

a)

plačiosios visuomenės nario vardas, pavardė, adresas ir, kai taikytina, nario identifikavimo numeris arba jo oficialaus asmens tapatybės dokumento tipas ir numeris;

| b) | medžiagos arba mišinio pavadinimas, įskaitant koncentraciją; |
| --- | --- |

b)

medžiagos arba mišinio pavadinimas, įskaitant koncentraciją;

| c) | medžiagos arba mišinio kiekis; |
| --- | --- |

c)

medžiagos arba mišinio kiekis;

| d) | medžiagos arba mišinio planuojamas naudojimas, kaip deklaravo plačiosios visuomenės narys; |
| --- | --- |

d)

medžiagos arba mišinio planuojamas naudojimas, kaip deklaravo plačiosios visuomenės narys;

| e) | sandorio data ir vieta; |
| --- | --- |

e)

sandorio data ir vieta;

| f) | plačiosios visuomenės nario parašas. |
| --- | --- |

f)

plačiosios visuomenės nario parašas.

3.   Registro duomenys saugomi penkerius metus nuo sandorio atlikimo dienos. Tuo laikotarpiu kompetentingų valdžios institucijų prašymu sudaromos galimybės patikrinti registrą.

4.   Registro duomenys saugomi įrašyti popieriuje ar kitoje tvarioje laikmenoje, ir visą 3 dalyje numatytą laikotarpį sudaromos sąlygos bet kada su jais susipažinti. Bet kurie elektroniniu būdu saugomi duomenys:

| a) | turi atitikti atitinkamų dokumentų popieriuje formą ir turinį; ir |
| --- | --- |

a)

turi atitikti atitinkamų dokumentų popieriuje formą ir turinį; ir

| b) | visą 3 dalyje numatytą laikotarpį turi būti sudarytos sąlygos bet kada su jais susipažinti. |
| --- | --- |

b)

visą 3 dalyje numatytą laikotarpį turi būti sudarytos sąlygos bet kada su jais susipažinti.

9 straipsnis

Pranešimas apie įtartinus sandorius, dingimą ir vagystes

1.   Apie įtartinus sandorius dėl prieduose išvardytų medžiagų arba mišinių ar medžiagų, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, pranešama, kaip nustatyta šiame straipsnyje.

2.   Kiekviena valstybė narė įsteigia vieną ar daugiau nacionalinių ryšių palaikymo centrų; aiškiai nurodomas telefono numeris ir el. pašto adresas, kuriais būtų galima pranešti apie įtartinus sandorius.

3.   Ekonominės veiklos vykdytojai turi teisę atsisakyti įtartino sandorio ir nedelsdami praneša apie sandorį arba bandymą atlikti sandorį, nurodydami, jei įmanoma, kliento tapatybę valstybės narės, kurioje buvo sudarytas sandoris arba bandyta jį sudaryti, nacionaliniam ryšių palaikymo centrui, jei jie turi pagrindo manyti, kad siūlomas sandoris, susijęs su viena ar daugiau prieduose išvardytų medžiagų arba mišinių ar medžiagų, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, yra įtartinas, atsižvelgdami į visas aplinkybes, visų pirma, kai galimas klientas:

| a) | aiškiai nenurodo medžiagos ar mišinio planuojamo naudojimo; |
| --- | --- |

a)

aiškiai nenurodo medžiagos ar mišinio planuojamo naudojimo;

| b) | nežino medžiagos ar mišinio planuojamo naudojimo arba negali jo įtikinamai paaiškinti; |
| --- | --- |

b)

nežino medžiagos ar mišinio planuojamo naudojimo arba negali jo įtikinamai paaiškinti;

| c) | ketina pirkti asmeniniam naudojimui neįprastą kiekį medžiagų, neįprastą jų derinį arba neįprastos koncentracijos medžiagų; |
| --- | --- |

c)

ketina pirkti asmeniniam naudojimui neįprastą kiekį medžiagų, neįprastą jų derinį arba neįprastos koncentracijos medžiagų;

| d) | nenori pateikti asmens tapatybę ar gyvenamąją vietą patvirtinančio dokumento; arba |
| --- | --- |

d)

nenori pateikti asmens tapatybę ar gyvenamąją vietą patvirtinančio dokumento; arba

| e) | reikalauja taikyti neįprastus mokėjimo būdus, įskaitant atsiskaitymą didelėmis grynųjų pinigų sumomis. |
| --- | --- |

e)

reikalauja taikyti neįprastus mokėjimo būdus, įskaitant atsiskaitymą didelėmis grynųjų pinigų sumomis.

4.   Ekonominės veiklos vykdytojai taip pat praneša apie reikšmingus prieduose išvardytų medžiagų ir mišinių ar medžiagų, kurių sudėtyje yra tų medžiagų, dingimo atvejus ir vagystes valstybės narės, kurioje įvyko dingimo atvejis ar vagystė, nacionaliniam ryšių palaikymo centrui.

5.   Kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos kompetentingų valdžios institucijų ir ekonominės veiklos vykdytojų bendradarbiavimui, Komisija, pasikonsultavusi su Pirmtakų nuolatiniu komitetu, iki 2014 m. rugsėjo 2 d. parengia gaires, siekdama padėti cheminių medžiagų tiekimo grandinei ir atitinkamais atvejais kompetentingoms valdžios institucijoms. Gairėse visų pirma pateikiama:

| a) | informacija apie tai, kaip atpažinti įtartinus sandorius ir apie juos pranešti, ypač kai tai susiję su II priede išvardytų medžiagų koncentracija ir (arba) kiekiais, kurių nepasiekus paprastai nereikia imtis veiksmų; |
| --- | --- |

a)

informacija apie tai, kaip atpažinti įtartinus sandorius ir apie juos pranešti, ypač kai tai susiję su II priede išvardytų medžiagų koncentracija ir (arba) kiekiais, kurių nepasiekus paprastai nereikia imtis veiksmų;

| b) | informacija apie tai, kaip atpažinti reikšmingus dingimo atvejus ir vagystes ir apie juos pranešti; |
| --- | --- |

b)

informacija apie tai, kaip atpažinti reikšmingus dingimo atvejus ir vagystes ir apie juos pranešti;

| c) | kita informacija, kurią galima laikyti naudinga. |
| --- | --- |

c)

kita informacija, kurią galima laikyti naudinga.

Komisija reguliariai atnaujina gaires.

6.   Kompetentingos valdžios institucijos užtikrina, kad 5 dalyje numatytos gairės būtų reguliariai platinamos taip, kaip kompetentingoms valdžios institucijoms atrodo tinkama laikantis gairių tikslų.

10 straipsnis

Duomenų apsauga

Valstybės narės užtikrina, kad taikant šį reglamentą asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis Direktyvos 95/46/EB. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad asmens duomenų, kuriuos reikia pateikti tam, kad pagal šio reglamento 4 straipsnio 2 ir 6 dalis bei 7 straipsnį būtų išduota licencija arba pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalį, 8 ir 17 straipsnius būtų įregistruoti sandoriai bei pagal šio reglamento 9 straipsnį būtų pranešta apie įtartinus sandorius, tvarkymas atitiktų Direktyvą 95/46/EB.

11 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrintas jų įgyvendinimas. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios.

12 straipsnis

Priedų keitimas

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 14 straipsnį, kad būtų pakeistos I priede pateiktos ribinės vertės, kiek tai būtina siekiant atsižvelgti į naujus medžiagų kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakų neteisėto naudojimo būdus arba remiantis moksliniais tyrimais ir bandymais, taip pat į II priedą įtrauktos naujos medžiagos, kai tai būtina siekiant atsižvelgti į naujus medžiagų kaip sprogstamųjų medžiagų pirmtakų neteisėto naudojimo būdus. Komisija, rengdama deleguotuosius aktus, be kita ko, siekia konsultuotis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su chemijos pramonės ir mažmeninės prekybos sektoriaus atstovais.

Jeigu tais atvejais, kai netikėtai pasikeičia medžiagų neteisėto panaudojimo neteisėtai sprogmenų gamybai rizikos vertinimas, to reikia dėl privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 15 straipsnyje numatyta procedūra.

2.   Dėl kiekvieno I priede nurodytų ribinių verčių pakeitimo ir kiekvienos naujos medžiagos, kuri įtraukiama į II priedą, Komisija priima atskirą deleguotąjį aktą. Visi deleguotieji aktai grindžiami analize, kuria parodoma, kad dėl pakeitimo negalėtų susidaryti neproporcinga našta ekonominės veiklos vykdytojams ar vartotojams, tinkamai atsižvelgiant į tikslus, kurių siekiama.

13 straipsnis

Apsaugos sąlyga

1.   Kai valstybė narė turi pagrindo manyti, kad konkreti prieduose nenurodyta medžiaga galėtų būti naudojama neteisėtai sprogmenų gamybai, ji gali apriboti ar uždrausti tos medžiagos arba mišinių ar medžiagų, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, tiekimą, laikymą ir naudojimą, arba gali nustatyti, kad dėl tos medžiagos turi būti taikomas reikalavimas pranešti apie įtartinus sandorius pagal 9 straipsnį.

2.   Kai valstybė narė turi pagrindo manyti, kad konkreti I priede nurodyta medžiaga galėtų būti naudojama neteisėtai sprogmenų gamybai taikant žemesnį koncentracijos lygį nei I priede nurodyta ribinė vertė, ji gali labiau apriboti ar uždrausti tos medžiagos tiekimą, laikymą ir naudojimą, nustatydama žemesnę koncentracijos ribinę vertę.

3.   Kai valstybė narė turi pagrindo nustatyti koncentracijos ribinę vertę, kurią viršijus II priede nurodytai medžiagai turėtų būti taikomi apribojimai, kurie kitu atveju taikomi riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakams, ji gali apriboti arba uždrausti tos medžiagos tiekimą, laikymą ir naudojimą, nustatydama didžiausią leidžiamą koncentraciją.

4.   Valstybė narė, pagal 1, 2 ar 3 dalis taikanti medžiagoms apribojimus ar draudimus, apie tai nedelsdama praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir pateikia savo priežastis.

5.   Atsižvelgdama į pagal 4 dalį pateiktą informaciją, Komisija nedelsdama išnagrinėja, ar reikia parengti priedų pakeitimus pagal 12 straipsnio 1 dalį arba parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiami priedai. Atitinkama valstybė narė atitinkamais atvejais iš dalies pakeičia arba panaikina savo nacionalines priemones, kad būtų atsižvelgta į tokius priedų pakeitimus.

6.   Valstybės narės iki 2013 m. birželio 2 d. praneša Komisijai apie visas galiojančias nacionalines priemones, ribojančias arba uždraudžiančias medžiagos arba mišinių ar medžiagų, kurių sudėtyje yra tos medžiagos, tiekimą, laikymą ir naudojimą, remiantis tuo, kad ji galėtų būti naudojama neteisėtai sprogmenų gamybai.

14 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.   12 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2013 m. kovo 1 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 12 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 12 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

15 straipsnis

Skubos procedūra

1.   Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi tol, kol pagal 2 dalį nepareiškiama prieštaravimų. Pranešime apie deleguotąjį aktą Europos Parlamentui ir Tarybai nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2.   Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto pagal 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą procedūrą. Tokiu atveju Komisija nedelsdama panaikina aktą po pranešimo apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą.

16 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Plačiosios visuomenės nariams iki 2016 m. kovo 2 d. leidžiama laikyti ir naudoti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakus.

17 straipsnis

Veikianti registravimo tvarka

Valstybė narė, kurioje 2013 m. kovo 1 d. įdiegta tvarka, pagal kurią ekonominės veiklos vykdytojų reikalaujama registruoti riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakų tiekimo plačiosios visuomenės nariams sandorius, gali nukrypti nuo 4 straipsnio 1 ar 2 dalių, taikydamos tą registravimo tvarką pagal 8 straipsnį kai kurių arba visų I priede išvardytų medžiagų atžvilgiu. 4 straipsnio 4–7 dalyse išdėstytos taisyklės taikomos mutatis mutandis.

18 straipsnis

Peržiūra

1.   Komisija ne vėliau kaip 2017 m. rugsėjo 2 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje nagrinėjama:

| a) | problemos, kurios galėjo iškilti taikant šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

problemos, kurios galėjo iškilti taikant šį reglamentą;

| b) | pageidavimas ir galimybės toliau griežtinti ir suderinti sistemą, atsižvelgiant į grėsmę visuomenės saugumui, kurią kelia terorizmas ir kita sunki nusikalstama veikla, atsižvelgiant į valstybių narių įgytą patirtį įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant nustatytas saugumo spragas, taip pat ekonominę naudą valstybėms narėms, ekonominės veiklos vykdytojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

b)

pageidavimas ir galimybės toliau griežtinti ir suderinti sistemą, atsižvelgiant į grėsmę visuomenės saugumui, kurią kelia terorizmas ir kita sunki nusikalstama veikla, atsižvelgiant į valstybių narių įgytą patirtį įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant nustatytas saugumo spragas, taip pat ekonominę naudą valstybėms narėms, ekonominės veiklos vykdytojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams;

| c) | pageidavimas ir galimybės išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad būtų įtraukti profesionalūs naudotojai, atsižvelgiant į ekonominės veiklos vykdytojams tenkančią naštą ir atsižvelgiant į šio reglamento tikslą; |
| --- | --- |

c)

pageidavimas ir galimybės išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad būtų įtraukti profesionalūs naudotojai, atsižvelgiant į ekonominės veiklos vykdytojams tenkančią naštą ir atsižvelgiant į šio reglamento tikslą;

| d) | pageidavimas ir galimybės į sąrašą neįtrauktus sprogstamųjų medžiagų pirmtakus įtraukti į nuostatas dėl pranešimo apie įtartinus sandorius, dingimo atvejus ir vagystes. |
| --- | --- |

d)

pageidavimas ir galimybės į sąrašą neįtrauktus sprogstamųjų medžiagų pirmtakus įtraukti į nuostatas dėl pranešimo apie įtartinus sandorius, dingimo atvejus ir vagystes.

2.   Komisija ne vėliau kaip 2015 m. kovo 2 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nagrinėjamos galimybės Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 atitinkamas nuostatas, susijusias su amonio nitratu, perkelti į šį reglamentą.

3.   Jeigu, atsižvelgiant į 1 ir 2 dalyse nurodytas ataskaitas, tai tikslinga, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą.

19 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. rugsėjo 2 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. sausio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkė

L. CREIGHTON

---

(1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 25.

1

(2)  2012 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2012 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

3

(4)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

4

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

5

(6)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

6

(7)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

7

(8)  OL C 101, 2011 4 1, p. 1.

8

(9)  OL L 154, 2007 6 14, p. 1.

9

(10)  OL L 46, 1997 2 17, p. 25.

10

---

I PRIEDAS

Medžiagos, kurių plačiosios visuomenės nariams negalima tiekti grynų arba mišinių ar medžiagų sudėtyje, išskyrus atvejus, kai jų koncentracija neviršija toliau nustatytų ribinių verčių

| Medžiagos pavadinimas ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos registro numeris
  (CAS RN) | Ribinė vertė | Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros junginiams, atitinkantiems atitinkamai KN 28 arba 29 skirsnio 1 pastabos reikalavimus (1) | Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas mišiniams be sudedamųjų dalių (pvz., gyvsidabrio, brangiųjų arba retųjų žemių metalų arba radioaktyviųjų medžiagų), kurį naudojant nustatoma klasifikacija pagal kitą KN kodą (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vandenilio peroksidas
  (CAS RN 7722–84–1) | 12 % pagal masę | 2847 00 00 | 3824 90 97 |
| Nitrometanas
  (CAS RN 75–52–5) | 30 % pagal masę | 2904 20 00 | 3824 90 97 |
| Nitrato rūgštis
  (CAS RN 7697–37–2) | 3 % pagal masę | 2808 00 00 | 3824 90 97 |
| Kalio chloratas
  (CAS RN 3811–04–9) | 40 % pagal masę | 2829 19 00 | 3824 90 97 |
| Kalio perchloratas
  (CAS RN 7778–74–7) | 40 % pagal masę | 2829 90 10 | 3824 90 97 |
| Natrio chloratas
  (CAS RN 7775–09–9) | 40 % pagal masę | 2829 11 00 | 3824 90 97 |
| Natrio perchloratas
  (CAS RN 7601–89–0) | 40 % pagal masę | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Medžiagos pavadinimas ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos registro numeris

(CAS RN)

Ribinė vertė

Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros junginiams, atitinkantiems atitinkamai KN 28 arba 29 skirsnio 1 pastabos reikalavimus (1)

Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas mišiniams be sudedamųjų dalių (pvz., gyvsidabrio, brangiųjų arba retųjų žemių metalų arba radioaktyviųjų medžiagų), kurį naudojant nustatoma klasifikacija pagal kitą KN kodą (1)

Vandenilio peroksidas

(CAS RN 7722–84–1)

12 % pagal masę

2847 00 00

3824 90 97

Nitrometanas

(CAS RN 75–52–5)

30 % pagal masę

2904 20 00

3824 90 97

Nitrato rūgštis

(CAS RN 7697–37–2)

3 % pagal masę

2808 00 00

3824 90 97

Kalio chloratas

(CAS RN 3811–04–9)

40 % pagal masę

2829 19 00

3824 90 97

Kalio perchloratas

(CAS RN 7778–74–7)

40 % pagal masę

2829 90 10

3824 90 97

Natrio chloratas

(CAS RN 7775–09–9)

40 % pagal masę

2829 11 00

3824 90 97

Natrio perchloratas

(CAS RN 7601–89–0)

40 % pagal masę

2829 90 10

3824 90 97

---

(1)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 948/2009 (OL L 287, 2009 10 31, p. 1).

---

II PRIEDAS

Grynos medžiagos arba mišinių ar medžiagų sudėtyje esančios medžiagos, dėl kurių pranešama apie įtartinus sandorius

| Medžiagos pavadinimas ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos registro numeris
  (CAS RN) | Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros junginiams, atitinkantiems atitinkamai KN 28 skirsnio 1 pastabos, 29 skirsnio 1 pastabos arba 31 skirsnio 1b pastabos reikalavimus (1) | Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas mišiniams be sudedamųjų dalių (pvz., gyvsidabrio, brangiųjų arba retųjų žemių metalų arba radioaktyviųjų medžiagų), kurį naudojant nustatoma klasifikacija pagal kitą KN kodą (1) |
| --- | --- | --- |
| Heksametilentetraminas
  (CAS RN 100–97–0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |
| Sieros rūgštis
  (CAS RN 7664–93–9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |
| Acetonas
  (CAS RN 67–64–1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |
| Kalio nitratas
  (CAS RN 7757–79–1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |
| Natrio nitratas
  (CAS RN 7631–99–4) | 3102 50 10 (natūralus) | 3824 90 97 |
| 3102 50 90 (kitoks nei natūralus) | 3824 90 97 |
| Kalcio nitratas
  (CAS RN 10124–37–5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |
| Kalcio amonio nitratas
  (CAS RN 15245–12–2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |
| Amonio nitratas
  (CAS RN 6484–52–2) [azoto masės daliai palyginti su amonio nitratu esant 16 % arba didesnei koncentracijai] | 3102 30 10 (vandeninis tirpalas) | 3824 90 97 |
| 3102 30 90 (kita) |

Medžiagos pavadinimas ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos registro numeris

(CAS RN)

Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas tiksliai apibrėžtos cheminės sandaros junginiams, atitinkantiems atitinkamai KN 28 skirsnio 1 pastabos, 29 skirsnio 1 pastabos arba 31 skirsnio 1b pastabos reikalavimus (1)

Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodas, skirtas mišiniams be sudedamųjų dalių (pvz., gyvsidabrio, brangiųjų arba retųjų žemių metalų arba radioaktyviųjų medžiagų), kurį naudojant nustatoma klasifikacija pagal kitą KN kodą (1)

Heksametilentetraminas

(CAS RN 100–97–0)

2921 29 00

3824 90 97

Sieros rūgštis

(CAS RN 7664–93–9)

2807 00 10

3824 90 97

Acetonas

(CAS RN 67–64–1)

2914 11 00

3824 90 97

Kalio nitratas

(CAS RN 7757–79–1)

2834 21 00

3824 90 97

Natrio nitratas

(CAS RN 7631–99–4)

3102 50 10 (natūralus)

3824 90 97

3102 50 90 (kitoks nei natūralus)

3824 90 97

Kalcio nitratas

(CAS RN 10124–37–5)

2834 29 80

3824 90 97

Kalcio amonio nitratas

(CAS RN 15245–12–2)

3102 60 00

3824 90 97

Amonio nitratas

(CAS RN 6484–52–2) [azoto masės daliai palyginti su amonio nitratu esant 16 % arba didesnei koncentracijai]

3102 30 10 (vandeninis tirpalas)

3824 90 97

3102 30 90 (kita)

---

(1)  Reglamentas (EB) Nr. 948/2009.

---

| 9.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/12

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 99/2013

2013 m. sausio 15 d.

dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos

(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | siekiant nustatyti padarytą pažangą ir įvertinti Sąjungos politikos ir programų veiksmingumą, ypač įgyvendinant 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ nustatytą strategiją „Europa 2020“ (toliau – strategija „Europa 2020“), nepaprastai svarbu turėti patikimus empirinius ir statistinius duomenis; |
| --- | --- |

(1)

siekiant nustatyti padarytą pažangą ir įvertinti Sąjungos politikos ir programų veiksmingumą, ypač įgyvendinant 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ nustatytą strategiją „Europa 2020“ (toliau – strategija „Europa 2020“), nepaprastai svarbu turėti patikimus empirinius ir statistinius duomenis;

| (2) | remiantis 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (2), Sąjungos veiksmams finansuoti turėtų būti nustatoma daugiametė Europos statistikos programa (toliau – daugiametė programa); |
| --- | --- |

(2)

remiantis 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (2), Sąjungos veiksmams finansuoti turėtų būti nustatoma daugiametė Europos statistikos programa (toliau – daugiametė programa);

| (3) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 daugiametėje programoje turėtų būti nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema bei pagrindinės ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui numatomų veiksmų sritys ir tikslai. Joje taip pat turėtų būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos poreikiais Sąjungos veiklai vykdyti. Šie poreikiai turi būti derinami su ištekliais, kurių reikia Sąjungos ir nacionaliniais lygmenimis, kad būtų galima teikti reikiamą statistiką, taip pat su statistinės atskaitomybės duomenų našta ir susijusiomis respondentų sąnaudomis, ypatingą dėmesį skiriant ekonominiam veiksmingumui; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 daugiametėje programoje turėtų būti nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema bei pagrindinės ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui numatomų veiksmų sritys ir tikslai. Joje taip pat turėtų būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos poreikiais Sąjungos veiklai vykdyti. Šie poreikiai turi būti derinami su ištekliais, kurių reikia Sąjungos ir nacionaliniais lygmenimis, kad būtų galima teikti reikiamą statistiką, taip pat su statistinės atskaitomybės duomenų našta ir susijusiomis respondentų sąnaudomis, ypatingą dėmesį skiriant ekonominiam veiksmingumui;

| (4) | pagal daugiametės programos teisės aktų sistemą Europos statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistikos sistemoje (ESS) glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Sąjungos statistikos institucijai (Komisijai (Eurostatui)) ir valstybių narių paskirtiems nacionaliniams statistikos institutams bei kitoms nacionalinėms institucijoms (3) (toliau kartu – nacionalinės statistikos institucijos). Tiek nacionalinių statistikos institutų, tiek Komisijos (Eurostato) profesinis nepriklausomumas yra būtinas, kad būtų teikiami patikimi ir aukštos kokybės statistiniai duomenys; |
| --- | --- |

(4)

pagal daugiametės programos teisės aktų sistemą Europos statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistikos sistemoje (ESS) glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Sąjungos statistikos institucijai (Komisijai (Eurostatui)) ir valstybių narių paskirtiems nacionaliniams statistikos institutams bei kitoms nacionalinėms institucijoms (3) (toliau kartu – nacionalinės statistikos institucijos). Tiek nacionalinių statistikos institutų, tiek Komisijos (Eurostato) profesinis nepriklausomumas yra būtinas, kad būtų teikiami patikimi ir aukštos kokybės statistiniai duomenys;

| (5) | glaudesnis Komisijos (Eurostato) ir nacionalinių statistikos institutų bendradarbiavimas yra itin svarbus siekiant gerinti Europos statistikos kokybę. Glaudžiau bendradarbiaujant pastangos turėtų būti daugiausia sutelktos į tolesnių metodologinių mokymų statistikos ir su ja susijusiose srityse organizavimą, esamos gerosios patirties plėtojimą ir sklaidą Europos statistikos sistemoje ir darbuotojų mainus tarp valstybių narių ir Komisijos (Eurostato); |
| --- | --- |

(5)

glaudesnis Komisijos (Eurostato) ir nacionalinių statistikos institutų bendradarbiavimas yra itin svarbus siekiant gerinti Europos statistikos kokybę. Glaudžiau bendradarbiaujant pastangos turėtų būti daugiausia sutelktos į tolesnių metodologinių mokymų statistikos ir su ja susijusiose srityse organizavimą, esamos gerosios patirties plėtojimą ir sklaidą Europos statistikos sistemoje ir darbuotojų mainus tarp valstybių narių ir Komisijos (Eurostato);

| (6) | daugiametės programos įgyvendinimas suteikia galimybę parengti suderintus Europos statistinius duomenis siekiant prisidėti prie bendros, palyginamos ir patikimos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(6)

daugiametės programos įgyvendinimas suteikia galimybę parengti suderintus Europos statistinius duomenis siekiant prisidėti prie bendros, palyginamos ir patikimos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos Sąjungos lygmeniu;

| (7) | pagal daugiametę programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama aukštos kokybės statistika yra būtina priimant įrodymais pagrįstus sprendimus, ji turėtų būti parengiama laiku ir ja turėtų būti padedama įgyvendinti Sąjungos politiką, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) ir strategijoje „Europa 2020“, bei politiką kitose srityse, kurios nurodytos 2010–2014 m. Komisijos strateginiuose prioritetuose, t. y. susijusiose su sustiprintu ir integruotu ekonomikos valdymu, klimato kaita, pertvarkyta žemės ūkio politika, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda, lyčių lygybe, piliečių Europa ir globalizacija. Politika tose srityse turėtų būti įgyvendinama veiksmais, kurie finansuojami pagal daugiametę programą tais atvejais, kai Sąjungos dalyvavimas suteiktų aiškios papildomos naudos, ir kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į ekonominius, socialinius ir aplinkos rodiklius; |
| --- | --- |

(7)

pagal daugiametę programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama aukštos kokybės statistika yra būtina priimant įrodymais pagrįstus sprendimus, ji turėtų būti parengiama laiku ir ja turėtų būti padedama įgyvendinti Sąjungos politiką, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) ir strategijoje „Europa 2020“, bei politiką kitose srityse, kurios nurodytos 2010–2014 m. Komisijos strateginiuose prioritetuose, t. y. susijusiose su sustiprintu ir integruotu ekonomikos valdymu, klimato kaita, pertvarkyta žemės ūkio politika, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda, lyčių lygybe, piliečių Europa ir globalizacija. Politika tose srityse turėtų būti įgyvendinama veiksmais, kurie finansuojami pagal daugiametę programą tais atvejais, kai Sąjungos dalyvavimas suteiktų aiškios papildomos naudos, ir kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų vienodai atsižvelgiama į ekonominius, socialinius ir aplinkos rodiklius;

| (8) | kai nustatomos plėtotinos statistikos sritys, turėtų būti atsižvelgiama į 2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (4) tikslus, susijusius su naujų aplinkos ekonominių sąskaitų modulių kūrimu; |
| --- | --- |

(8)

kai nustatomos plėtotinos statistikos sritys, turėtų būti atsižvelgiama į 2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (4) tikslus, susijusius su naujų aplinkos ekonominių sąskaitų modulių kūrimu;

| (9) | be to, ypatingą dėmesį reikėtų skirti fiskalinio konsolidavimo programų poveikio darbuotojams ir kitiems piliečiams statistiniams tyrimams. Statistiniai duomenys turėtų būti renkami taip, kad iš jų būtų matomos tendencijos atskirose valstybėse narėse, pvz., tendencijos, susijusios su nedarbu, socialinių išmokų dydžiu ir jų pokyčiais, darbo vietų skaičiumi ir kokybe, darbuotojų judumu valstybėse narėse, Sąjungoje ir tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, taip pat su atitinkamais darbo užmokesčio struktūros ir mokymo priemonių socialiniais ir geografiniais pokyčiais; |
| --- | --- |

(9)

be to, ypatingą dėmesį reikėtų skirti fiskalinio konsolidavimo programų poveikio darbuotojams ir kitiems piliečiams statistiniams tyrimams. Statistiniai duomenys turėtų būti renkami taip, kad iš jų būtų matomos tendencijos atskirose valstybėse narėse, pvz., tendencijos, susijusios su nedarbu, socialinių išmokų dydžiu ir jų pokyčiais, darbo vietų skaičiumi ir kokybe, darbuotojų judumu valstybėse narėse, Sąjungoje ir tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, taip pat su atitinkamais darbo užmokesčio struktūros ir mokymo priemonių socialiniais ir geografiniais pokyčiais;

| (10) | pastaraisiais metais ESS susidūrė su keletu problemų: pirma, aukštos kokybės nacionalinės statistikos trūkumas gali pakenkti valstybėms narėms ir visai Sąjungai. Taigi, norint formuoti politiką nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir ypač atsižvelgiant į euro zonos priežiūros mechanizmus, būtina visada tiksli aukštos kokybės statistika, parengta profesiniu požiūriu nepriklausomų nacionalinių statistikos institutų; |
| --- | --- |

(10)

pastaraisiais metais ESS susidūrė su keletu problemų: pirma, aukštos kokybės nacionalinės statistikos trūkumas gali pakenkti valstybėms narėms ir visai Sąjungai. Taigi, norint formuoti politiką nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ir ypač atsižvelgiant į euro zonos priežiūros mechanizmus, būtina visada tiksli aukštos kokybės statistika, parengta profesiniu požiūriu nepriklausomų nacionalinių statistikos institutų;

| (11) | antra, nuolat didėjo Europos statistikos poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis. Ekonomikos globalizacija yra ypatinga problema, nes norint ją išspręsti reikia plėtoti naujas matavimo priemones, kad būtų galima tarptautiniu lygiu koordinuotai išmatuoti pasaulines vertės grandines, taip sudarant geresnį vaizdą apie ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

(11)

antra, nuolat didėjo Europos statistikos poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis. Ekonomikos globalizacija yra ypatinga problema, nes norint ją išspręsti reikia plėtoti naujas matavimo priemones, kad būtų galima tarptautiniu lygiu koordinuotai išmatuoti pasaulines vertės grandines, taip sudarant geresnį vaizdą apie ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;

| (12) | trečia, poreikių pobūdis nuolat kinta, todėl reikalinga vis didesnė statistikos sričių sąveika; |
| --- | --- |

(12)

trečia, poreikių pobūdis nuolat kinta, todėl reikalinga vis didesnė statistikos sričių sąveika;

| (13) | ketvirta, jeigu turimi duomenys būtų atitinkamai suskirstyti, būtų galima lengviau stebėti, kokius padarinius sukelia ekonomikos ir finansų krizė ir kokį poveikį įgyvendinama politika daro piliečiams, įskaitant pačius pažeidžiamiausius; |
| --- | --- |

(13)

ketvirta, jeigu turimi duomenys būtų atitinkamai suskirstyti, būtų galima lengviau stebėti, kokius padarinius sukelia ekonomikos ir finansų krizė ir kokį poveikį įgyvendinama politika daro piliečiams, įskaitant pačius pažeidžiamiausius;

| (14) | penkta, pasikeitė statistikos pobūdis. Ji jau nebėra tik vienas iš informacijos šaltinių formuojant politiką, dabar ji yra esminis sprendimų priėmimo proceso veiksnys. Įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti reikia aukštos kokybės statistikos, atitinkančios su konkrečia paskirtimi susijusius kriterijus, be to, sudėtingoms politikos sritims paremti vis dažniau reikia sudėtingos daugiamatės statistikos. Siekiant tinkamai reaguoti į politikos formavimo reikalavimus, būtina, kad tam tikrais atvejais duomenys būtų suskirstyti pagal lytį; |
| --- | --- |

(14)

penkta, pasikeitė statistikos pobūdis. Ji jau nebėra tik vienas iš informacijos šaltinių formuojant politiką, dabar ji yra esminis sprendimų priėmimo proceso veiksnys. Įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti reikia aukštos kokybės statistikos, atitinkančios su konkrečia paskirtimi susijusius kriterijus, be to, sudėtingoms politikos sritims paremti vis dažniau reikia sudėtingos daugiamatės statistikos. Siekiant tinkamai reaguoti į politikos formavimo reikalavimus, būtina, kad tam tikrais atvejais duomenys būtų suskirstyti pagal lytį;

| (15) | šešta, informacijos rinkoje atsiradus naujiems dalyviams, teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS ateities prioritetas yra aukšta kokybė, įskaitant savalaikiškumą; |
| --- | --- |

(15)

šešta, informacijos rinkoje atsiradus naujiems dalyviams, teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS ateities prioritetas yra aukšta kokybė, įskaitant savalaikiškumą;

| (16) | septinta, padėtį dar labiau sunkina tiek nacionalinių, tiek Sąjungos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią naštą; |
| --- | --- |

(16)

septinta, padėtį dar labiau sunkina tiek nacionalinių, tiek Sąjungos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią naštą;

| (17) | 2009 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos komunikate dėl ES statistikos rengimo metodo – ateinančio dešimtmečio vizija ir to komunikato įgyvendinimo ESS strategijoje visos minėtos septynios problemos sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji taptų našesnė ir lankstesnė. Šio komunikato įgyvendinimas – daugiametės programos pagrindas bendros ESS strategijos sistemoje; |
| --- | --- |

(17)

2009 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos komunikate dėl ES statistikos rengimo metodo – ateinančio dešimtmečio vizija ir to komunikato įgyvendinimo ESS strategijoje visos minėtos septynios problemos sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji taptų našesnė ir lankstesnė. Šio komunikato įgyvendinimas – daugiametės programos pagrindas bendros ESS strategijos sistemoje;

| (18) | siekdami užtikrinti vientisumą ir kokybės valdymą, kai plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistika pagal šį reglamentą, nacionaliniai statistikos institutai ir Komisija (Eurostatas) turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų išlaikytas visuomenės pasitikėjimas statistika ir numatytas griežtesnis galiojančio Europos statistikos praktikos kodekso ir 2011 m. balandžio 15 d. Komisijos komunikato „Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas“ taikymas bei laikomasi juose išdėstytų principų; |
| --- | --- |

(18)

siekdami užtikrinti vientisumą ir kokybės valdymą, kai plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistika pagal šį reglamentą, nacionaliniai statistikos institutai ir Komisija (Eurostatas) turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad būtų išlaikytas visuomenės pasitikėjimas statistika ir numatytas griežtesnis galiojančio Europos statistikos praktikos kodekso ir 2011 m. balandžio 15 d. Komisijos komunikato „Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas“ taikymas bei laikomasi juose išdėstytų principų;

| (19) | kad nacionalinių ir Europos statistikos rengėjų turimi riboti ištekliai ir didėjantys statistikos poreikiai geriau derėtų, rengiant Komisijos metines statistikos darbų programas, kuriose nustatomi konkretūs veiksmai pagal šią daugiametę programą, turėtų būti nuolat ir išsamiai peržiūrimi statistikos prioritetai ir mažinamas mažiau svarbių reikalavimų skaičius bei paprastinami esami procesai, didinant oficialios statistikos patikimumą ir išlaikant griežtus jos kokybės standartus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į respondentams – įmonėms, centrinės, regionų ar vietos valdžios institucijoms, namų ūkiams ar asmenims – tenkančią naštą. Šis procesas turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos statistikos vartotojais ir rengėjais; |
| --- | --- |

(19)

kad nacionalinių ir Europos statistikos rengėjų turimi riboti ištekliai ir didėjantys statistikos poreikiai geriau derėtų, rengiant Komisijos metines statistikos darbų programas, kuriose nustatomi konkretūs veiksmai pagal šią daugiametę programą, turėtų būti nuolat ir išsamiai peržiūrimi statistikos prioritetai ir mažinamas mažiau svarbių reikalavimų skaičius bei paprastinami esami procesai, didinant oficialios statistikos patikimumą ir išlaikant griežtus jos kokybės standartus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į respondentams – įmonėms, centrinės, regionų ar vietos valdžios institucijoms, namų ūkiams ar asmenims – tenkančią naštą. Šis procesas turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos statistikos vartotojais ir rengėjais;

| (20) | atsižvelgiant į šias aplinkybes turėtų būti siekiama racionalaus finansinės naštos pasidalijimo tarp Sąjungos ir valstybių narių biudžetų. Todėl, be šiuo reglamentu numatytų finansinių asignavimų, nacionalinėms statistikos institucijoms turėtų būti skirtas tinkamas nacionalinis finansavimas, kad jos galėtų vykdyti atskirus statistikos srities veiksmus, kuriais įgyvendinama daugiametė programa; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į šias aplinkybes turėtų būti siekiama racionalaus finansinės naštos pasidalijimo tarp Sąjungos ir valstybių narių biudžetų. Todėl, be šiuo reglamentu numatytų finansinių asignavimų, nacionalinėms statistikos institucijoms turėtų būti skirtas tinkamas nacionalinis finansavimas, kad jos galėtų vykdyti atskirus statistikos srities veiksmus, kuriais įgyvendinama daugiametė programa;

| (21) | atsižvelgdama į atitikties reikalavimų naštą, ypač tenkančią mažesnėms valstybėms narėms, Komisija (Eurostatas) turėtų galėti teikti techninę pagalbą ir profesines žinias valstybėms narėms, kad padėtų joms įveikti mokslinių tyrimų suvaržymus ir dideles metodines kliūtis bei užtikrinti atitiktį ir aukštos kokybės duomenų teikimą; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į atitikties reikalavimų naštą, ypač tenkančią mažesnėms valstybėms narėms, Komisija (Eurostatas) turėtų galėti teikti techninę pagalbą ir profesines žinias valstybėms narėms, kad padėtų joms įveikti mokslinių tyrimų suvaržymus ir dideles metodines kliūtis bei užtikrinti atitiktį ir aukštos kokybės duomenų teikimą;

| (22) | daugiametės programos finansinis paketas taip pat turėtų būti paskirstytas taip, kad būtų padengtos išlaidos, kurių reikia aukštos kokybės Europos statistikos rengimo procesui tobulinti ir pajėgumams, kaip tai įgyvendinti, didinti, taip pat valstybių narių statistikos specialistams rengti; |
| --- | --- |

(22)

daugiametės programos finansinis paketas taip pat turėtų būti paskirstytas taip, kad būtų padengtos išlaidos, kurių reikia aukštos kokybės Europos statistikos rengimo procesui tobulinti ir pajėgumams, kaip tai įgyvendinti, didinti, taip pat valstybių narių statistikos specialistams rengti;

| (23) | Sąjungos finansine parama turėtų būti remiami Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, nustatyti šiame reglamente. Ji turėtų būti teikiama kaip dotacijos, viešojo pirkimo sutartys arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia daugiametės programos tikslams pasiekti. Šiuo atveju vienkartinių sumų naudojimas turėtų būti pagrindinis dotacijų valdymo supaprastinimo būdas; |
| --- | --- |

(23)

Sąjungos finansine parama turėtų būti remiami Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, nustatyti šiame reglamente. Ji turėtų būti teikiama kaip dotacijos, viešojo pirkimo sutartys arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia daugiametės programos tikslams pasiekti. Šiuo atveju vienkartinių sumų naudojimas turėtų būti pagrindinis dotacijų valdymo supaprastinimo būdas;

| (24) | remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsniu, turėtų būti sukurta tinkama finansinė struktūra bendradarbiavimo tinklams remti; |
| --- | --- |

(24)

remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsniu, turėtų būti sukurta tinkama finansinė struktūra bendradarbiavimo tinklams remti;

| (25) | turėtų būti numatyta nuostata dėl Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių, dalyvaujančių Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE/ELPA šalys), ir Šveicarijos dalyvavimo daugiametėje programoje. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl kitų šalių, visų pirma Sąjungos kaimynystėje esančių šalių, šalių, kurios pateikė paraišką dėl narystės Sąjungoje bei šalių kandidačių ir stojančiųjų šalių dalyvavimo daugiametėje programoje; |
| --- | --- |

(25)

turėtų būti numatyta nuostata dėl Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių, dalyvaujančių Europos ekonominėje erdvėje (toliau – EEE/ELPA šalys), ir Šveicarijos dalyvavimo daugiametėje programoje. Taip pat turėtų būti numatyta nuostata dėl kitų šalių, visų pirma Sąjungos kaimynystėje esančių šalių, šalių, kurios pateikė paraišką dėl narystės Sąjungoje bei šalių kandidačių ir stojančiųjų šalių dalyvavimo daugiametėje programoje;

| (26) | įgyvendinant daugiametę programą, kai tinkama, turėtų būti skatinama bendradarbiauti su daugiametėje programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus atitinkamus ar numatytus tų šalių ir Sąjungos susitarimus; |
| --- | --- |

(26)

įgyvendinant daugiametę programą, kai tinkama, turėtų būti skatinama bendradarbiauti su daugiametėje programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus atitinkamus ar numatytus tų šalių ir Sąjungos susitarimus;

| (27) | norint, kad daugiametei programai įgyvendinti Komisijos priimtos metinės darbo programos būtų laikomos finansavimo sprendimais pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (5) (toliau – Finansinis reglamentas) 84 straipsnio 3 dalį, tose programose turi būti nustatyti siektini tikslai, numatomi rezultatai, jų įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Be to, jose turi būti apibūdinti finansuotini veiksmai, nurodyta kiekvienam veiksmui skiriama suma ir orientacinis įgyvendinimo grafikas. Pageidautina, kad jose taip pat būtų nustatyta siekiamų tikslų svarba vartotojų poreikiams ir projekto planui. Dotacijų atveju jose taip pat turėtų būti numatomi prioritetai, pagrindiniai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo norma. Be to, metinėse darbo programose turėtų būti nustatyti atitinkami rezultatų stebėjimo rodikliai; |
| --- | --- |

(27)

norint, kad daugiametei programai įgyvendinti Komisijos priimtos metinės darbo programos būtų laikomos finansavimo sprendimais pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (5) (toliau – Finansinis reglamentas) 84 straipsnio 3 dalį, tose programose turi būti nustatyti siektini tikslai, numatomi rezultatai, jų įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Be to, jose turi būti apibūdinti finansuotini veiksmai, nurodyta kiekvienam veiksmui skiriama suma ir orientacinis įgyvendinimo grafikas. Pageidautina, kad jose taip pat būtų nustatyta siekiamų tikslų svarba vartotojų poreikiams ir projekto planui. Dotacijų atveju jose taip pat turėtų būti numatomi prioritetai, pagrindiniai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo norma. Be to, metinėse darbo programose turėtų būti nustatyti atitinkami rezultatų stebėjimo rodikliai;

| (28) | kadangi šio reglamento tikslo, būtent nustatyti daugiametę programą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(28)

kadangi šio reglamento tikslo, būtent nustatyti daugiametę programą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (29) | kad daugiametėje programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai ir našiai siekti jos tikslų ir siekiant nuo pat daugiametės programos rengimo etapo atsižvelgti į biudžeto suvaržymus, pagal patikimo finansinio valdymo principą buvo atliktas ex-ante vertinimas. Priemonių, kurių imamasi pagal daugiametę programą, vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus. Daugiametei programai vertinti buvo parengti pamatuojami tikslai ir atitinkami rodikliai; |
| --- | --- |

(29)

kad daugiametėje programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai ir našiai siekti jos tikslų ir siekiant nuo pat daugiametės programos rengimo etapo atsižvelgti į biudžeto suvaržymus, pagal patikimo finansinio valdymo principą buvo atliktas ex-ante vertinimas. Priemonių, kurių imamasi pagal daugiametę programą, vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus. Daugiametei programai vertinti buvo parengti pamatuojami tikslai ir atitinkami rodikliai;

| (30) | šiuo reglamentu nustatomas daugiametės programos finansinis paketas 2013 m., kuris, vykdant metinę biudžeto procedūrą, yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte; |
| --- | --- |

(30)

šiuo reglamentu nustatomas daugiametės programos finansinis paketas 2013 m., kuris, vykdant metinę biudžeto procedūrą, yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (6) 37 punkte;

| (31) | be šiame reglamente nustatyto finansinio paketo, atskiriems statistikos veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti daugiametę programą, įskaitant veiksmus, kurie vykdomi pagal nacionalinių statistikos institucijų ir Komisijos (Eurostato) susitarimą, kiek įmanoma, turėtų būti skiriamas atitinkamas finansavimas nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(31)

be šiame reglamente nustatyto finansinio paketo, atskiriems statistikos veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti daugiametę programą, įskaitant veiksmus, kurie vykdomi pagal nacionalinių statistikos institucijų ir Komisijos (Eurostato) susitarimą, kiek įmanoma, turėtų būti skiriamas atitinkamas finansavimas nacionaliniu lygmeniu;

| (32) | įsipareigojimas skirti lėšų daugiametei programai grindžiamas šio reglamento poveikio vertinimu, kuriame nurodomos lėšos, kurias Sąjunga ir valstybės narės sutaupys. Lėšų bus sutaupyta ypač dėl naujų Europos statistikos rengimo metodų, t. y. dėl pažangos informacinių ir ryšių technologijų srityse; |
| --- | --- |

(32)

įsipareigojimas skirti lėšų daugiametei programai grindžiamas šio reglamento poveikio vertinimu, kuriame nurodomos lėšos, kurias Sąjunga ir valstybės narės sutaupys. Lėšų bus sutaupyta ypač dėl naujų Europos statistikos rengimo metodų, t. y. dėl pažangos informacinių ir ryšių technologijų srityse;

| (33) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas; |
| --- | --- |

(33)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas;

| (34) | siekiant užtikrinti statistikos operacijų pagal daugiametę programą tęstinumą 2013 kalendoriniais metais bei siekiant teisinio tikrumo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną ir turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Šio reglamento įsigaliojimo data visų pirma turėtų užtikrinti apmokėjimą pagal sutartis dirbantiems asmenims, taip pat ir visoms veiklos sritims pagal daugiametę programą; |
| --- | --- |

(34)

siekiant užtikrinti statistikos operacijų pagal daugiametę programą tęstinumą 2013 kalendoriniais metais bei siekiant teisinio tikrumo, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo dieną ir turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Šio reglamento įsigaliojimo data visų pirma turėtų užtikrinti apmokėjimą pagal sutartis dirbantiems asmenims, taip pat ir visoms veiklos sritims pagal daugiametę programą;

| (35) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 daugiametės programos projektas buvo iš anksto pateiktas nagrinėti Europos statistikos sistemos komitetui, Europos statistikos patariamajam komitetui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 234/2008/EB (7), ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui, įsteigtam Tarybos sprendimu 2006/856/EB (8), |
| --- | --- |

(35)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 daugiametės programos projektas buvo iš anksto pateiktas nagrinėti Europos statistikos sistemos komitetui, Europos statistikos patariamajam komitetui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 234/2008/EB (7), ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui, įsteigtam Tarybos sprendimu 2006/856/EB (8),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos statistikos programos nustatymas

Šiuo reglamentu nustatoma 2013–2017 m. Europos statistikos programa (toliau – programa).

2 straipsnis

Papildoma nauda

Programos papildoma nauda – užtikrinimas, kad Europos statistikoje daugiausia dėmesio būtų skiriama informacijai, kurios reikia įvairių sričių Sąjungos politikai planuoti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti. Be to, ja prisidedama prie veiksmingo išteklių naudojimo, nes skatinama imtis veiksmų, kuriais padedama plėtoti, rengti ir skleisti suderintą, palyginamą, patikimą, lengvai naudojamą ir prieinamą statistinę informaciją, grindžiamą vienodais standartais ir bendrais principais, visų pirma reikalingumo, tikslumo ir patikimumo, savalaikiškumo ir punktualumo, prieinamumo ir aiškumo, suderinamumo ir palyginamumo kokybiniais kriterijais, nustatytais Europos statistikos sistemos komiteto (toliau – ESSK) priimtame Europos statistikos praktikos kodekse (toliau – Praktikos kodeksas).

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos programavimo sistema ir pagrindinės 2013–2017 m. laikotarpiu numatytų veiksmų sritys ir tikslai, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 ir 14 straipsniuose.

2.   Iki 2013 m. gruodžio 31 d., kol galios Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa (toliau – EĮPSM programa), nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1297/2008/EB (9), joje numatytoms priemonėms šiuo reglamentu nustatoma programa nebus taikoma, tačiau į ją įtraukti įmonių ir prekybos statistikos srities tikslai, kuriuos planuojama įgyvendinti 2014–2017 m.

4 straipsnis

Tikslai

1.   Bendrasis programos tikslas – kad Europos statistikos sistema (toliau – ESS) ir toliau būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos statistikos šaltinis.

2.   Turint mintyje nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turimus išteklius ir statistinės atskaitomybės naštą, atliekant statistikos srities veiksmus, kurių imamasi šiai programai įgyvendinti, siekiama šių konkrečių tikslų:

—   1 tikslas– aiku teikti statistinę informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir vertinama įvairių sričių Sąjungos politika ir tinkamai atsižvelgiama į prioritetus, sykiu išlaikant ekonominės, socialinės ir aplinkos sričių pusiausvyrą ir ekonomiškai efektyviu būdu ir vengiant nereikalingo pastangų dubliavimo tenkinant įvairių Europos statistikos vartotojų, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, poreikius,

—   2 tikslas– taikyti naujus Europos statistikos rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę,

—   3 tikslas– stiprinti ESS vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį visame pasaulyje ir

—   4 tikslas– užtikrinti, kad tokia statistika būtų nuosekliai teikiama visu programos galiojimo laikotarpiu, jei ji neprieštarauja ESS prioritetų nustatymo mechanizmams.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyti bendrasis tikslas ir konkretūs tikslai išsamiai aprašyti priede kartu su rodikliais, skirtais programos įgyvendinimui stebėti. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 13 ir 14 straipsniais, pagal programą rengiami išsamūs metiniai planai, šio proceso metu nustatant prioritetus. Programos tikslų siekiama glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant ESS. Įgyvendinant programą bus rengiamos atitinkamos priemonės, kurias taikant siekiama didinti kokybę, stiprinti ESS lankstumą ir gerinti gebėjimą laiku tenkinti kintančius vartotojų poreikius. Ji taip pat padės rengiant patikimus rodiklius, kurie padėtų įveikti XXI amžiaus iššūkius, t. y. įvertinti aplinkosauginį tvarumą, gyvenimo kokybę ir socialinę sanglaudą ir registruoti ekonominę veiklą paslaugų sektoriuje ir socialinėje ekonomikoje.

5 straipsnis

Statistikos valdymas, nepriklausomumas, skaidrumas ir kokybė

1.   Europos statistika rengiama profesiniu požiūriu nepriklausomai ir skaidriai.

2.   Programa įgyvendinama pagal Europos statistikos praktikos kodekso principus, siekiant rengti ir platinti aukštos kokybės suderintą ir palyginamą Europos statistiką, remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsniu, ir užtikrinti tinkamą visos ESS veikimą. Nacionaliniai statistikos institutai ir Sąjungos statistikos institucija (Komisija (Eurostatas)), veikdami profesiniu požiūriu nepriklausomai, užtikrina, kad Europos statistika atitiktų Praktikos kodeksą.

3.   Valstybių narių paskirti nacionaliniai statistikos institutai ir kitos nacionalinės institucijos (toliau kartu – nacionalinės statistikos institucijos), ir Komisija (Eurostatas), kurie yra atsakingi už Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą:

| — | siekia stiprinti institucinę ir organizacinę aplinką, kuria skatinamas statistiką rengiančių ir platinančių nacionalinių statistikos institutų ir Komisijos (Eurostato) koordinavimas, veiksmingumas ir patikimumas, |
| --- | --- |

—

siekia stiprinti institucinę ir organizacinę aplinką, kuria skatinamas statistiką rengiančių ir platinančių nacionalinių statistikos institutų ir Komisijos (Eurostato) koordinavimas, veiksmingumas ir patikimumas,

| — | skiria dėmesį Reglamento (EB) Nr. 223/2009 2 straipsnio 1 dalyje nustatytiems statistikos principams ir vartotojų poreikiams, |
| --- | --- |

—

skiria dėmesį Reglamento (EB) Nr. 223/2009 2 straipsnio 1 dalyje nustatytiems statistikos principams ir vartotojų poreikiams,

| — | tenkina Sąjungos institucijų vartotojų poreikius pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 ir siekia plėtoti statistiką, naudingą įvairiems Europos statistikos vartotojams, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, ir |
| --- | --- |

—

tenkina Sąjungos institucijų vartotojų poreikius pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 ir siekia plėtoti statistiką, naudingą įvairiems Europos statistikos vartotojams, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, ir

| — | bendradarbiauja su statistikos įstaigomis tarptautiniu lygmeniu siekdamos skatinti taikyti tarptautines sąvokas, klasifikaciją, metodus ir kitus standartus, ypač tam, kad būtų užtikrintas didesnis suderinamumas ir palyginamumas pasauliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

bendradarbiauja su statistikos įstaigomis tarptautiniu lygmeniu siekdamos skatinti taikyti tarptautines sąvokas, klasifikaciją, metodus ir kitus standartus, ypač tam, kad būtų užtikrintas didesnis suderinamumas ir palyginamumas pasauliniu lygmeniu.

4.   Kiekviena valstybė narė siekia užtikrinti, kad statistika būtų rengiama taikant standartinius metodus ir, kiek įmanoma, sustiprinama audito priemonėmis.

5.   Siekdama skaidrumo, tam tikrais atvejais Komisija (Eurostatas) viešai skelbia savo atliktus pateiktos nacionalinės Europos statistikos kokybės vertinimus – tai kokybės ataskaitų rengimo ir atitikties stebėjimo proceso dalis.

6.   Komisija (Eurostatas) apsvarsto, kaip savo publikacijas, ypač tas, kurios skelbiamos jos interneto svetainėje, padaryti patogesnes naudoti ne specialistams, ir suteikia lengvą prieigą prie išsamių duomenų grupių bei pateikia lengvai suprantamas lyginamąsias diagramas, kad suteiktų daugiau papildomos naudos piliečiams. Periodiškai atnaujindama duomenis, Komisija (Eurostatas), jei įmanoma, suteikia informacijos apie kiekvieną valstybę narę ir, kai tikslinga ir kai nauda yra didesnė už duomenų rinkimo sąnaudas, pateikia duomenis pagal metus ir mėnesius ir ilgalaikių duomenų grupes.

6 straipsnis

Statistikos prioritetų nustatymas

1.   Programa skatinamos statistikos iniciatyvos, kuriomis būtų remiamas dabartinės įvairių sričių Sąjungos politikos kūrimas, įgyvendinimas ir stebėsena, ir pagal ją teikiama statistinė parama svarbiems reikalavimams, susijusiems su naujomis Sąjungos politikos iniciatyvomis, įvykdyti.

2.   Rengdama 9 straipsnyje numatytas metines darbo programas, Komisija užtikrina, kad būtų veiksmingai nustatomi statistikos prioritetai ir kad kasmet jie būtų persvarstomi ir teikiamos ataskaitos dėl jų. Todėl metinėse darbo programose siekiama užtikrinti, kad Europos statistiką galima būtų rengti naudojant nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turimus išteklius. Nustatant prioritetus prisidedama prie sąnaudų ir naštos, susijusių su naujais statistiniais reikalavimais, mažinimo, nes mažinamas statistinių reikalavimų skaičius esamose Europos statistikos srityse, ir tai daroma glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

3.   Komisija užtikrina, kad būtų kuriamos ir įgyvendinamos priemonės statistikos veiklos prioritetams kasmet persvarstyti, kad būtų prisidedama prie duomenų teikėjams ir statistikos rengėjams tenkančių sąnaudų ir naštos mažinimo.

4.   Komisija, vykdydama naujus veiksmus ar pradėdama iš esmės esamą statistiką persvarstyti, tinkamai pagrindžia tokius veiksmus ar persvarstymus ir kartu su valstybių narių pateiktais duomenimis pateikia informaciją apie statistinės atskaitomybės naštą ir rengimo sąnaudas pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 14 straipsnio 3 dalį.

7 straipsnis

Finansavimas

1.   Sąjungos finansinis paketas programai įgyvendinti 2013 m. yra 57,3 mln. EUR, kuris padengiamas iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui skirtų lėšų.

2.   Komisija ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (toliau – 2014–2020 m. DFP) priėmimo raginama pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų numatyti finansiniai asignavimai 2014–2017 m. laikotarpiui.

3.   Komisija Sąjungos finansinę paramą naudoja laikydamasi Finansinio reglamento.

4.   Komisija priima sprendimą dėl metinių asignavimų, laikydamasi biudžeto valdymo institucijos prerogatyvų.

8 straipsnis

Administracinė ir techninė pagalba

Iš programai skirtų finansinių asignavimų gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, būtinais valdant programą ir siekiant jos tikslų; visų pirma kalbama apie tyrimų, ekspertų posėdžių, statistikos ekspertų išlaidų atlyginimo, informacijos ir komunikacijos veiksmų, informacijos apdorojimo ir dalijimosi ja IT tinklų išlaidas ir visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, Komisijos patirtas valdant programą. Asignavimai taip pat gali būti naudojami išlaidoms, susijusioms su technine pagalba ir profesinių žinių teikimu toms valstybėms narėms, kurios negali parengti tam tikros Europos statistikos arba reikiamos kokybės statistikos dėl konkrečių priežasčių, padengti.

9 straipsnis

Metinė darbo programa

Programai įgyvendinti Komisija priima Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkančias metines darbo programas, kuriose nustatomi tomis programomis siektini tikslai bei numatomi jų rezultatai, vadovaujantis šio reglamento 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytu bendruoju tikslu ir konkrečiais tikslais. Kiekviena metinė darbo programa pateikiama Europos Parlamentui susipažinti.

10 straipsnis

Intervencijos rūšys

Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama kaip dotacijos arba viešojo pirkimo sutartys, arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems bendrajam tikslui ir konkretiems tikslams įgyvendinti.

11 straipsnis

Tinkami finansuoti veiksmai

1.   Sąjungos finansine parama remiami Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, kurių reikia 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytiems bendrajam tikslui ir konkretiems tikslams siekti. Pirmenybė teikiama veiksmams, kuriais Sąjungai teikiama didelė papildoma nauda, kaip nustatyta 2 straipsnyje.

2.   Finansinė parama bendradarbiavimo tinklams remti, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsnyje, gali būti teikiama kaip dotacijos veiksmams ir ja gali būti dengiama iki 95 % tinkamų finansuoti išlaidų.

3.   Kai tinkama, dotacijos veiklai gali būti skiriamos 12 straipsnio 3 dalyje nurodytų organizacijų veikimui, neviršijant 50 % tinkamų finansuoti išlaidų.

4.   Prie valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant duomenų rinkimu pagrįstus veiksmus, gali būti prisidedama vienkartine išmoka už konkretų duomenų rinkinį, kurio išsamūs rezultatai turi būti perduodami Komisijai, neviršijant duomenų rinkimui nustatytos didžiausios sumos. Komisija nustato vienkartinės išmokos dydį, tinkamai atsižvelgdama į duomenų rinkimo sudėtingumą.

12 straipsnis

Dotacijomis finansuoti tinkami paramos gavėjai

1.   Remiantis Finansinio reglamento 128 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje nurodytoms nacionalinėms statistikos institucijoms galima skirti dotacijas neskelbiant kvietimo teikti paraiškas.

2.   Bendradarbiavimo tinkluose gali dalyvauti 1 dalyje nurodyti paramos gavėjai ir kitos įstaigos, neskelbiant kvietimo teikti paraiškas ir laikantis Finansinio reglamento 128 straipsnio 1 dalies.

3.   11 straipsnio 3 dalyje minėtos veiklos dotacijos gali būti skiriamos organizacijoms, atitinkančioms toliau nurodytus abu kriterijus:

| a) | jos yra ne pelno įstaigos, neturinčios pramonės, komercinių ir verslo ar kitų nesuderinamų interesų, kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Praktikos kodekso taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Sąjungos lygmeniu, ir |
| --- | --- |

a)

jos yra ne pelno įstaigos, neturinčios pramonės, komercinių ir verslo ar kitų nesuderinamų interesų, kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Praktikos kodekso taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Sąjungos lygmeniu, ir

| b) | jos pateikė Komisijai tinkamas narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių ataskaitas. |
| --- | --- |

b)

jos pateikė Komisijai tinkamas narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių ataskaitas.

13 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1.   Komisija imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant nuoseklius ir veiksmingus patikrinimus, o jei nustatoma pažeidimų – išieškant neteisingai išmokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas.

2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę finansavimą pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

Siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios poveikio Sąjungos finansiniams interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijų skyrimo arba sutartimi, kuria skiriamas finansavimas pagal šį reglamentą, atvejus, prireikus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), remdamasi 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (10) nustatytomis procedūromis, atlieka tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikrinimus vietoje ir inspektavimus.

Nedarant poveikio pirmai ir antrai pastraipoms, bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis bei susitarimais ir sprendimais dėl dotacijų skyrimų bei sutartimis, sudarytomis įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus vietoje ir inspektavimus.

14 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas programoje

Programoje gali dalyvauti:

| a) | EEE/ELPA šalys Europos ekonominės erdvės bendradarbiavimo susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

EEE/ELPA šalys Europos ekonominės erdvės bendradarbiavimo susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | Šveicarija 2004 m. spalio 26 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl bendradarbiavimo statistikos srityje (11) nustatytomis sąlygomis ir |
| --- | --- |

b)

Šveicarija 2004 m. spalio 26 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl bendradarbiavimo statistikos srityje (11) nustatytomis sąlygomis ir

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, paraišką dėl narystės Sąjungoje pateikusios šalys, šalys kandidatės ir stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinami tokių šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, paraišką dėl narystės Sąjungoje pateikusios šalys, šalys kandidatės ir stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinami tokių šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytomis sąlygomis.

15 straipsnis

Programos vertinimas ir peržiūra

1.   Komisija, pasikonsultavusi su ESSK, ne vėliau kaip 2015 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinę programos įgyvendinimo pažangos ataskaitą.

2.   Komisija, remdamasi 1 dalyje nurodyta tarpine pažangos ataskaita ir pasikonsultavusi su ESSK, ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 31 d. gali pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl programos pratęsimo 2018–2020 m. laikotarpiui, laikydamasi 2014–2020 m. DFP.

3.   Komisija, pasikonsultavusi su ESSK ir Europos statistikos patariamuoju komitetu, iki 2018 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia galutinę programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą.

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. sausio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkė

L. CREIGHTON

---

(1)  2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  OL L 87, 2009 3 31, p. 164.

2

(3)  Nedarant poveikio Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto 4 protokolo 5 straipsniui.

3

(4)  OL L 192, 2011 7 22, p. 1.

4

(5)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

5

(6)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

6

(7)  OL L 73, 2008 3 15, p. 13.

7

(8)  OL L 332, 2006 11 30, p. 21.

8

(9)  OL L 340, 2008 12 19, p. 76.

9

(10)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

10

(11)  OL L 90, 2006 3 28, p. 2.

11

---

PRIEDAS

Statistikos infrastruktūra ir tikslai pagal 2013–2017 m. Europos statistikos programą

Įvadas

Norint įgyvendinti įvairių sričių Sąjungos politiką, reikia aukštos kokybės palyginamos ir patikimos Sąjungos ekonominės, socialinės ir aplinkos padėties statistinės informacijos bei jos nacionalinių ir regioninių sudedamųjų dalių. Be to, Europos statistika yra būtina, kad ji leistų visuomenei ir ES piliečiams suprasti demokratinius procesus ir juose dalyvauti bei diskutuoti apie Sąjungos dabartį ir ateitį.

Europos statistikos programa – Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos 2013–2017 m. teisės aktų sistema.

Europos statistika plėtojama, rengiama ir skleidžiama pagal šią teisės aktų sistemą glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Europos statistikos sistemoje (toliau – ESS).

Pagal 2013–2017 m. Europos statistikos programą (toliau – programa) plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika padedama įgyvendinti įvairių sričių Sąjungos politiką, kaip nurodyta SESV ir strategijoje „Europa 2020“, jos atitinkamose pavyzdinėse iniciatyvose ir kituose Komisijos strateginiuose prioritetuose.

Kadangi tai daugiametė (penkerių metų) programa, o ESS siekia išlaikyti savo svarbų vaidmenį statistikos srityje, šios programos taikymo sritis ir tikslai yra plataus masto, tačiau faktiškai programa bus įgyvendinama paetapiui. Vienas iš programos tikslų bus veiksmingo prioritetų nustatymo ir paprastinimo mechanizmo kūrimas.

Statistikos infrastruktūra

Programa bus siekiama nustatyti statistinės informacijos infrastruktūrą. Ši infrastruktūra bus tinkama daugeliui įvairių reikmių.

Sprendimai rengti Europos statistiką priimami atsižvelgiant į politikos formavimą. Tačiau ta statistika taip pat turėtų būti prieinama ir lengvai pasiekiama kitiems sprendimus priimantiems subjektams, mokslininkams, įmonėms ir ES piliečiams, nes ji yra viešoji gėrybė, už kurią moka piliečiai ir įmonės, todėl jiems turėtų būti suteiktos vienodos galimybės naudotis teikiamomis paslaugomis. Tam, kad infrastruktūra atliktų savo funkcijas, ji turi būti parengta pagal patikimą koncepcinę sistemą, kuri, viena vertus, užtikrintų tinkamumą įvairioms paskirtims ir, kita vertus, leistų lanksčiai prisitaikyti prie besikeičiančių vartotojų poreikių.

Statistinės informacijos infrastruktūra apibūdinama toliau.

STATISTINĖS INFORMACIJOS INFRASTRUKTŪRA

Image

Remiantis šia visa apimančia sistema programoje bus išskiriamos trys statistinės informacijos ramsčiai: verslo, piliečių Europos ir geoerdvinės, aplinkos, žemės ūkio ir kitų sektorių statistika.

Sąjungos ir susijusi įvairių sričių globali politika yra priemonės, pagal kurias bus nustatomi statistikos reikalavimai, į kuriuos ESP bus atsižvelgta pertvarkyta struktūra ir atitinkamais statistinės informacijos rengimo procesais. Todėl skirtingose statistinės infrastruktūros sudedamosiose dalyse atsižvelgiama į konkrečių sričių Sąjungos ir globalią politiką, o programoje jai numatomi konkretūs veiksmai. Į naujų rūšių politiką, kuri bus nustatyta ateityje, bus atsižvelgiama naujais rodiklių apskaičiavimo arba sąskaitų rengimo būdais, pagrįstais pagal tris ramsčius gautais statistiniais duomenimis.

STATISTINĖS INFORMACIJOS STRUKTŪRA IR DINAMIKA

Image

Tikslai

Bendrasis programos tikslas – kad ESS būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos statistikos šaltinis.

Turint mintyje nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis turimus išteklius ir statistinės atskaitomybės naštą, atliekant statistikos srities veiksmus, kurių imamasi programai įgyvendinti, siekiama šių konkrečių tikslų:

| — | 1 tikslas – laiku teikti statistinę informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir vertinama įvairių sričių Sąjungos politika ir tinkamai atsižvelgiama į prioritetus, kartu išlaikant ekonominės, socialinės ir aplinkos sričių pusiausvyrą ir ekonomiškai efektyviu būdu ir vengiant nereikalingo pastangų dubliavimo patenkinant įvairių Europos statistikos vartotojų, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, poreikius, |
| --- | --- |

—

1 tikslas – laiku teikti statistinę informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir vertinama įvairių sričių Sąjungos politika ir tinkamai atsižvelgiama į prioritetus, kartu išlaikant ekonominės, socialinės ir aplinkos sričių pusiausvyrą ir ekonomiškai efektyviu būdu ir vengiant nereikalingo pastangų dubliavimo patenkinant įvairių Europos statistikos vartotojų, įskaitant kitus sprendimus priimančius subjektus, mokslininkus, įmones ir ES piliečius, poreikius,

| — | 2 tikslas – taikyti naujus Europos statistikos rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę, |
| --- | --- |

—

2 tikslas – taikyti naujus Europos statistikos rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę,

| — | 3 tikslas – stiprinti ESS vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį visame pasaulyje, ir |
| --- | --- |

—

3 tikslas – stiprinti ESS vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį visame pasaulyje, ir

| — | 4 tikslas – užtikrinti, kad tokia statistika būtų nuosekliai teikiama visu programos galiojimo laikotarpiu, jei ji neprieštarauja ESS prioritetų nustatymo mechanizmams. |
| --- | --- |

—

4 tikslas – užtikrinti, kad tokia statistika būtų nuosekliai teikiama visu programos galiojimo laikotarpiu, jei ji neprieštarauja ESS prioritetų nustatymo mechanizmams.

Tie konkretūs tikslai skirstomi į toliau apibūdintas prioritetines sritis. „I. Statistinės veiklos rezultatai“ atitinka 1 ir 4 tikslus, „II. ES statistikos rengimo metodai“ – 2 tikslą, o „III. Partnerystė“ – 3 tikslą.

I.   STATISTINĖS VEIKLOS REZULTATAI

1.   Rodikliai

1.1.   Strategija „Europa 2020“

2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje strategijoje „Europa 2020“ iš esmės pateikiama būsimos Sąjungos ir nacionalinės politikos strateginė darbotvarkė. Šioje darbotvarkėje numatyta keletas pagrindinių tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų, kurioms ESS turi parengti įvairių sričių (pvz., inovacijų, mokslinių tyrimų ir plėtros sąlygų gerinimo, užimtumo skatinimo, Sąjungos klimato kaitos ir energetikos tikslų, išteklių efektyvumo, išsilavinimo lygio gerinimo, įskaitant besimokančiųjų judumą, aktyvaus ir sveiko senėjimo bei socialinės įtraukties skatinimo mažinant skurdą) statistinius rodiklius.

1.1.1.   Tikslas

Laiku teikti kokybišką statistinę informaciją pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimui stebėti. Nauji rodikliai grindžiami, kiek įmanoma, turimais statistiniais duomenimis.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | Komisijos (Eurostato) svetainėje skelbiant atnaujintus pagrindinius tikslinius strategijos „Europa 2020“ rodiklius (užimtumo, mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų, energetikos ir klimato kaitos, švietimo, aplinkos, socialinės apsaugos, socialinės įtraukties ir skurdo sričių), |
| --- | --- |

—

Komisijos (Eurostato) svetainėje skelbiant atnaujintus pagrindinius tikslinius strategijos „Europa 2020“ rodiklius (užimtumo, mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų, energetikos ir klimato kaitos, švietimo, aplinkos, socialinės apsaugos, socialinės įtraukties ir skurdo sričių),

| — | teikiant statistiką strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo stebėsenai remti, |
| --- | --- |

—

teikiant statistiką strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo stebėsenai remti,

| — | teikiant papildomus rodiklius, kuriais būtų galima naudotis ex-ante ir ex-post vertinant Sąjungos ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką, ir |
| --- | --- |

—

teikiant papildomus rodiklius, kuriais būtų galima naudotis ex-ante ir ex-post vertinant Sąjungos ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką, ir

| — | teikiant užimtumo rodiklius, suskirstytus pagal visą ir ne visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, ir nedarbo rodiklius, apskaičiuotus atsižvelgiant į asmenis, dalyvaujančius aktyvinimo politikos priemonėse, pvz., mokymuose. |
| --- | --- |

—

teikiant užimtumo rodiklius, suskirstytus pagal visą ir ne visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, ir nedarbo rodiklius, apskaičiuotus atsižvelgiant į asmenis, dalyvaujančius aktyvinimo politikos priemonėse, pvz., mokymuose.

1.2.   Ekonomikos valdymas

Finansų rinkų krizė ir įtampa pabrėžė poreikį stiprinti Sąjungos ekonomikos valdymą. ES jau imtasi ryžtingų ekonomikos valdymo ir koordinavimo veiksmų, kurių dalis turės didelį poveikį statistikai ir prisidės prie įgyvendinamų statistikos veiksmų.

1.2.1.   Tikslas

Plėtoti naują sprendimus priimantiems Sąjungos subjektams ir visuomenei svarbią statistinę informaciją ir didinti esamos patikimumą, atsižvelgiant į sustiprintą ir integruotą Sąjungos ekonomikos valdymą bei stabilumo ir augimo paktą bei ekonomikos politiką jungiantį stebėjimo ciklą.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | teikiant statistiką makroekonominio disbalanso suvestinei ir susijusiai analizei, |
| --- | --- |

—

teikiant statistiką makroekonominio disbalanso suvestinei ir susijusiai analizei,

| — | teikiant statistiką sustiprintam stabilumo ir augimo paktui, konkrečiai siekiant, kad būtų rengiama ir teikiama aukštos kokybės valstybės skolos statistika, |
| --- | --- |

—

teikiant statistiką sustiprintam stabilumo ir augimo paktui, konkrečiai siekiant, kad būtų rengiama ir teikiama aukštos kokybės valstybės skolos statistika,

| — | plėtojant ir rengiant rodiklių rinkinį konkurencingumui vertinti ir |
| --- | --- |

—

plėtojant ir rengiant rodiklių rinkinį konkurencingumui vertinti ir

| — | statistikos rengimo grandinėje įdiegiant patikimą kokybės valdymą, taip pat aprėpiantį pradinę valstybės finansų statistiką ir susijusius darbo srautus valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

statistikos rengimo grandinėje įdiegiant patikimą kokybės valdymą, taip pat aprėpiantį pradinę valstybės finansų statistiką ir susijusius darbo srautus valstybėse narėse.

1.2.2.   Tikslas

Teikti sprendimus priimantiems Sąjungos subjektams patikimą statistiką ir rodiklius administracinėms ir reglamentavimo reikmėms bei konkretiems Sąjungos politiniams įsipareigojimams stebėti.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | kartu su vartotojais nustatant ir sutariant administracinėms ir reglamentavimo reikmėms apskaičiuoti būtinos statistikos aprėptį ir |
| --- | --- |

—

kartu su vartotojais nustatant ir sutariant administracinėms ir reglamentavimo reikmėms apskaičiuoti būtinos statistikos aprėptį ir

| — | jei reikia, nustatant, įdiegiant ir paaiškinant patikimą tų rodiklių kokybės valdymo sistemą. |
| --- | --- |

—

jei reikia, nustatant, įdiegiant ir paaiškinant patikimą tų rodiklių kokybės valdymo sistemą.

1.3.   Ekonomikos globalizacija

Dėl finansų krizės socialinių, ekonominių ir kitų padarinių, padidėjusių tarpvalstybinių srautų ir gamybos procesų suskaidymo išryškėjo nuoseklesnės ir stipresnės globalizuotos gamybos vertinimo sistemos poreikis.

1.3.1.   Tikslas

Teikti sprendimus priimantiems Sąjungos subjektams ir visuomenei patikimesnius ekonomikos globalizacijos ir pasaulinių vertės grandinių rodiklius ir statistinę informaciją.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | atnaujinant esamus ekonominės globalizacijos rodiklius Komisijos (Eurostato) svetainėje, |
| --- | --- |

—

atnaujinant esamus ekonominės globalizacijos rodiklius Komisijos (Eurostato) svetainėje,

| — | rengiant naujus pasaulinių vertės grandinių rodiklius, įskaitant gamtos išteklių srautus ir priklausomybę nuo jų, |
| --- | --- |

—

rengiant naujus pasaulinių vertės grandinių rodiklius, įskaitant gamtos išteklių srautus ir priklausomybę nuo jų,

| — | nagrinėjant pasaulines vertės grandines, galbūt naudojant tinkamas išteklių ir panaudojimo lenteles, ir užsienio prekybos ir verslo statistiką, įskaitant mikroduomenų siejimą, ir |
| --- | --- |

—

nagrinėjant pasaulines vertės grandines, galbūt naudojant tinkamas išteklių ir panaudojimo lenteles, ir užsienio prekybos ir verslo statistiką, įskaitant mikroduomenų siejimą, ir

| — | įvertinant poreikį reformuoti finansinio tarpininkavimo paslaugų apskaičiavimą ir paskirstymą. |
| --- | --- |

—

įvertinant poreikį reformuoti finansinio tarpininkavimo paslaugų apskaičiavimą ir paskirstymą.

2.   Sąskaitų sistemos

2009 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos komunikate „BVP ir kiti rodikliai pažangai kintančiame pasaulyje vertinti“ bei J. E. Stiglitzo, A. Seno ir J.-P. Fitoussi ataskaitoje dėl ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo naujai pažvelgta į pagrindines ESS problemas – kaip rengti geresnę kompleksinių klausimų statistiką ir labiau integruotą statistiką sudėtingiems socialiniams, aplinkos ir ekonominiams reiškiniams apibūdinti, neapsiribojant vien tradiciniais ekonominės veiklos rezultatų rodikliais. Pasitelkiant Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemą (angl. ESA) galima integruotai ir nuosekliai rengti visą ekonomikos statistiką, kurią reikėtų papildyti kitais rodikliais, kad politikai formuoti ir sprendimams priimti būtų teikiama išsamesnė informacija.

2.1.   Ekonominės ir socialinės veiklos rezultatai

Dėl ekonomikos krizės sustiprėjo poreikis turėti aukštos kokybės makroekonominių rodiklių rinkinį, kad būtų galima geriau suprasti ir nagrinėti ekonomikos svyravimus ir jų poveikį visuomenei, prisidedant prie sprendimų priėmimo proceso. Kadangi gamyba vis labiau globalizuojama, reikia parengti nuoseklią sistemą, pagal kurią būtų galima lengviau nagrinėti ir integruoti įvairių sričių statistiką.

2.1.1.   Tikslas

Papildyti ekonominės veiklos rezultatų vertinimą įvairiais globalizacijos, gyvenimo kokybės, prieigos prie prekių ir paslaugų, aplinkos tvarumo, sveikatos, gerovės, socialinės sanglaudos ir socialinės įtraukties aspektais. Parengti globalizuotos gamybos analizės sistemą.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | diegiant ir rengiant metines ir ketvirtines nacionalines sąskaitas, taip pat metines regionines sąskaitas pagal ESA, |
| --- | --- |

—

diegiant ir rengiant metines ir ketvirtines nacionalines sąskaitas, taip pat metines regionines sąskaitas pagal ESA,

| — | rengiant pajamų ir vartojimo pasiskirstymo tarp namų ūkių rodiklius (derinant nacionalinių sąskaitų suvestinius rodiklius su namų ūkių tyrimų duomenimis ar administraciniais duomenimis), |
| --- | --- |

—

rengiant pajamų ir vartojimo pasiskirstymo tarp namų ūkių rodiklius (derinant nacionalinių sąskaitų suvestinius rodiklius su namų ūkių tyrimų duomenimis ar administraciniais duomenimis),

| — | laiku ir kokybiškai rengiant kainų statistiką, visų pirma – suderintus vartotojų kainų indeksus, |
| --- | --- |

—

laiku ir kokybiškai rengiant kainų statistiką, visų pirma – suderintus vartotojų kainų indeksus,

| — | parengiant naujų sričių palydovines sąskaitas, |
| --- | --- |

—

parengiant naujų sričių palydovines sąskaitas,

| — | sukuriant augimo ir produktyvumo vertinimo duomenų bazę, atsižvelgiant į viešojo sektoriaus ir privačiojo sektoriaus produktyvumo pokyčius, |
| --- | --- |

—

sukuriant augimo ir produktyvumo vertinimo duomenų bazę, atsižvelgiant į viešojo sektoriaus ir privačiojo sektoriaus produktyvumo pokyčius,

| — | parengiant globalizuotos gamybos analizės koncepcinę sistemą, |
| --- | --- |

—

parengiant globalizuotos gamybos analizės koncepcinę sistemą,

| — | sukuriant konceptualią gyvenimo kokybės ir gerovės vertinimo sistemą ir |
| --- | --- |

—

sukuriant konceptualią gyvenimo kokybės ir gerovės vertinimo sistemą ir

| — | derinant, kiek įmanoma, atitinkamas apskaitos ir statistikos koncepcijas. |
| --- | --- |

—

derinant, kiek įmanoma, atitinkamas apskaitos ir statistikos koncepcijas.

2.1.2.   Tikslas

Teikti pagrindinius makroekonominius ir socialinius rodiklius bei pagrindinius Europos ekonominius rodiklius (toliau – PEER), kurie sudarytų išsamų rodiklių, susijusių su Sąjungos ir bendraisiais reikalavimais statistikai, rinkinį, ir derinti PEER prie kintančių vartotojų poreikių.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | koordinuotai rengiant pagrindinių makroekonominių, socialinių ir tvaraus vystymosi rodiklių suvestines, |
| --- | --- |

—

koordinuotai rengiant pagrindinių makroekonominių, socialinių ir tvaraus vystymosi rodiklių suvestines,

| — | taikant suderintą pagrindinių makroekonomikos ir socialinių rodiklių bei PEER metodiką, |
| --- | --- |

—

taikant suderintą pagrindinių makroekonomikos ir socialinių rodiklių bei PEER metodiką,

| — | didinant rodiklių palyginamumą tarptautiniu mastu, |
| --- | --- |

—

didinant rodiklių palyginamumą tarptautiniu mastu,

| — | taikant geresnes rodiklių aiškinimo ir viešinimo priemones ir |
| --- | --- |

—

taikant geresnes rodiklių aiškinimo ir viešinimo priemones ir

| — | teikiant suderintą visų valstybių narių būsto ir susijusią statistiką. |
| --- | --- |

—

teikiant suderintą visų valstybių narių būsto ir susijusią statistiką.

2.2.   Aplinkos tvarumas

Aplinkos apsauga, tausojimas ir gerinimas esamoms ir būsimoms kartoms bei kova su klimato kaitos padariniais – Europai labai svarbūs tikslai, kurių siekiama Sutarčių nuostatomis. Veiksmingai tų sričių politikai yra būtina įvairių sričių statistinė informacija.

2.2.1.   Tikslas

Rengti aplinkos sąskaitas ir teikti su klimato kaita susijusią statistiką, atsižvelgiant į tarptautinę šios srities raidą.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | parengiant nuoseklią aplinkos (palydovinių) sąskaitų, papildančių pagrindines nacionalines sąskaitas, sistemą, pagal kurią bus galima gauti informacijos apie išmetamuosius atmosferos teršalus, energijos vartojimą, pagrindinių gamtos išteklių ir vandens srautus ir atsargas, prekybą pagrindinėmis ir svarbiausiomis žaliavomis, aplinkos mokesčius ir išlaidas aplinkosaugai, galbūt įtraukiant ekologiškai tvarų ekonomikos augimą ir pirkimą, |
| --- | --- |

—

parengiant nuoseklią aplinkos (palydovinių) sąskaitų, papildančių pagrindines nacionalines sąskaitas, sistemą, pagal kurią bus galima gauti informacijos apie išmetamuosius atmosferos teršalus, energijos vartojimą, pagrindinių gamtos išteklių ir vandens srautus ir atsargas, prekybą pagrindinėmis ir svarbiausiomis žaliavomis, aplinkos mokesčius ir išlaidas aplinkosaugai, galbūt įtraukiant ekologiškai tvarų ekonomikos augimą ir pirkimą,

| — | tobulinant, plėtojant, rengiant ir skleidžiant šalutinių problemų, klimato kaitos poveikio, taip pat poveikio sveikatai, pažeidžiamų aspektų ir prisitaikymo pažangos rodiklius ir |
| --- | --- |

—

tobulinant, plėtojant, rengiant ir skleidžiant šalutinių problemų, klimato kaitos poveikio, taip pat poveikio sveikatai, pažeidžiamų aspektų ir prisitaikymo pažangos rodiklius ir

| — | parengiant pagrindinį rodiklį, pagal kurį būtų vertinama visuotinė grėsmė aplinkai. |
| --- | --- |

—

parengiant pagrindinį rodiklį, pagal kurį būtų vertinama visuotinė grėsmė aplinkai.

3.   Duomenys

3.1.   Verslo statistika

Daug dėmesio įgyvendinant daugelio įvairių sričių Sąjungos politiką skiriama Europos įmonių klausimams. Be to, būtent šios įmonės teikia pagrindinius duomenis. Todėl priimant sprendimus labai reikia įvairios verslo statistikos, be to, ji padeda ES piliečiams ir įmonėms suprasti skirtingą tos politikos poveikį didelėms įmonėms, vidutinės kapitalizacijos įmonėms bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių išsamios ir suderintos statistikos poreikis vis didėja. Be to, reikia mažinti administracinę ir duomenų teikimo naštą.

3.1.1.   Tikslas

Didinti statistikos rengimo procesų našumą ir rezultatyvumą. Teikti kokybišką pagrindinių įmonėms svarbių sričių statistiką, kaip antai verslo statistiką, trumpojo laikotarpio rodiklius, įmonių investicijų į žmogiškąjį kapitalą ir įgūdžius, tarptautinių sandorių, globalizacijos, bendrosios rinkos stebėsenos, MTTP ir inovacijų bei turizmo statistiką. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti didelės papildomos vertės pramonės ar paslaugų sektorių, visų pirma ekologiškos, skaitmeninės ar socialinės ekonomikos (pvz., sveikatos ir švietimo) sektorių duomenų prieinamumui.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | pakartotinai naudojant turimus statistikos sistemos ar visuomenės duomenis ir rengiant bendrą infrastruktūrą bei priemones, |
| --- | --- |

—

pakartotinai naudojant turimus statistikos sistemos ar visuomenės duomenis ir rengiant bendrą infrastruktūrą bei priemones,

| — | teikiant metinę ir tarpinę verslo statistinę informaciją ir rodiklius, |
| --- | --- |

—

teikiant metinę ir tarpinę verslo statistinę informaciją ir rodiklius,

| — | teikiant Europos poziciją pasaulyje ir Sąjungos ryšius su kitomis pasaulio šalimis apibūdinančią statistinę informaciją, |
| --- | --- |

—

teikiant Europos poziciją pasaulyje ir Sąjungos ryšius su kitomis pasaulio šalimis apibūdinančią statistinę informaciją,

| — | teikiant pasaulinėms vertės grandinėms analizuoti reikiamą statistinę informaciją ir plėtojant euro grupės registrą įvairių sričių globalizacijos informacijai rinkti, |
| --- | --- |

—

teikiant pasaulinėms vertės grandinėms analizuoti reikiamą statistinę informaciją ir plėtojant euro grupės registrą įvairių sričių globalizacijos informacijai rinkti,

| — | teikiant daugiau duomenų apie paslaugas ir imantis veiksmų paslaugų ir prekių statistinei informacijai suderinti, atitinkamai suderinant prekybos prekėmis ir prekybos paslaugomis statistikos rinkimą, |
| --- | --- |

—

teikiant daugiau duomenų apie paslaugas ir imantis veiksmų paslaugų ir prekių statistinei informacijai suderinti, atitinkamai suderinant prekybos prekėmis ir prekybos paslaugomis statistikos rinkimą,

| — | plėtojant bendrosios rinkos stebėsenos priemones, pvz., maisto produktų kainų stebėsenos priemonę ir susijusius rodiklius, |
| --- | --- |

—

plėtojant bendrosios rinkos stebėsenos priemones, pvz., maisto produktų kainų stebėsenos priemonę ir susijusius rodiklius,

| — | teikiant pagrindinių inovacinės ir MTTP veiklos rezultatų statistiką, šioms reikmėms plačiau naudojant patentų registrus ir atskirus mikroduomenis mokslinių tyrimų ir statistikos reikmėms, |
| --- | --- |

—

teikiant pagrindinių inovacinės ir MTTP veiklos rezultatų statistiką, šioms reikmėms plačiau naudojant patentų registrus ir atskirus mikroduomenis mokslinių tyrimų ir statistikos reikmėms,

| — | teikiant turizmo pasiūlos ir paklausos statistiką, šioms reikmėms geriau renkant duomenis ir integruojant turizmo ir kitų sričių duomenis ir |
| --- | --- |

—

teikiant turizmo pasiūlos ir paklausos statistiką, šioms reikmėms geriau renkant duomenis ir integruojant turizmo ir kitų sričių duomenis ir

| — | teikiant išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo statistiką, pagrįstą, kiek įmanoma, jau surinktais duomenimis. |
| --- | --- |

—

teikiant išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo statistiką, pagrįstą, kiek įmanoma, jau surinktais duomenimis.

3.2.   Piliečių europa

Daug dėmesio įgyvendinant daugelio įvairių sričių Sąjungos politiką skiriama ES piliečiams. Todėl įvairios socialinės statistikos labai reikia tiek priimant sprendimus, tiek stebint socialinės politikos rezultatus, tiek padedant ES piliečiams vertinti tos politikos poveikį jų gyvenimui ir gerovei.

3.2.1.   Tikslas

Teikti pagrindinių, į piliečių poreikius orientuotų socialinės politikos sričių, pvz., gerovės, tvarumo, socialinės sanglaudos, skurdo, nelygybės, demografinių problemų (visų pirma senėjančios visuomenės ir migracijos), darbo rinkos, švietimo ir mokymo, taip pat ikimokyklinio ugdymo, suaugusiųjų mokymosi, profesinio mokymo ir besimokančio jaunimo judumo, kultūros, fizinės veiklos, gyvenimo kokybės, saugos, sveikatos, negalios, vartojimo, laisvo judėjimo ir bendrosios rinkos, jaunimo judumo, technologinių inovacijų ir naujoviško gyvenimo būdo statistiką. Jei tikslinga, socialinės politikos formuotojams svarbių grupių statistika suskirstoma pagal lytį. Prioritetai nustatomi pagal 6 straipsnį.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | nustatant konsoliduotą pagrindinę Europos socialinės statistikos infrastruktūrą, įskaitant duomenis, gautus vykdant tyrimus, iš administracinių šaltinių renkamus duomenis ir bendrąjį pagrindinių rodiklių sąrašą, |
| --- | --- |

—

nustatant konsoliduotą pagrindinę Europos socialinės statistikos infrastruktūrą, įskaitant duomenis, gautus vykdant tyrimus, iš administracinių šaltinių renkamus duomenis ir bendrąjį pagrindinių rodiklių sąrašą,

| — | plėtojant pagrindinius socialinius tyrimus, kuriuos vykdant gaunami duomenys (įskaitant mikroduomenis) apie asmenis ir namų ūkius, šiuos tyrimus supaprastinant ir papildant kitais, retesniais mikroduomenų rinkimo veiksmais, |
| --- | --- |

—

plėtojant pagrindinius socialinius tyrimus, kuriuos vykdant gaunami duomenys (įskaitant mikroduomenis) apie asmenis ir namų ūkius, šiuos tyrimus supaprastinant ir papildant kitais, retesniais mikroduomenų rinkimo veiksmais,

| — | teikiant švietimo ir mokymo statistiką, taip pat racionalizuojant ir atnaujinant suaugusiųjų švietimo tyrimą, |
| --- | --- |

—

teikiant švietimo ir mokymo statistiką, taip pat racionalizuojant ir atnaujinant suaugusiųjų švietimo tyrimą,

| — | teikiant pajamų nelygybės statistiką, pateikiant palyginamą pagrindinį nacionalinį rodiklį, taip pat duomenis apie nevienodas galimybes gauti pagrindinių prekių ir paslaugų, |
| --- | --- |

—

teikiant pajamų nelygybės statistiką, pateikiant palyginamą pagrindinį nacionalinį rodiklį, taip pat duomenis apie nevienodas galimybes gauti pagrindinių prekių ir paslaugų,

| — | vykdant metodologinį darbą, susijusį su fizinės veiklos ir kultūros statistika, |
| --- | --- |

—

vykdant metodologinį darbą, susijusį su fizinės veiklos ir kultūros statistika,

| — | teikiant saugumo nuo nusikalstamumo, sveikatos, kaip susitarta pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (1), ir negalios sričių statistiką, |
| --- | --- |

—

teikiant saugumo nuo nusikalstamumo, sveikatos, kaip susitarta pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (1), ir negalios sričių statistiką,

| — | įgyvendinant darbo programose nustatytus migracijos statistikos paprastinimo veiksmus, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant darbo programose nustatytus migracijos statistikos paprastinimo veiksmus,

| — | teikiant gyvenimo kokybės rodiklius visuomenės pažangai vertinti ir |
| --- | --- |

—

teikiant gyvenimo kokybės rodiklius visuomenės pažangai vertinti ir

| — | pradedant rengtis kitam gyventojų surašymui (numatytas 2021 m.). |
| --- | --- |

—

pradedant rengtis kitam gyventojų surašymui (numatytas 2021 m.).

3.3.   Geoerdvinė, aplinkos, žemės ūkio ir kitų sektorių statistika

Derinant statistiką su erdviniais duomenimis ir atliekant geoerdvinę analizę atsivers naujų galimybių, kurias ESS ketina toliau nagrinėti. Ypač daug dėmesio reikės skirti konkretiems klausimams, pvz., konfidencialumui ir mažų imčių apskaičiavimų statistiniam pagrįstumui.

Ateityje energetikos ir transporto statistika bus labai svarbi strategijai „Europa 2020“ ir klimato kaitos politikai remti.

2013–2017 m. žemės ūkio vaidmuo Sąjungos politikoje tebebus didelis. Bendros žemės ūkio politikos persvarstymo po 2013 m. rezultatai turės didelį poveikį statistikos veiklai. Daug dėmesio bus skiriama aplinkos, su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusiems, ekonomikos, žmonių sveikatos ir saugos bei socialiniams aspektams.

3.3.1.   Tikslas

Remti įrodymais pagrįstą politikos formavimą, lanksčiau ir aktyviau naudojant erdvinę informaciją, suderintą su socialine, ekonomine ir aplinkos statistine informacija.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | pasitelkiant Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE), nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB (2), ir toliau plėtojant, prižiūrint ir eksploatuojant Europos infrastruktūrą, visų pirma Sąjungos geoportalą, |
| --- | --- |

—

pasitelkiant Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE), nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB (2), ir toliau plėtojant, prižiūrint ir eksploatuojant Europos infrastruktūrą, visų pirma Sąjungos geoportalą,

| — | teikiant įvairią geografinę informaciją, gautą bendradarbiaujant su Sąjungos žemės naudojimo tyrimų ir nuotolinės patikros programomis, ir |
| --- | --- |

—

teikiant įvairią geografinę informaciją, gautą bendradarbiaujant su Sąjungos žemės naudojimo tyrimų ir nuotolinės patikros programomis, ir

| — | prireikus, integruojant statistinius duomenis, kad būtų nustatyta lanksti daugelio šaltinių tikslinės erdvės ir laiko analizės infrastruktūra. |
| --- | --- |

—

prireikus, integruojant statistinius duomenis, kad būtų nustatyta lanksti daugelio šaltinių tikslinės erdvės ir laiko analizės infrastruktūra.

3.3.2.   Tikslas

Teikti aplinkos statistiką Sąjungos politikos formavimui remti.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | teikiant nacionalinio ir, jei įmanoma, regionų pagrindinės aplinkos išteklių statistikos, kaip antai atliekų ir perdirbimo, vandens, žaliavų telkinių, ekosistemų paslaugų ir biologinės įvairovės, rinkinį ir pagrindinės su klimato kaita susijusios statistikos švelninimo ir prisitaikymo veiksmams ir politikai paremti visais susijusiais lygmenimis (nuo vietos iki Sąjungos) rinkinį. |
| --- | --- |

—

teikiant nacionalinio ir, jei įmanoma, regionų pagrindinės aplinkos išteklių statistikos, kaip antai atliekų ir perdirbimo, vandens, žaliavų telkinių, ekosistemų paslaugų ir biologinės įvairovės, rinkinį ir pagrindinės su klimato kaita susijusios statistikos švelninimo ir prisitaikymo veiksmams ir politikai paremti visais susijusiais lygmenimis (nuo vietos iki Sąjungos) rinkinį.

3.3.3.   Tikslas

Teikti energetikos ir transporto statistiką Sąjungos politikai remti.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | rengiant ir skleidžiant atsinaujinančiosios energijos statistiką, |
| --- | --- |

—

rengiant ir skleidžiant atsinaujinančiosios energijos statistiką,

| — | rengiant ir skleidžiant energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo statistiką ir |
| --- | --- |

—

rengiant ir skleidžiant energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo statistiką ir

| — | rengiant ir skleidžiant transporto saugos, keleivių judumo, kelių eismo vertinimo ir įvairiarūšio krovinių vežimo statistiką. |
| --- | --- |

—

rengiant ir skleidžiant transporto saugos, keleivių judumo, kelių eismo vertinimo ir įvairiarūšio krovinių vežimo statistiką.

3.3.4.   Tikslas

Teikti žemės ūkio, žuvininkystės ir miškininkystės statistiką, pagal kurią būtų galima plėtoti ir stebėti bendrą žemės ūkio politiką ir bendrą žuvininkystės politiką, laikantis pagrindinių Europos strateginių tikslų, susijusių su tvarumu ir kaimo plėtra ir reguliariai vykdant su statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida susijusią veiklą.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | peržiūrint ir supaprastinant žemės ūkio duomenų rinkimą, vadovaujantis po 2013 m. atnaujinta bendra žemės ūkio politika, |
| --- | --- |

—

peržiūrint ir supaprastinant žemės ūkio duomenų rinkimą, vadovaujantis po 2013 m. atnaujinta bendra žemės ūkio politika,

| — | pertvarkant žemės ūkio duomenų rinkimo procesus, visų pirma, kad būtų pagerinta duomenų kokybė ir sutrumpintas statistinės informacijos pateikimo vartotojui laikas, |
| --- | --- |

—

pertvarkant žemės ūkio duomenų rinkimo procesus, visų pirma, kad būtų pagerinta duomenų kokybė ir sutrumpintas statistinės informacijos pateikimo vartotojui laikas,

| — | išsamiai persvarstant žemės naudojimo ir dangos duomenų valdymo sistemą ir rengiant bei įgyvendinant ja pagrįstą naują sistemą, |
| --- | --- |

—

išsamiai persvarstant žemės naudojimo ir dangos duomenų valdymo sistemą ir rengiant bei įgyvendinant ja pagrįstą naują sistemą,

| — | diegiant nuoseklių žemės ūkio ir aplinkos rodiklių duomenų rinkimo sistemą, jei įmanoma, pagrįstą turimais duomenimis, |
| --- | --- |

—

diegiant nuoseklių žemės ūkio ir aplinkos rodiklių duomenų rinkimo sistemą, jei įmanoma, pagrįstą turimais duomenimis,

| — | teikiant tinkamą suskirstymą pagal regionus ir |
| --- | --- |

—

teikiant tinkamą suskirstymą pagal regionus ir

| — | rengiant ir skleidžiant pagrindinių miškininkystės statistinių rodiklių, kaip antai miškų ploto, stačio miško apimties ir vertės bei miškininkystės ir kirtimo ekonominių sąskaitų, rinkinį pagal integruotas miškininkystės aplinkos ir ekonomines sąskaitas. |
| --- | --- |

—

rengiant ir skleidžiant pagrindinių miškininkystės statistinių rodiklių, kaip antai miškų ploto, stačio miško apimties ir vertės bei miškininkystės ir kirtimo ekonominių sąskaitų, rinkinį pagal integruotas miškininkystės aplinkos ir ekonomines sąskaitas.

II.   EUROPOS STATISTIKOS RENGIMO METODAI

Šiuo metu ESS susiduria su keliomis problemomis: didėjantis aukštos kokybės statistikos ir sudėtingos daugiamatės statistikos poreikis, nauji informacijos rinkos dalyviai, išteklių apribojimai, poreikis toliau mažinti respondentams tenkančią statistinės atskaitomybės naštą ir komunikacijos priemonių įvairinimas. Sprendžiant šias problemas reikia progresyviai derinti Europos oficialios statistikos rengimo ir sklaidos metodus.

1.   ESS kokybės valdymas

1.1.   Tikslas

Įdiegti ESS kokybės valdymo sistemą, pagrįstą Praktikos kodeksu.

Aktyviau dalytis gera Praktikos kodekso įgyvendinimo patirtimi ir užtikrinti, kad teikiami kokybės rodikliai atitiktų įvairius vartotojų poreikius.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | įdiegiant naujas stebėsenos priemones ir vykdant antrąjį tarpusavio vertinimo etapą Praktikos kodekso laikymuisi vertinti, |
| --- | --- |

—

įdiegiant naujas stebėsenos priemones ir vykdant antrąjį tarpusavio vertinimo etapą Praktikos kodekso laikymuisi vertinti,

| — | derinant ESS ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) kokybės užtikrinimo sistemas, |
| --- | --- |

—

derinant ESS ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) kokybės užtikrinimo sistemas,

| — | tenkinant vartotojų poreikius, susijusius su kokybės ataskaitomis, ir |
| --- | --- |

—

tenkinant vartotojų poreikius, susijusius su kokybės ataskaitomis, ir

| — | standartizuojant įvairių statistikos sričių kokybės ataskaitas Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

—

standartizuojant įvairių statistikos sričių kokybės ataskaitas Sąjungos lygmeniu.

2.   Prioritetų nustatymas ir paprastinimas

ESS susiduria su didele problema: kaip teikti aukštos kokybės Europos statistiką ir tenkinti didėjančius statistikos poreikius, kai valstybių narių biudžetai labai sumažinti, o Komisija ir valstybės narės taiko bendro darbuotojų skaičiaus nedidinimo politiką (kai kuriose tarnybose darbuotojų skaičius realiai sumažės). Atsižvelgiant į tuos Europos ir nacionalinių išteklių apribojimus svarbu tikslingiau nustatyti prioritetus ir paprastinti procesus, o tam būtinas visų ESS partnerių įsipareigojimas. Prioritetų nustatymo mechanizmas integruotas į metinių darbo programų rengimo tvarką ir bus taikomas visą programos įgyvendinimo laikotarpį. Be kitų dalykų, kasmet bus peržiūrimi taikomi statistikos reikalavimai remiantis Komisijos pasiūlytomis iniciatyvomis, kad būtų sumažinti statistiniai reikalavimai atsižvelgiant į vartotojų, statistikos rengėjų ir respondentų interesus. Šis procesas turėtų būti vykdomas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos statistikos vartotojais ir rengėjais.

2.1.   Tikslas

ESS taikyti prioritetų nustatymo tvarką, kuria paprastinami atsiskaitymo reikalavimai ir prisitaikoma prie naujų statistikos poreikių, atsižvelgiant į statistikos rengėjų apribojimus, statistinės atskaitomybės naštą ir vartotojų poreikius.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | apibrėžiant prioritetus ir pagal juos skirstant išteklius, |
| --- | --- |

—

apibrėžiant prioritetus ir pagal juos skirstant išteklius,

| — | ESS prioritetus apibrėžiant 9 straipsnyje nurodytoje metinėje darbo programoje, |
| --- | --- |

—

ESS prioritetus apibrėžiant 9 straipsnyje nurodytoje metinėje darbo programoje,

| — | metinėje darbo programoje atsižvelgiant į konsultacijas su statistikos vartotojais ir rengėjais ir |
| --- | --- |

—

metinėje darbo programoje atsižvelgiant į konsultacijas su statistikos vartotojais ir rengėjais ir

| — | vartotojams pranešant apie paprastinamas statistikos sritis ir duomenų rinkimo procedūras, kurių mastas bus mažinamas arba kurios iš viso nebus vykdomos. |
| --- | --- |

—

vartotojams pranešant apie paprastinamas statistikos sritis ir duomenų rinkimo procedūras, kurių mastas bus mažinamas arba kurios iš viso nebus vykdomos.

3.   Įvairioms paskirtims tinkama statistika ir statistikos rengimo proceso našumo didinimas

3.1.   Tikslas

Laipsniškai, atsižvelgiant į sąnaudas, patiriamas įgyvendinant ESS, diegti ESS veikimo architektūrą, leisiančią labiau integruotai rengti Europos statistiką; derinti ir standartizuoti statistikos rengimo metodus ir metaduomenis; stiprinti ESS horizontalų (įvairių statistinių sričių) ir vertikalų (įvairių ESS partnerių) statistikos rengimo procesų integravimą, laikantis subsidiarumo principo; naudoti ir integruoti įvarius duomenų šaltinius; rengti įvairioms paskirtims tinkamą statistiką. Ypač daug dėmesio bus skiriama konfidencialumo klausimams, kurių kils intensyviau, pakartotinai naudojant mikroduomenis ir administracinius duomenis ir jais keičiantis.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | intensyviau naudojant tinkamus administracinius duomenis visose statistikos srityse, |
| --- | --- |

—

intensyviau naudojant tinkamus administracinius duomenis visose statistikos srityse,

| — | nustatant ir naudojant naujus Europos statistikos duomenų šaltinius, |
| --- | --- |

—

nustatant ir naudojant naujus Europos statistikos duomenų šaltinius,

| — | labiau įtraukiant Komisiją (Eurostatą) ir nacionalines statistikos institucijas į administracinių duomenų šaltinių rengimą, |
| --- | --- |

—

labiau įtraukiant Komisiją (Eurostatą) ir nacionalines statistikos institucijas į administracinių duomenų šaltinių rengimą,

| — | plačiau naudojant statistinio derinimo ir siejimo technologijas, kad būtų galima siūlyti daugiau Europos statistikos, |
| --- | --- |

—

plačiau naudojant statistinio derinimo ir siejimo technologijas, kad būtų galima siūlyti daugiau Europos statistikos,

| — | taikant Europos statistikos rengimo būdą, konkrečiais ir tinkamai pagrįstais atvejais leidžiantį greitai reaguoti į politikos poreikius, |
| --- | --- |

—

taikant Europos statistikos rengimo būdą, konkrečiais ir tinkamai pagrįstais atvejais leidžiantį greitai reaguoti į politikos poreikius,

| — | koordinuotais ESS veiksmais labiau integruojant Europos statistikos rengimo procesus, |
| --- | --- |

—

koordinuotais ESS veiksmais labiau integruojant Europos statistikos rengimo procesus,

| — | toliau derinant įvairių statistikos sričių statistines sąvokas, |
| --- | --- |

—

toliau derinant įvairių statistikos sričių statistines sąvokas,

| — | plėtojant ir diegiant lanksčią IT pagrindinę infrastruktūrą ir techninius standartus, siekiant gerinti sąveiką, dalijimąsi duomenimis bei metaduomenimis ir bendrą duomenų modeliavimą, |
| --- | --- |

—

plėtojant ir diegiant lanksčią IT pagrindinę infrastruktūrą ir techninius standartus, siekiant gerinti sąveiką, dalijimąsi duomenimis bei metaduomenimis ir bendrą duomenų modeliavimą,

| — | įvairiems statistiniams procesams taikant standartines IT priemones, |
| --- | --- |

—

įvairiems statistiniams procesams taikant standartines IT priemones,

| — | sukuriant metodikos standartus, kad būtų galima intensyviau naudoti suderintas metodikas (įskaitant mišrius duomenų rinkimo metodus) bei suderintus metaduomenis ir užtikrinti, kad šios metodikos ir metaduomenys būtų prieinami, |
| --- | --- |

—

sukuriant metodikos standartus, kad būtų galima intensyviau naudoti suderintas metodikas (įskaitant mišrius duomenų rinkimo metodus) bei suderintus metaduomenis ir užtikrinti, kad šios metodikos ir metaduomenys būtų prieinami,

| — | stiprinant statistinių verslo duomenų registrų, kuriuose kaupiama informacija apie statistinius vienetus ir kurie yra visos su verslu susijusios statistikos, taip pat nacionalinių sąskaitų duomenų šaltinis, vaidmenį ir |
| --- | --- |

—

stiprinant statistinių verslo duomenų registrų, kuriuose kaupiama informacija apie statistinius vienetus ir kurie yra visos su verslu susijusios statistikos, taip pat nacionalinių sąskaitų duomenų šaltinis, vaidmenį ir

| — | gerinant metaduomenų teikimą, t. y. aiškinamosios informacijos apie duomenų surinkimą, kokybę ir pateikimą vartotojams teikimą, kad jie tuos duomenis galėtų geriau suprasti. |
| --- | --- |

—

gerinant metaduomenų teikimą, t. y. aiškinamosios informacijos apie duomenų surinkimą, kokybę ir pateikimą vartotojams teikimą, kad jie tuos duomenis galėtų geriau suprasti.

3.2.   Tikslas

Veiksminga bendradarbiavimo ir komunikacijos veikla užtikrinti, kad ESS veiktų gerai ir būtų nuosekli.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | veiksmingai ir našiai stiprinant partnerystę ESS, |
| --- | --- |

—

veiksmingai ir našiai stiprinant partnerystę ESS,

| — | nustatant ir diegiant ESS naštos ir darbo pasidalijimo priemones ir |
| --- | --- |

—

nustatant ir diegiant ESS naštos ir darbo pasidalijimo priemones ir

| — | toliau plėtojant bendradarbiavimo tinklus ir užtikrinant jų veikimą. |
| --- | --- |

—

toliau plėtojant bendradarbiavimo tinklus ir užtikrinant jų veikimą.

4.   Sklaida ir komunikacija

4.1.   Tikslas

Remiantis laisvos ir nesudėtingos Europos statistikos prieigos principais teikti kokybišką statistinę informaciją ir užtikrinti, kad ESS būtų pagrindinis Europos statistikos šaltinis visiems vartotojams, visų pirma sprendimus priimantiems viešiems ir privatiems subjektams.

Intensyvinti ir plėsti statistikos rengėjų ir vartotojų dialogą, kad pastarųjų kokybiškos statistikos poreikiai būtų patenkinti. Geresniam ESS rezultatyvumui ir našumui užtikrinti ypač svarbu anksti įtraukti vartotojus į naujus procesus.

Pasitelkiant naująsias technologijas plėsti ir racionalizuoti sklaidos priemonių asortimentą vartotojų poreikiams tenkinti.

Nustatyti ESS išlaidų veiksmingumu pagrįstą, integruotą ir saugią infrastruktūrą prieigai prie konfidencialių duomenų mokslo reikmėms.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | įtvirtinant ESS kaip pagrindinio Europos statistikos vartotojų informacinio centro vaidmenį, |
| --- | --- |

—

įtvirtinant ESS kaip pagrindinio Europos statistikos vartotojų informacinio centro vaidmenį,

| — | nustatant integruotą saugią infrastruktūrą prieigai prie Sąjungos mikroduomenų, |
| --- | --- |

—

nustatant integruotą saugią infrastruktūrą prieigai prie Sąjungos mikroduomenų,

| — | nustatant sistemą, kuria būtų tvarkomi vartotojų prašymai skubiai suteikti prieigą prie statistinės informacijos ir konsultuoti dėl jos interpretavimo, |
| --- | --- |

—

nustatant sistemą, kuria būtų tvarkomi vartotojų prašymai skubiai suteikti prieigą prie statistinės informacijos ir konsultuoti dėl jos interpretavimo,

| — | naujosiomis technologijomis pritaikant sklaidos priemones prie vartotojų poreikių, |
| --- | --- |

—

naujosiomis technologijomis pritaikant sklaidos priemones prie vartotojų poreikių,

| — | pateikiant daugiau statistinės veiklos rezultatų kompleksiniais klausimais, |
| --- | --- |

—

pateikiant daugiau statistinės veiklos rezultatų kompleksiniais klausimais,

| — | intensyviau naudojant naujas komunikacijos ir sklaidos technologijas (pvz., pagrįstas SDMX), |
| --- | --- |

—

intensyviau naudojant naujas komunikacijos ir sklaidos technologijas (pvz., pagrįstas SDMX),

| — | statistinių mokslinių tyrimų reikmėms siūlant daugiau mikroduomenų rinkinių laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, reglamentuojančių duomenų konfidencialumą, ir |
| --- | --- |

—

statistinių mokslinių tyrimų reikmėms siūlant daugiau mikroduomenų rinkinių laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, reglamentuojančių duomenų konfidencialumą, ir

| — | rengiant duomenų rinkinius, kurie padėtų naudotis statistiniais duomenimis švietimo ir mokslinių tyrimų tikslais. |
| --- | --- |

—

rengiant duomenų rinkinius, kurie padėtų naudotis statistiniais duomenimis švietimo ir mokslinių tyrimų tikslais.

5.   Mokymai, inovacijos ir moksliniai tyrimai

5.1.   Tikslas

Tenkinti ESS mokymosi ir tobulinimosi poreikius, remiantis suderintomis mokomųjų kursų, mokymosi ir tobulinimosi galimybėmis.

Gerinti ESS narių bendradarbiavimą, perduodant žinias ir dalijantis gerąja patirtimi bei bendrais naujoviškais statistikos rengimo metodais ir tą patirtį taikant.

Organizuoti mokslininkų bendruomenės veiklą, dalyvauti joje ir prisidėti prie jos, siekiant tobulinti statistikos rengimo grandines ir gerinti oficialios statistinės informacijos kokybę.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | įdiegiant antrosios pakopos studijų laipsnį (pvz., oficialios statistikos magistro laipsnį), |
| --- | --- |

—

įdiegiant antrosios pakopos studijų laipsnį (pvz., oficialios statistikos magistro laipsnį),

| — | siūlant vartotojų ir kitų piliečių poreikiams pritaikytas mokymo programas, |
| --- | --- |

—

siūlant vartotojų ir kitų piliečių poreikiams pritaikytas mokymo programas,

| — | mokslinių tyrimų projektų rezultatus plačiau taikant statistikai rengti ir skleisti, |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų projektų rezultatus plačiau taikant statistikai rengti ir skleisti,

| — | įtvirtinant ESS kaip informacinio centro vaidmenį statistinių mokslinių tyrimų bendruomenėse, |
| --- | --- |

—

įtvirtinant ESS kaip informacinio centro vaidmenį statistinių mokslinių tyrimų bendruomenėse,

| — | aktyviai įtraukiant mokslininkų bendruomenes į oficialios statistikos mokslinius tyrimus ir |
| --- | --- |

—

aktyviai įtraukiant mokslininkų bendruomenes į oficialios statistikos mokslinius tyrimus ir

| — | ESS taikant tinkamas priemones dalytis praktika ir taikyti bendrus sprendimus. |
| --- | --- |

—

ESS taikant tinkamas priemones dalytis praktika ir taikyti bendrus sprendimus.

III.   PARTNERYSTĖ

1.   ESS vidaus ir išorės partnerystė

Bendradarbiaudamos nacionalinės statistikos institucijos ir Komisija (Eurostatas) yra atsakingos už Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą.

1.1.   Tikslas

Stiprinti ESS valdymo sistemą.

Tikslo bus siekiama įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 223/2009 ir 2012 m. rugsėjo 17 d. Komisijos sprendimo 2012/504/ES dėl Eurostato (3) peržiūrą.

1.2.   Tikslas

Stiprinti Komisijos (Eurostato) koordinuojamąjį Europos Sąjungos statistikos tarnybos vaidmenį.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | anksti įtraukiant Komisiją (Eurostatą) į veiklą, susijusią su visų Komisijos iniciatyvų statistiniais aspektais, ir |
| --- | --- |

—

anksti įtraukiant Komisiją (Eurostatą) į veiklą, susijusią su visų Komisijos iniciatyvų statistiniais aspektais, ir

| — | nuolat rengiant suinteresuotųjų šalių diskusijas vadovų lygmeniu. |
| --- | --- |

—

nuolat rengiant suinteresuotųjų šalių diskusijas vadovų lygmeniu.

1.3.   Tikslas

Bendrais projektais ir koordinuota veikla stiprinti bendradarbiavimą su ECBS ir Europos bei tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis rengiant statistinėms ar administracinėms reikmėms būtinus duomenis. Užtikrinti Sąjungos ir tarptautinių standartų derėjimą.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | įgyvendinant ESS ir ECBS bendrą kokybės sistemą, |
| --- | --- |

—

įgyvendinant ESS ir ECBS bendrą kokybės sistemą,

| — | Komisijai (Eurostatui) aktyviau dalyvaujant tarptautinėse patariamosiose grupėse, |
| --- | --- |

—

Komisijai (Eurostatui) aktyviau dalyvaujant tarptautinėse patariamosiose grupėse,

| — | nustatant ir taikant naujus bendradarbiavimo būdus siekiant užtikrinti, kad statistikos plėtojimas būtų gerai koordinuojamas su tarptautinėmis organizacijomis ir kad būtų veiksmingai paskirstomi darbai, ir |
| --- | --- |

—

nustatant ir taikant naujus bendradarbiavimo būdus siekiant užtikrinti, kad statistikos plėtojimas būtų gerai koordinuojamas su tarptautinėmis organizacijomis ir kad būtų veiksmingai paskirstomi darbai, ir

| — | įdiegiant naujus Jungtinių Tautų nacionalinių sąskaitų sistemos, Europos sąskaitų sistemos, Jungtinių Tautų aplinkos ir ekonomikos sąskaitų sistemos, Europos aplinkos ir ekonomikos sąskaitų ir Mokėjimų balanso vadovus. |
| --- | --- |

—

įdiegiant naujus Jungtinių Tautų nacionalinių sąskaitų sistemos, Europos sąskaitų sistemos, Jungtinių Tautų aplinkos ir ekonomikos sąskaitų sistemos, Europos aplinkos ir ekonomikos sąskaitų ir Mokėjimų balanso vadovus.

1.4.   Tikslas

Skatinti ir vykdyti statistikos patariamąją ir paramos veiklą ne Sąjungos šalyse, remiantis Sąjungos užsienio politikos prioritetais ir daugiausia dėmesio skiriant plėtrai ir Europos kaimynystės politikai.

Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis:

| — | įtvirtinant pirmaujančią ESS poziciją tarptautiniu mastu, |
| --- | --- |

—

įtvirtinant pirmaujančią ESS poziciją tarptautiniu mastu,

| — | teikiant statistiką Sąjungos užsienio politikos reikmėms, |
| --- | --- |

—

teikiant statistiką Sąjungos užsienio politikos reikmėms,

| — | teikiant paramą Komisijos tarnyboms, įgyvendinančioms vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo politiką, joms palaikant ryšius su tarptautinėmis organizacijomis bei kitais statistikos srities klausimais, bendrai dominančiais ES ir ne Europos regionus ar šalis, |
| --- | --- |

—

teikiant paramą Komisijos tarnyboms, įgyvendinančioms vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo politiką, joms palaikant ryšius su tarptautinėmis organizacijomis bei kitais statistikos srities klausimais, bendrai dominančiais ES ir ne Europos regionus ar šalis,

| — | skleidžiant atitinkamą statistiką plėtros procesui ir deryboms remti, |
| --- | --- |

—

skleidžiant atitinkamą statistiką plėtros procesui ir deryboms remti,

| — | mažinant atvejų, kai statistika yra neprieinama dėl naujų valstybių narių prašymų taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas, |
| --- | --- |

—

mažinant atvejų, kai statistika yra neprieinama dėl naujų valstybių narių prašymų taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas,

| — | pasirašant susitarimus ar susitarimų memorandumus su ne ES šalimis, |
| --- | --- |

—

pasirašant susitarimus ar susitarimų memorandumus su ne ES šalimis,

| — | rengiant ir įgyvendinant techninio bendradarbiavimo programas, |
| --- | --- |

—

rengiant ir įgyvendinant techninio bendradarbiavimo programas,

| — | teikiant techninę pagalbą ir daugiausia dėmesio skiriant duomenų derinimui ir teikimui ir |
| --- | --- |

—

teikiant techninę pagalbą ir daugiausia dėmesio skiriant duomenų derinimui ir teikimui ir

| — | gerinant ESS narių bendradarbiavimo ir koordinavimo veiklą. |
| --- | --- |

—

gerinant ESS narių bendradarbiavimo ir koordinavimo veiklą.

---

(1)  OL L 354, 2008 12 31, p. 70.

(2)  OL L 108, 2007 4 25, p. 1.

(3)  OL L 251, 2012 9 18, p. 49.

---

| 9.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 39/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 39/30

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 100/2013

2013 m. sausio 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (3), kuris buvo priimtas po naftos tanklaivio „Erika“ avarijos, buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (3), kuris buvo priimtas po naftos tanklaivio „Erika“ avarijos, buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį;

| (2) | po 2002 m. tanklaivio „Prestige“ avarijos Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 buvo iš dalies pakeistas ir agentūrai buvo suteikta daugiau įgaliojimų kovos su tarša srityje; |
| --- | --- |

(2)

po 2002 m. tanklaivio „Prestige“ avarijos Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 buvo iš dalies pakeistas ir agentūrai buvo suteikta daugiau įgaliojimų kovos su tarša srityje;

| (3) | būtina aiškiai nurodyti, kokių rūšių jūrų taršą turėtų apimti Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 tikslai. Todėl jūrų tarša iš naftos ir dujų įrenginių turėtų būti suprantama kaip tarša nafta ar kitomis nei nafta medžiagomis, kurios patekusios į jūros aplinką gali kelti pavojų žmogaus sveikatai, kenkti gyviesiems jūros ištekliams ir gyvybei jūroje, riboti jūros teikiamas galimybes ir kliudyti kitaip teisėtai naudotis jūra, kaip nustatyta 2000 m. Protokole dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis atvejais; |
| --- | --- |

(3)

būtina aiškiai nurodyti, kokių rūšių jūrų taršą turėtų apimti Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 tikslai. Todėl jūrų tarša iš naftos ir dujų įrenginių turėtų būti suprantama kaip tarša nafta ar kitomis nei nafta medžiagomis, kurios patekusios į jūros aplinką gali kelti pavojų žmogaus sveikatai, kenkti gyviesiems jūros ištekliams ir gyvybei jūroje, riboti jūros teikiamas galimybes ir kliudyti kitaip teisėtai naudotis jūra, kaip nustatyta 2000 m. Protokole dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis atvejais;

| (4) | remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 22 straipsniu, 2007 m. agentūros administracinė valdyba (toliau – administracinė valdyba) užsakė nepriklausomą reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Remdamasi tuo vertinimu, 2008 m. birželio mėn. ji paskelbė rekomendacijas dėl agentūros veikimo, jos kompetencijos sričių ir jos darbo metodų pakeitimų; |
| --- | --- |

(4)

remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 22 straipsniu, 2007 m. agentūros administracinė valdyba (toliau – administracinė valdyba) užsakė nepriklausomą reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Remdamasi tuo vertinimu, 2008 m. birželio mėn. ji paskelbė rekomendacijas dėl agentūros veikimo, jos kompetencijos sričių ir jos darbo metodų pakeitimų;

| (5) | remiantis išorės vertinimo rezultatais ir 2010 m. kovo mėn. administracinės valdybos priimtomis rekomendacijomis ir daugiamete strategija, reikėtų aiškiau išdėstyti ir atnaujinti kai kurias Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 nuostatas. Agentūrai, kuri skiria pagrindinį dėmesį savo prioritetiniams jūrų saugumo uždaviniams, taip pat turėtų būti suteikta tam tikrų naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių, atsižvelgiant į jūrų saugumo politikos pokyčius Sąjungos ir tarptautiniu lygiu. Dėl Sąjungos biudžeto suvaržymų, siekiant užtikrinti veiksmingą išlaidų ir biudžeto lėšų panaudojimą ir išvengti dubliavimosi, būtina išsami peržiūra ir didelės perskirstymo pastangos. Personalo poreikis dėl naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių turėtų iš principo būti tenkinamas agentūrai perskirsčius vidinius išteklius. Tuo pat metu agentūrai tam tikrais atvejais turėtų būti teikiamas finansavimas iš kitų Sąjungos biudžeto skyrių, visų pirma pagal Europos kaimynystės politikos priemonę. Visus naujus pagrindinius ir pagalbinius uždavinius agentūra vykdys neviršydama galiojančioje finansinėje perspektyvoje nustatytų ribų ir agentūros biudžeto; tai nedarys poveikio deryboms ir sprendimams dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Kadangi šis reglamentas nėra sprendimas dėl finansavimo, dėl išteklių agentūrai skyrimo biudžeto valdymo institucija turėtų nuspręsti metinės biudžetinės procedūros metu; |
| --- | --- |

(5)

remiantis išorės vertinimo rezultatais ir 2010 m. kovo mėn. administracinės valdybos priimtomis rekomendacijomis ir daugiamete strategija, reikėtų aiškiau išdėstyti ir atnaujinti kai kurias Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 nuostatas. Agentūrai, kuri skiria pagrindinį dėmesį savo prioritetiniams jūrų saugumo uždaviniams, taip pat turėtų būti suteikta tam tikrų naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių, atsižvelgiant į jūrų saugumo politikos pokyčius Sąjungos ir tarptautiniu lygiu. Dėl Sąjungos biudžeto suvaržymų, siekiant užtikrinti veiksmingą išlaidų ir biudžeto lėšų panaudojimą ir išvengti dubliavimosi, būtina išsami peržiūra ir didelės perskirstymo pastangos. Personalo poreikis dėl naujų pagrindinių ir pagalbinių uždavinių turėtų iš principo būti tenkinamas agentūrai perskirsčius vidinius išteklius. Tuo pat metu agentūrai tam tikrais atvejais turėtų būti teikiamas finansavimas iš kitų Sąjungos biudžeto skyrių, visų pirma pagal Europos kaimynystės politikos priemonę. Visus naujus pagrindinius ir pagalbinius uždavinius agentūra vykdys neviršydama galiojančioje finansinėje perspektyvoje nustatytų ribų ir agentūros biudžeto; tai nedarys poveikio deryboms ir sprendimams dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Kadangi šis reglamentas nėra sprendimas dėl finansavimo, dėl išteklių agentūrai skyrimo biudžeto valdymo institucija turėtų nuspręsti metinės biudžetinės procedūros metu;

| (6) | agentūros uždaviniai turėtų būti apibrėžti aiškiai ir tiksliai, turėtų būti vengiama bet kokio uždavinių dubliavimosi; |
| --- | --- |

(6)

agentūros uždaviniai turėtų būti apibrėžti aiškiai ir tiksliai, turėtų būti vengiama bet kokio uždavinių dubliavimosi;

| (7) | agentūra parodė, kad vykdyti kai kurias užduotis gali būti veiksmingiau Europos lygmeniu, o tam tikrais atvejais taip būtų sudaroma galimybė valstybėms narėms sutaupyti nacionalinių biudžetų lėšų ir, kaip įrodyta, būtų kuriama apčiuopiama europinė pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

(7)

agentūra parodė, kad vykdyti kai kurias užduotis gali būti veiksmingiau Europos lygmeniu, o tam tikrais atvejais taip būtų sudaroma galimybė valstybėms narėms sutaupyti nacionalinių biudžetų lėšų ir, kaip įrodyta, būtų kuriama apčiuopiama europinė pridėtinė vertė;

| (8) | reikėtų aiškiau išdėstyti nuostatas dėl kai kurių konkrečių agentūros valdymo aspektų. Atsižvelgiant į Komisijai suteiktą ypatingą atsakomybę įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytų sričių politiką, Komisija agentūrai turėtų teikti politines rekomendacijas dėl to, kaip ji turėtų įgyvendinti savo uždavinius, kartu visapusiškai gerbdama agentūros teisinį statusą ir jos vykdomojo direktoriaus nepriklausomybę, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1406/2002; |
| --- | --- |

(8)

reikėtų aiškiau išdėstyti nuostatas dėl kai kurių konkrečių agentūros valdymo aspektų. Atsižvelgiant į Komisijai suteiktą ypatingą atsakomybę įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytų sričių politiką, Komisija agentūrai turėtų teikti politines rekomendacijas dėl to, kaip ji turėtų įgyvendinti savo uždavinius, kartu visapusiškai gerbdama agentūros teisinį statusą ir jos vykdomojo direktoriaus nepriklausomybę, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1406/2002;

| (9) | skiriant administracinės valdybos narius, renkant administracinės valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, taip pat skiriant departamento vadovus derėtų visapusiškai atsižvelgti į subalansuoto lyčių atstovavimo užtikrinimo svarbą; |
| --- | --- |

(9)

skiriant administracinės valdybos narius, renkant administracinės valdybos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, taip pat skiriant departamento vadovus derėtų visapusiškai atsižvelgti į subalansuoto lyčių atstovavimo užtikrinimo svarbą;

| (10) | visos nuorodos į atitinkamus Sąjungos teisės aktus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į taršą iš laivų, taip pat į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių srityse; |
| --- | --- |

(10)

visos nuorodos į atitinkamus Sąjungos teisės aktus turėtų būti suprantamos kaip nuorodos į aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į taršą iš laivų, taip pat į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių srityse;

| (11) | šiame reglamente „apsauga jūroje“ suprantama pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (4) – tai jungtinių prevencinių priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti laivus ir uostų įrenginius nuo tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės, visuma. Apsaugos tikslo turėtų būti siekiama patvirtinant atitinkamas priemones jūrų transporto politikos srityje nedarant poveikio valstybių narių taisyklėms nacionalinio saugumo, gynybos ir viešojo saugumo srityje bei kovos su finansiniais nusikaltimais valstybei srityje; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente „apsauga jūroje“ suprantama pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (4) – tai jungtinių prevencinių priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti laivus ir uostų įrenginius nuo tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės, visuma. Apsaugos tikslo turėtų būti siekiama patvirtinant atitinkamas priemones jūrų transporto politikos srityje nedarant poveikio valstybių narių taisyklėms nacionalinio saugumo, gynybos ir viešojo saugumo srityje bei kovos su finansiniais nusikaltimais valstybei srityje;

| (12) | agentūra turėtų veikti Sąjungos labui. Tai turėtų būti taikoma ir tokiai situacijai, kai agentūrai pavedama atlikti jos kompetencijai priklausančius uždavinius ne valstybių narių teritorijoje ir teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, propaguojant Sąjungos jūrų saugumo politiką; |
| --- | --- |

(12)

agentūra turėtų veikti Sąjungos labui. Tai turėtų būti taikoma ir tokiai situacijai, kai agentūrai pavedama atlikti jos kompetencijai priklausančius uždavinius ne valstybių narių teritorijoje ir teikti techninę pagalbą atitinkamoms trečiosioms šalims, propaguojant Sąjungos jūrų saugumo politiką;

| (13) | agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti nacionalinius pajėgumus, kurių reikia Sąjungos acquis įgyvendinti; |
| --- | --- |

(13)

agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos nustatyti nacionalinius pajėgumus, kurių reikia Sąjungos acquis įgyvendinti;

| (14) | agentūra turėtų teikti operatyvinę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai. Tai turėtų apimti tokias tarnybas kaip Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą (SafeSeaNet), Europos palydovinę naftos išsiliejimo priežiūros tarnybą (CleanSeaNet), Europos Sąjungos tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenų centrą (ES LRIT duomenų centras) ir ES valstybinės uostų kontrolės tikrinimo duomenų bazę (Thetis); |
| --- | --- |

(14)

agentūra turėtų teikti operatyvinę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai. Tai turėtų apimti tokias tarnybas kaip Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą (SafeSeaNet), Europos palydovinę naftos išsiliejimo priežiūros tarnybą (CleanSeaNet), Europos Sąjungos tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenų centrą (ES LRIT duomenų centras) ir ES valstybinės uostų kontrolės tikrinimo duomenų bazę (Thetis);

| (15) | reikėtų pasinaudoti agentūros patirtimi, susijusia su elektroniniu duomenų perdavimu ir keitimosi laivybos informacija sistemomis, kad būtų supaprastinti laivams taikomi pranešimo formalumai, siekiant pašalinti kliūtis jūrų transporto srityje ir sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių. Agentūra visų pirma turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (5); |
| --- | --- |

(15)

reikėtų pasinaudoti agentūros patirtimi, susijusia su elektroniniu duomenų perdavimu ir keitimosi laivybos informacija sistemomis, kad būtų supaprastinti laivams taikomi pranešimo formalumai, siekiant pašalinti kliūtis jūrų transporto srityje ir sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių. Agentūra visų pirma turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (5);

| (16) | agentūra turėtų Komisijai teikti didesnę pagalbą, susijusią su jos kompetencijos sritims priklausančia mokslinių tyrimų veikla. Tačiau reikėtų siekti, kad agentūros veikla nesidubliuotų su veikla, vykdoma pagal esamą Sąjungos mokslinių tyrimų sistemą. Visų pirma agentūra neturėtų vadovauti mokslinių tyrimų projektams; |
| --- | --- |

(16)

agentūra turėtų Komisijai teikti didesnę pagalbą, susijusią su jos kompetencijos sritims priklausančia mokslinių tyrimų veikla. Tačiau reikėtų siekti, kad agentūros veikla nesidubliuotų su veikla, vykdoma pagal esamą Sąjungos mokslinių tyrimų sistemą. Visų pirma agentūra neturėtų vadovauti mokslinių tyrimų projektams;

| (17) | atsižvelgdama į kuriamas naujas inovacines programas ir paslaugas ir į tobulinamas esamas programas ir paslaugas, taip pat siekdama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, agentūra turėtų visapusiškai pasinaudoti Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos programos (GMES) teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgdama į kuriamas naujas inovacines programas ir paslaugas ir į tobulinamas esamas programas ir paslaugas, taip pat siekdama sukurti Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, agentūra turėtų visapusiškai pasinaudoti Europos palydovinės navigacijos programų (EGNOS ir Galileo) ir Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos programos (GMES) teikiamomis galimybėmis;

| (18) | pasibaigus galioti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2850/2000/EB (6) sukurtai Sąjungos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje sistemai, agentūra turėtų tęsti tam tikrą veiklą, anksčiau vykdytą pagal tą sistemą, ir ypač pasinaudoti konsultacinėje techninėje grupėje įgyta patirtimi greitai reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą. Dėl agentūros veiklos šioje srityje neturėtų būti panaikinta pakrančių valstybių atsakomybė turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, o vykdant šią veiklą turėtų būti laikomasi galiojančių valstybių narių ar valstybių narių grupių bendradarbiavimo susitarimų; |
| --- | --- |

(18)

pasibaigus galioti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2850/2000/EB (6) sukurtai Sąjungos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje sistemai, agentūra turėtų tęsti tam tikrą veiklą, anksčiau vykdytą pagal tą sistemą, ir ypač pasinaudoti konsultacinėje techninėje grupėje įgyta patirtimi greitai reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą. Dėl agentūros veiklos šioje srityje neturėtų būti panaikinta pakrančių valstybių atsakomybė turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, o vykdant šią veiklą turėtų būti laikomasi galiojančių valstybių narių ar valstybių narių grupių bendradarbiavimo susitarimų;

| (19) | gavusi prašymą, agentūra valstybėms narėms pateikia išsamią informaciją apie galimus taršos iš laivų atvejus naudodamasi CleanSeaNet, kad tos valstybės narės galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (7). Tačiau vykdymo užtikrinimo veiksmingumas labai skiriasi, nepaisant to, kad tokia tarša gali išplisti į kitų valstybių vandenis. Todėl, rengdama kitą ataskaitą pagal tos direktyvos 12 straipsnį, Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti informaciją apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą, taip pat kitą su jos taikymu susijusią informaciją; |
| --- | --- |

(19)

gavusi prašymą, agentūra valstybėms narėms pateikia išsamią informaciją apie galimus taršos iš laivų atvejus naudodamasi CleanSeaNet, kad tos valstybės narės galėtų vykdyti savo įsipareigojimus pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (7). Tačiau vykdymo užtikrinimo veiksmingumas labai skiriasi, nepaisant to, kad tokia tarša gali išplisti į kitų valstybių vandenis. Todėl, rengdama kitą ataskaitą pagal tos direktyvos 12 straipsnį, Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti informaciją apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą, taip pat kitą su jos taikymu susijusią informaciją;

| (20) | nukentėjusių valstybių prašymai, kad agentūra sutelktų taršos šalinimo veiksmus, turėtų būti teikiami naudojantis Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (8) nustatytu ES civilinės saugos mechanizmu. Tačiau Komisija gali laikyti, kad kitais nei prašymo mobilizuoti rezervinius taršos šalinimo laivus ir įrangą atvejais gali būti tikslingiau naudoti kitas – pažangių informacinių technologijų – ryšio priemones, ir todėl gali informuoti prašymą pateikusią valstybę narę; |
| --- | --- |

(20)

nukentėjusių valstybių prašymai, kad agentūra sutelktų taršos šalinimo veiksmus, turėtų būti teikiami naudojantis Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (8) nustatytu ES civilinės saugos mechanizmu. Tačiau Komisija gali laikyti, kad kitais nei prašymo mobilizuoti rezervinius taršos šalinimo laivus ir įrangą atvejais gali būti tikslingiau naudoti kitas – pažangių informacinių technologijų – ryšio priemones, ir todėl gali informuoti prašymą pateikusią valstybę narę;

| (21) | naujausi įvykiai parodė, kokį pavojų naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veikla kelia jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Agentūros reagavimo į taršą nafta pajėgumai ir jos kompetencija taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis srityje turėtų būti naudojami nukentėjusios valstybės prašymu reaguojant į tokios veiklos sukeltą taršą; |
| --- | --- |

(21)

naujausi įvykiai parodė, kokį pavojų naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veikla kelia jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Agentūros reagavimo į taršą nafta pajėgumai ir jos kompetencija taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis srityje turėtų būti naudojami nukentėjusios valstybės prašymu reaguojant į tokios veiklos sukeltą taršą;

| (22) | visų pirma CleanSeaNet, kuri šiuo metu naudojama siekiant pateikti įrodymų, jog iš laivų išsiliejo nafta, turėtų taip pat būti naudojama agentūros norint nustatyti ir užregistruoti naftos išsiliejimo vykdant naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veiklą atvejus, nedarant neigiamo poveikio paslaugoms, kurios teikiamos jūrų transportui; |
| --- | --- |

(22)

visų pirma CleanSeaNet, kuri šiuo metu naudojama siekiant pateikti įrodymų, jog iš laivų išsiliejo nafta, turėtų taip pat būti naudojama agentūros norint nustatyti ir užregistruoti naftos išsiliejimo vykdant naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veiklą atvejus, nedarant neigiamo poveikio paslaugoms, kurios teikiamos jūrų transportui;

| (23) | agentūra yra sukaupusi ir pripažinusi vertingos kompetencijos ir priemonių jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į tą taršą srityse. Ši kompetencija ir priemonės gali būti naudingos vykdant kitą Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos jūrų transporto politika. Todėl agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms, jų paprašyta, plėtoti ir įgyvendinti tokią Sąjungos veiklą, jeigu administracinė valdyba patvirtina tai pagal agentūros metinę darbo programą. Tokiai pagalbai turėtų būti taikoma išsami ekonominės naudos analizė ir dėl jos neturėtų nukentėti agentūros pagrindinių uždavinių atlikimas; |
| --- | --- |

(23)

agentūra yra sukaupusi ir pripažinusi vertingos kompetencijos ir priemonių jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į tą taršą srityse. Ši kompetencija ir priemonės gali būti naudingos vykdant kitą Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos jūrų transporto politika. Todėl agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms, jų paprašyta, plėtoti ir įgyvendinti tokią Sąjungos veiklą, jeigu administracinė valdyba patvirtina tai pagal agentūros metinę darbo programą. Tokiai pagalbai turėtų būti taikoma išsami ekonominės naudos analizė ir dėl jos neturėtų nukentėti agentūros pagrindinių uždavinių atlikimas;

| (24) | technine pagalba, kurią teikia agentūra, taip pat padedama plėtoti aplinkai palankesnį jūrų transportą; |
| --- | --- |

(24)

technine pagalba, kurią teikia agentūra, taip pat padedama plėtoti aplinkai palankesnį jūrų transportą;

| (25) | dauguma klasifikacinių bendrovių yra susijusios ir su jūrų, ir su vidaus vandenų laivais. Remdamasi savo patirtimi klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su jūrų laivais, srityje, agentūra galėtų suteikti Komisijai reikalingos informacijos klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su vidaus vandenų laivais, srityje; taip būtų padidintas efektyvumas; |
| --- | --- |

(25)

dauguma klasifikacinių bendrovių yra susijusios ir su jūrų, ir su vidaus vandenų laivais. Remdamasi savo patirtimi klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su jūrų laivais, srityje, agentūra galėtų suteikti Komisijai reikalingos informacijos klasifikacinių bendrovių veiklos, susijusios su vidaus vandenų laivais, srityje; taip būtų padidintas efektyvumas;

| (26) | transporto informacinių sistemų sąsajos srityje agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis išnagrinėdama galimybę tokioms sistemoms dalytis informacija; |
| --- | --- |

(26)

transporto informacinių sistemų sąsajos srityje agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis išnagrinėdama galimybę tokioms sistemoms dalytis informacija;

| (27) | nedarant poveikio kompetentingų institucijų atsakomybei, agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant būsimą Sąjungos „e. jūrų sistemos“ iniciatyvą, kuria siekiama didinti Europos jūrų transporto sektoriaus veiksmingumą sudarant palankesnes sąlygas naudotis pažangiomis informacinėmis technologijomis; |
| --- | --- |

(27)

nedarant poveikio kompetentingų institucijų atsakomybei, agentūra turėtų padėti Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir įgyvendinant būsimą Sąjungos „e. jūrų sistemos“ iniciatyvą, kuria siekiama didinti Europos jūrų transporto sektoriaus veiksmingumą sudarant palankesnes sąlygas naudotis pažangiomis informacinėmis technologijomis;

| (28) | siekiant sukurti bendrąją rinką ir Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, reikėtų sumažinti laivybai tenkančią administravimo naštą, taip, inter alia, skatinant trumpųjų nuotolių jūrų transportą. Atsižvelgiant į tai, koncepcija „Mėlynoji juosta“ ir „e. jūrų sistema“ galėtų būti naudojamos kaip priemonės sumažinti pranešimo formalumus, kuriuos reikalaujama atlikti prekybos laivams įplaukiant į valstybių narių uostus arba išplaukiant iš jų; |
| --- | --- |

(28)

siekiant sukurti bendrąją rinką ir Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, reikėtų sumažinti laivybai tenkančią administravimo naštą, taip, inter alia, skatinant trumpųjų nuotolių jūrų transportą. Atsižvelgiant į tai, koncepcija „Mėlynoji juosta“ ir „e. jūrų sistema“ galėtų būti naudojamos kaip priemonės sumažinti pranešimo formalumus, kuriuos reikalaujama atlikti prekybos laivams įplaukiant į valstybių narių uostus arba išplaukiant iš jų;

| (29) | primenama, kad atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką ir siekiant laikytis institucinės pusiausvyros principo, agentūrai negali būti suteikti įgaliojimai priimti visuotino taikymo sprendimus; |
| --- | --- |

(29)

primenama, kad atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką ir siekiant laikytis institucinės pusiausvyros principo, agentūrai negali būti suteikti įgaliojimai priimti visuotino taikymo sprendimus;

| (30) | nedarant poveikio Reglamente (EB) Nr. 1406/2002 nustatytiems tikslams ir uždaviniams, Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų parengti ir pateikti galimybių studiją, kuria būtų siekiama įvertinti ir nustatyti galimybes stiprinti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimą ir jų bendradarbiavimą. Toje galimybių studijoje turėtų būti atsižvelgiama į esamą teisinę sistemą ir atitinkamuose Sąjungos forumuose pateiktas atitinkamas rekomendacijas, taip pat į šiuo metu kuriamą bendrą dalijimosi informacija aplinką (BDIA), taip pat turėtų būti visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, Europos Parlamentui ir Tarybai aiškiai nurodant sąnaudas ir naudą; |
| --- | --- |

(30)

nedarant poveikio Reglamente (EB) Nr. 1406/2002 nustatytiems tikslams ir uždaviniams, Komisija per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų parengti ir pateikti galimybių studiją, kuria būtų siekiama įvertinti ir nustatyti galimybes stiprinti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimą ir jų bendradarbiavimą. Toje galimybių studijoje turėtų būti atsižvelgiama į esamą teisinę sistemą ir atitinkamuose Sąjungos forumuose pateiktas atitinkamas rekomendacijas, taip pat į šiuo metu kuriamą bendrą dalijimosi informacija aplinką (BDIA), taip pat turėtų būti visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, Europos Parlamentui ir Tarybai aiškiai nurodant sąnaudas ir naudą;

| (31) | siekiant, kad Sąjungos jūrų sektoriaus grupės būtų konkurencingos, svarbu pritraukti kvalifikuotus Europos jūrininkus. Todėl, atsižvelgdama į esamą ir būsimą aukštos kvalifikacijos jūrininkų poreikį Sąjungoje, agentūra turėtų prireikus remti valstybes nares ir Komisiją skatinant jūrininkų rengimą, sudarydama palankesnes sąlygas savanoriškumo pagrindu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas jūrininkų rengimo srityje. Tai galėtų apimti pagalbą, savanoriškai teikiamą kompetentingiems Europos suinteresuotiesiems subjektams, siekiantiems tobulėti jūrininkų švietimo ir rengimo srityje, kartu visiškai pripažįstant valstybių narių atsakomybę už jūrininkų rengimo turinį ir organizavimą; |
| --- | --- |

(31)

siekiant, kad Sąjungos jūrų sektoriaus grupės būtų konkurencingos, svarbu pritraukti kvalifikuotus Europos jūrininkus. Todėl, atsižvelgdama į esamą ir būsimą aukštos kvalifikacijos jūrininkų poreikį Sąjungoje, agentūra turėtų prireikus remti valstybes nares ir Komisiją skatinant jūrininkų rengimą, sudarydama palankesnes sąlygas savanoriškumo pagrindu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas jūrininkų rengimo srityje. Tai galėtų apimti pagalbą, savanoriškai teikiamą kompetentingiems Europos suinteresuotiesiems subjektams, siekiantiems tobulėti jūrininkų švietimo ir rengimo srityje, kartu visiškai pripažįstant valstybių narių atsakomybę už jūrininkų rengimo turinį ir organizavimą;

| (32) | siekiant kovoti su didėjančia piratavimo grėsme, agentūra turėtų ir toliau atitinkamais atvejais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir kitiems atitinkamiems organams, įskaitant operacijas, pavyzdžiui, ES Jūros pajėgų operaciją Atalanta, perduoti išsamią informaciją apie laivų su valstybių narių vėliavomis, plaukiančių per zonas, kurios laikomos labai pavojingomis, padėtį. Be to, agentūra naudojasi priemonėmis, kurios galėtų būti naudingos, ypač kuriant BDIA. Todėl tikslinga, kad gavusi prašymą agentūra turėtų teikti duomenis apie atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Sąjungos organams, pavyzdžiui, Frontex ir Europolui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti prevencines apsaugos nuo tyčinių neteisėtų veiksmų, kaip nurodyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, priemones, nedarant poveikio valstybių narių teisėms ir pareigoms, taip pat laikantis taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų, ypač susijusių su tomis duomenų prašančiomis įstaigomis. Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) duomenys turėtų būti teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą, taikant procedūras, kurias turės nustatyti administracinė valdyba; |
| --- | --- |

(32)

siekiant kovoti su didėjančia piratavimo grėsme, agentūra turėtų ir toliau atitinkamais atvejais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir kitiems atitinkamiems organams, įskaitant operacijas, pavyzdžiui, ES Jūros pajėgų operaciją Atalanta, perduoti išsamią informaciją apie laivų su valstybių narių vėliavomis, plaukiančių per zonas, kurios laikomos labai pavojingomis, padėtį. Be to, agentūra naudojasi priemonėmis, kurios galėtų būti naudingos, ypač kuriant BDIA. Todėl tikslinga, kad gavusi prašymą agentūra turėtų teikti duomenis apie atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Sąjungos organams, pavyzdžiui, Frontex ir Europolui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti prevencines apsaugos nuo tyčinių neteisėtų veiksmų, kaip nurodyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, priemones, nedarant poveikio valstybių narių teisėms ir pareigoms, taip pat laikantis taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų, ypač susijusių su tomis duomenų prašančiomis įstaigomis. Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) duomenys turėtų būti teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą, taikant procedūras, kurias turės nustatyti administracinė valdyba;

| (33) | skelbdamos informaciją pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (9), Komisija ir agentūra turėtų remtis kompetencija ir patirtimi, gauta pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM), kad būtų užtikrintas nuoseklumas; |
| --- | --- |

(33)

skelbdamos informaciją pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (9), Komisija ir agentūra turėtų remtis kompetencija ir patirtimi, gauta pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM), kad būtų užtikrintas nuoseklumas;

| (34) | agentūros pagalba valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tarptautinių ir regioninių organizacijų veikloje, neturėtų daryti poveikio tų organizacijų ir valstybių narių santykiams, kurie atsiranda dėl valstybių narių narystės tose organizacijose; |
| --- | --- |

(34)

agentūros pagalba valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tarptautinių ir regioninių organizacijų veikloje, neturėtų daryti poveikio tų organizacijų ir valstybių narių santykiams, kurie atsiranda dėl valstybių narių narystės tose organizacijose;

| (35) | Sąjunga yra prisijungusi prie toliau išvardytų aktų, įsteigiančių regionines organizacijas, kurių veiklą taip pat apima agentūros tikslai: Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvencija (Helsinkio konvencija, peržiūrėta 1992 m.) (10); Konvencija dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos (Barselonos konvencija) (11) ir jos 1995 m. pakeitimai (12) bei daugelis jos protokolų; Bendradarbiavimo sutartis sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis pavojingomis medžiagomis klausimus (Bonos susitarimas) (13); Konvencija dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos sudarymo (OSPAR konvencija) (14); Bendradarbiavimo susitarimas siekiant apsaugoti nuo taršos šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrantes ir vandenis, pasirašytas 1990 m. spalio 17 d. (Lisabonos susitarimas) (15), ir jo Papildomas protokolas, pasirašytas 2008 m. gegužės 20 d., kuris dar neįsigaliojo (16). Sąjunga taip pat derasi dėl prisijungimo prie Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (Bukarešto konvencijos), pasirašytos 1992 m. balandžio mėn. Todėl agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tų regioninių organizacijų veikloje; |
| --- | --- |

(35)

Sąjunga yra prisijungusi prie toliau išvardytų aktų, įsteigiančių regionines organizacijas, kurių veiklą taip pat apima agentūros tikslai: Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos konvencija (Helsinkio konvencija, peržiūrėta 1992 m.) (10); Konvencija dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos (Barselonos konvencija) (11) ir jos 1995 m. pakeitimai (12) bei daugelis jos protokolų; Bendradarbiavimo sutartis sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis pavojingomis medžiagomis klausimus (Bonos susitarimas) (13); Konvencija dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos sudarymo (OSPAR konvencija) (14); Bendradarbiavimo susitarimas siekiant apsaugoti nuo taršos šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrantes ir vandenis, pasirašytas 1990 m. spalio 17 d. (Lisabonos susitarimas) (15), ir jo Papildomas protokolas, pasirašytas 2008 m. gegužės 20 d., kuris dar neįsigaliojo (16). Sąjunga taip pat derasi dėl prisijungimo prie Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos (Bukarešto konvencijos), pasirašytos 1992 m. balandžio mėn. Todėl agentūra turėtų teikti techninę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai, kad jos galėtų dalyvauti atitinkamoje tų regioninių organizacijų veikloje;

| (36) | be minėtų regioninių organizacijų, reagavimo į taršą srityje yra sudaryta nemažai kitų regioninių, subregioninių ir dvišalių veiksmų koordinavimo bei bendradarbiavimo susitarimų. Teikdama pagalbą jūrų taršos atveju trečiosioms šalims, turinčioms bendrą su ES regioninį jūrų baseiną, agentūra turėtų veikti atsižvelgdama į tuos susitarimus; |
| --- | --- |

(36)

be minėtų regioninių organizacijų, reagavimo į taršą srityje yra sudaryta nemažai kitų regioninių, subregioninių ir dvišalių veiksmų koordinavimo bei bendradarbiavimo susitarimų. Teikdama pagalbą jūrų taršos atveju trečiosioms šalims, turinčioms bendrą su ES regioninį jūrų baseiną, agentūra turėtų veikti atsižvelgdama į tuos susitarimus;

| (37) | Sąjunga su kaimyninėmis šalimis turi Viduržemio jūros, Juodosios jūros ir Baltijos jūros bendrus regioninius baseinus. Komisijos prašymu agentūra turėtų teikti pagalbą jūrų taršos atveju šios šalims; |
| --- | --- |

(37)

Sąjunga su kaimyninėmis šalimis turi Viduržemio jūros, Juodosios jūros ir Baltijos jūros bendrus regioninius baseinus. Komisijos prašymu agentūra turėtų teikti pagalbą jūrų taršos atveju šios šalims;

| (38) | siekiant kuo didesnio efektyvumo, agentūra turėtų kiek įmanoma glaudžiau bendradarbiauti, kaip numatyta Paryžiaus SM. Komisija ir valstybės narės turėtų toliau nagrinėti visas galimybes dar labiau padidinti efektyvumą; jas būtų galima pateikti svarstyti pagal Paryžiaus SM; |
| --- | --- |

(38)

siekiant kuo didesnio efektyvumo, agentūra turėtų kiek įmanoma glaudžiau bendradarbiauti, kaip numatyta Paryžiaus SM. Komisija ir valstybės narės turėtų toliau nagrinėti visas galimybes dar labiau padidinti efektyvumą; jas būtų galima pateikti svarstyti pagal Paryžiaus SM;

| (39) | siekdama užtikrinti, kad teisiškai privalomi Sąjungos teisės aktai jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityse būtų teisingai įgyvendinami praktikoje, agentūra turėtų padėti Komisijai vykdydama vizitus į valstybes nares. Šie vizitai į nacionalines administracijas turėtų sudaryti sąlygas agentūrai surinkti visą informaciją, būtiną siekiant pateikti išsamią ataskaitą Komisijai, kad ji atliktų tolesnį vertinimą. Šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis principų, nurodytų Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, ir taip, kad būtų kuo labiau sumažinta nacionalinėms jūrų administracijoms tenkanti našta. Be to, šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis nustatytos procedūros, įskaitant administracinės valdybos patvirtintą metodiką; |
| --- | --- |

(39)

siekdama užtikrinti, kad teisiškai privalomi Sąjungos teisės aktai jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityse būtų teisingai įgyvendinami praktikoje, agentūra turėtų padėti Komisijai vykdydama vizitus į valstybes nares. Šie vizitai į nacionalines administracijas turėtų sudaryti sąlygas agentūrai surinkti visą informaciją, būtiną siekiant pateikti išsamią ataskaitą Komisijai, kad ji atliktų tolesnį vertinimą. Šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis principų, nurodytų Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, ir taip, kad būtų kuo labiau sumažinta nacionalinėms jūrų administracijoms tenkanti našta. Be to, šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis nustatytos procedūros, įskaitant administracinės valdybos patvirtintą metodiką;

| (40) | agentūra turėtų padėti Komisijai atlikdama pripažintų organizacijų patikrinimus, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (17). Šie patikrinimai taip pat gali būti rengiami trečiosiose šalyse. Komisija ir agentūra turėtų užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės būtų tinkamai informuotos. Be to, agentūra turėtų vykdyti Komisijos jai pavestus jūrininkų rengimo ir atestavimo tikrinimus trečiosiose šalyse pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (18). Reglamente (EB) Nr. 1406/2002 neturėtų būti pateikta išsami informacija, susijusi su technine pagalba, kurią agentūra teikia Komisijai atliekant patikrinimus apsaugos jūroje srityje pagal 2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2008, nustatantį iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (19); |
| --- | --- |

(40)

agentūra turėtų padėti Komisijai atlikdama pripažintų organizacijų patikrinimus, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (17). Šie patikrinimai taip pat gali būti rengiami trečiosiose šalyse. Komisija ir agentūra turėtų užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės būtų tinkamai informuotos. Be to, agentūra turėtų vykdyti Komisijos jai pavestus jūrininkų rengimo ir atestavimo tikrinimus trečiosiose šalyse pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (18). Reglamente (EB) Nr. 1406/2002 neturėtų būti pateikta išsami informacija, susijusi su technine pagalba, kurią agentūra teikia Komisijai atliekant patikrinimus apsaugos jūroje srityje pagal 2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2008, nustatantį iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (19);

| (41) | siekiant užtikrinti suderinamumą su politikos tikslais ir Sąjungos institucine sąranga, taip pat taikytinomis administracinėmis ir finansinėmis procedūromis, Komisija turėtų pateikti oficialią rekomendaciją – raštišką nuomonę – dėl agentūros daugiametės strategijos projekto ir metinių darbo programų projektų; administracinė valdyba į šią nuomonę turėtų atsižvelgti prieš priimdama tuos dokumentus; |
| --- | --- |

(41)

siekiant užtikrinti suderinamumą su politikos tikslais ir Sąjungos institucine sąranga, taip pat taikytinomis administracinėmis ir finansinėmis procedūromis, Komisija turėtų pateikti oficialią rekomendaciją – raštišką nuomonę – dėl agentūros daugiametės strategijos projekto ir metinių darbo programų projektų; administracinė valdyba į šią nuomonę turėtų atsižvelgti prieš priimdama tuos dokumentus;

| (42) | siekiant užtikrinti teisingą ir skaidrią vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrą, vykdant atrankos procedūrą turėtų būti laikomasi Komisijos gairių dėl Sąjungos agentūrų direktorių atrankos ir skyrimo. Šiose gairėse numatyta, kad paraiškas gali teikti bet kurios valstybės narės pilietis. Dėl tų pačių priežasčių administracinė valdyba pirminės atrankos komitete turėtų turėti savo stebėtoją. Stebėtojas turėtų būti informuojamas vėlesniais atrankos procedūros etapais. Tuo metu, kai administracinė valdyba priima sprendimą dėl savo narių paskyrimo, ji turėtų galėti teikti Komisijai klausimus apie atrankos procedūrą. Be to, laikantis įprastos praktikos, administracinė valdyba turėtų turėti galimybę pasikviesti pokalbiui į trumpąjį sąrašą atrinktus kandidatus. Visuose agentūros vykdomojo direktoriaus atrankos procedūros etapuose visos susijusios Šalys turėtų užtikrinti, kad kandidatų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (20); |
| --- | --- |

(42)

siekiant užtikrinti teisingą ir skaidrią vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrą, vykdant atrankos procedūrą turėtų būti laikomasi Komisijos gairių dėl Sąjungos agentūrų direktorių atrankos ir skyrimo. Šiose gairėse numatyta, kad paraiškas gali teikti bet kurios valstybės narės pilietis. Dėl tų pačių priežasčių administracinė valdyba pirminės atrankos komitete turėtų turėti savo stebėtoją. Stebėtojas turėtų būti informuojamas vėlesniais atrankos procedūros etapais. Tuo metu, kai administracinė valdyba priima sprendimą dėl savo narių paskyrimo, ji turėtų galėti teikti Komisijai klausimus apie atrankos procedūrą. Be to, laikantis įprastos praktikos, administracinė valdyba turėtų turėti galimybę pasikviesti pokalbiui į trumpąjį sąrašą atrinktus kandidatus. Visuose agentūros vykdomojo direktoriaus atrankos procedūros etapuose visos susijusios Šalys turėtų užtikrinti, kad kandidatų asmens duomenys būtų tvarkomi laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (20);

| (43) | nors agentūra daugiausia finansuojama Sąjungos įnašais, ji taip pat gauna pajamas iš mokesčių ir rinkliavų už teikiamas paslaugas. Šie mokesčiai ir rinkliavos visų pirma yra susiję su ES LRIT duomenų centro veikimu ir yra renkami pagal 2007 m. spalio 1–2 d. ir 2008 m. gruodžio 9 d. priimtas Tarybos rezoliucijas dėl ES LRIT duomenų centro įsteigimo ir visų pirma pagal rezoliucijų dalis, susijusias su LRIT pranešimų finansavimu; |
| --- | --- |

(43)

nors agentūra daugiausia finansuojama Sąjungos įnašais, ji taip pat gauna pajamas iš mokesčių ir rinkliavų už teikiamas paslaugas. Šie mokesčiai ir rinkliavos visų pirma yra susiję su ES LRIT duomenų centro veikimu ir yra renkami pagal 2007 m. spalio 1–2 d. ir 2008 m. gruodžio 9 d. priimtas Tarybos rezoliucijas dėl ES LRIT duomenų centro įsteigimo ir visų pirma pagal rezoliucijų dalis, susijusias su LRIT pranešimų finansavimu;

| (44) | rengdama pažangos ataskaitą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, Komisija taip pat turėtų išnagrinėti galimą agentūros indėlį įgyvendinant būsimą teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevencijos atžvilgiu, atsižvelgiant į agentūros sukauptą ir pripažintą kompetenciją bei priemones; |
| --- | --- |

(44)

rengdama pažangos ataskaitą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, Komisija taip pat turėtų išnagrinėti galimą agentūros indėlį įgyvendinant būsimą teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevencijos atžvilgiu, atsižvelgiant į agentūros sukauptą ir pripažintą kompetenciją bei priemones;

| (45) | atitinkamais atvejais agentūros veikla taip pat turėtų būti prisidedama prie tikros Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių kūrimo; |
| --- | --- |

(45)

atitinkamais atvejais agentūros veikla taip pat turėtų būti prisidedama prie tikros Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių kūrimo;

| (46) | turėtų būti atsižvelgiama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (21) ir ypač į jo 208 straipsnį; |
| --- | --- |

(46)

turėtų būti atsižvelgiama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (21) ir ypač į jo 208 straipsnį;

| (47) | todėl Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(47)

todėl Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1–3 straipsniai pakeičiami taip:
  „1 straipsnis
  Tikslai
  1.   Siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos, reagavimo į jūrų taršą iš laivų ir reagavimo į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių lygį, šiuo reglamentu įkuriama Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra).
  2.   Šiuo tikslu agentūra bendradarbiauja su valstybėmis narėmis bei Komisija ir teikia joms techninę, operatyvinę bei mokslinę pagalbą šio straipsnio 1 dalyje nurodytose srityse laikantis 2 straipsnyje nustatytų pagrindinių uždavinių ir, kai taikytina, 2a straipsnyje nustatytų pagalbinių uždavinių, visų pirma siekdama padėti valstybėms narėms ir Komisijai tinkamai taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Reagavimo į taršą srityje agentūra teikia operatyvinę pagalbą tik gavusi nukentėjusios (-ių) valstybės (-ių) prašymą.
  3.   Teikdama 2 dalyje nurodytą pagalbą agentūra atitinkamais atvejais prisideda prie jūrų eismo ir jūrų transporto bendro veiksmingumo, kaip apibrėžta šiame reglamente, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos Europos jūrų transporto erdvei be kliūčių sukurti.
  2 straipsnis
  Pagrindiniai agentūros uždaviniai
  1.   Siekiant užtikrinti, kad 1 straipsnyje nurodytų tikslų būtų siekiama tinkamai, agentūra vykdo šiame straipsnyje išvardytus pagrindinius uždavinius.
  2.   Agentūra padeda Komisijai:






  a) | atlikti parengiamąjį darbą atnaujinant ir rengiant susijusius Sąjungos teisės aktus, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės aktų raidą; |
| --- | --- | --- |

1)

1–3 straipsniai pakeičiami taip:

„1 straipsnis

Tikslai

1.   Siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos, reagavimo į jūrų taršą iš laivų ir reagavimo į jūrų taršą iš naftos ir dujų įrenginių lygį, šiuo reglamentu įkuriama Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra).

2.   Šiuo tikslu agentūra bendradarbiauja su valstybėmis narėmis bei Komisija ir teikia joms techninę, operatyvinę bei mokslinę pagalbą šio straipsnio 1 dalyje nurodytose srityse laikantis 2 straipsnyje nustatytų pagrindinių uždavinių ir, kai taikytina, 2a straipsnyje nustatytų pagalbinių uždavinių, visų pirma siekdama padėti valstybėms narėms ir Komisijai tinkamai taikyti atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Reagavimo į taršą srityje agentūra teikia operatyvinę pagalbą tik gavusi nukentėjusios (-ių) valstybės (-ių) prašymą.

3.   Teikdama 2 dalyje nurodytą pagalbą agentūra atitinkamais atvejais prisideda prie jūrų eismo ir jūrų transporto bendro veiksmingumo, kaip apibrėžta šiame reglamente, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos Europos jūrų transporto erdvei be kliūčių sukurti.

2 straipsnis

Pagrindiniai agentūros uždaviniai

1.   Siekiant užtikrinti, kad 1 straipsnyje nurodytų tikslų būtų siekiama tinkamai, agentūra vykdo šiame straipsnyje išvardytus pagrindinius uždavinius.

2.   Agentūra padeda Komisijai:

a)

atlikti parengiamąjį darbą atnaujinant ir rengiant susijusius Sąjungos teisės aktus, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinės teisės aktų raidą;

| b) | veiksmingai įgyvendinti atitinkamus privalomus Sąjungos teisės aktus, visų pirma vykdant šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus vizitus bei patikrinimus ir teikiant techninę pagalbą Komisijai, kai ji atlieka pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių saugumo stiprinimo (22) 9 straipsnio 4 dalį jai pavestus patikrinimus. Šiuo atžvilgiu ji gali Komisijai teikti pasiūlymus dėl galimo šių privalomų teisės aktų tobulinimo; |
| --- | --- |

b)

veiksmingai įgyvendinti atitinkamus privalomus Sąjungos teisės aktus, visų pirma vykdant šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus vizitus bei patikrinimus ir teikiant techninę pagalbą Komisijai, kai ji atlieka pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių saugumo stiprinimo (22) 9 straipsnio 4 dalį jai pavestus patikrinimus. Šiuo atžvilgiu ji gali Komisijai teikti pasiūlymus dėl galimo šių privalomų teisės aktų tobulinimo;

| c) | tirti įgyvendinamus arba jau įgyvendintus su agentūros veiklos tikslais susijusius mokslinių tyrimų projektus; tai gali apimti galimų tolesnių susijusių priemonių nustatymą atsižvelgiant į konkrečių mokslinių tyrimų projektų rezultatus; |
| --- | --- |

c)

tirti įgyvendinamus arba jau įgyvendintus su agentūros veiklos tikslais susijusius mokslinių tyrimų projektus; tai gali apimti galimų tolesnių susijusių priemonių nustatymą atsižvelgiant į konkrečių mokslinių tyrimų projektų rezultatus;

| d) | vykdyti visas kitas užduotis, kurios Komisijai pavedamos Sąjungos teisėkūros procedūra priimtais aktais dėl agentūros veiklos tikslų. |
| --- | --- |

d)

vykdyti visas kitas užduotis, kurios Komisijai pavedamos Sąjungos teisėkūros procedūra priimtais aktais dėl agentūros veiklos tikslų.

3.   Agentūra dirba kartu su valstybėmis narėmis, kad:

| a) | atitinkamais atvejais organizuotų susijusią mokymo veiklą srityse, už kurias yra atsakinga valstybė narė; |
| --- | --- |

a)

atitinkamais atvejais organizuotų susijusią mokymo veiklą srityse, už kurias yra atsakinga valstybė narė;

| b) | rengtų techninius sprendimus, įskaitant susijusių operatyvinių paslaugų teikimą, ir teiktų techninę pagalbą, reikalingą nacionaliniams pajėgumams stiprinti, kad jie galėtų įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

rengtų techninius sprendimus, įskaitant susijusių operatyvinių paslaugų teikimą, ir teiktų techninę pagalbą, reikalingą nacionaliniams pajėgumams stiprinti, kad jie galėtų įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus;

| c) | valstybės narės prašymu suteiktų atitinkamą informaciją, surinktą 3 straipsnyje nurodytų patikrinimų metu, kad padėtų stebėti pripažintas organizacijas, kurios valstybių narių vardu atlieka sertifikavimo užduotis pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (23) 9 straipsnį, nedarant poveikio vėliavos valstybės teisėms ir pareigoms; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės prašymu suteiktų atitinkamą informaciją, surinktą 3 straipsnyje nurodytų patikrinimų metu, kad padėtų stebėti pripažintas organizacijas, kurios valstybių narių vardu atlieka sertifikavimo užduotis pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (23) 9 straipsnį, nedarant poveikio vėliavos valstybės teisėms ir pareigoms;

| d) | papildomomis priemonėmis išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu remtų reagavimo į taršą iš laivų ir į jūrų taršą iš dujų ir naftos įrenginių veiksmus, kai prašymą pateikia nukentėjusi valstybė narė, kuriai vadovaujant atliekamos valymo operacijos, nepanaikinant pakrančių valstybių narių atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, tuo pat metu atsižvelgdama į esamą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje. Atitinkamais atvejais prašymai sutelkti kovos su tarša veiksmus patiekiami pasinaudojant ES civilinės saugos mechanizmu, nustatytu Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (24). |
| --- | --- |

d)

papildomomis priemonėmis išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu remtų reagavimo į taršą iš laivų ir į jūrų taršą iš dujų ir naftos įrenginių veiksmus, kai prašymą pateikia nukentėjusi valstybė narė, kuriai vadovaujant atliekamos valymo operacijos, nepanaikinant pakrančių valstybių narių atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus, tuo pat metu atsižvelgdama į esamą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje. Atitinkamais atvejais prašymai sutelkti kovos su tarša veiksmus patiekiami pasinaudojant ES civilinės saugos mechanizmu, nustatytu Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas (24).

4.   Agentūra skatina valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą:

| a) | laivų eismo stebėsenos srityje, kuriai taikoma Direktyva 2002/59/EB, agentūra visų pirma skatina pakrančių valstybių bendradarbiavimą atitinkamose laivybos zonose, taip pat kuria ir valdo Europos Sąjungos laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo sistemos Europos duomenų centrą ir Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą SafeSeaNet, kaip nurodyta tos direktyvos 6b ir 22a straipsniuose, taip pat Tarptautinę tolimojo identifikavimo ir sekimo informacijos keitimosi duomenimis sistemą, laikydamasi Tarptautinėje jūrų organizacijoje (toliau – TJO) prisiimtų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

a)

laivų eismo stebėsenos srityje, kuriai taikoma Direktyva 2002/59/EB, agentūra visų pirma skatina pakrančių valstybių bendradarbiavimą atitinkamose laivybos zonose, taip pat kuria ir valdo Europos Sąjungos laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo sistemos Europos duomenų centrą ir Sąjungos keitimosi jūrų laivybos informacija sistemą SafeSeaNet, kaip nurodyta tos direktyvos 6b ir 22a straipsniuose, taip pat Tarptautinę tolimojo identifikavimo ir sekimo informacijos keitimosi duomenimis sistemą, laikydamasi Tarptautinėje jūrų organizacijoje (toliau – TJO) prisiimtų įsipareigojimų;

| b) | gavusi prašymą ir nepažeisdama nacionalinės ir Sąjungos teisės, teikdama atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms neviršijant jų įgaliojimų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti apsaugos nuo piratavimo ir tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės priemones, kaip numatyta taikytinoje Sąjungos teisėje arba pagal tarptautiniu lygmeniu sutartas teisines priemones jūrų transporto srityje, laikydamasi taikytinų duomenų apsaugos taisyklių ir taikydama administracines procedūras, kurias turi nustatyti administracinė valdyba arba pagal Direktyvą 2002/59/EB įsteigta Aukšto lygio valdymo grupė; Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenys teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą; |
| --- | --- |

b)

gavusi prašymą ir nepažeisdama nacionalinės ir Sąjungos teisės, teikdama atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms neviršijant jų įgaliojimų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti apsaugos nuo piratavimo ir tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės priemones, kaip numatyta taikytinoje Sąjungos teisėje arba pagal tarptautiniu lygmeniu sutartas teisines priemones jūrų transporto srityje, laikydamasi taikytinų duomenų apsaugos taisyklių ir taikydama administracines procedūras, kurias turi nustatyti administracinė valdyba arba pagal Direktyvą 2002/59/EB įsteigta Aukšto lygio valdymo grupė; Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenys teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą;

| c) | jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimų srityje, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/18/EB, nustatančioje pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui (25); agentūra, paprašius atitinkamoms valstybėms narėms ir darant prielaidą, kad nekils jokio interesų konflikto, teikia šioms valstybėms narėms operatyvinę pagalbą vykdant didelių arba labai didelių avarijų tyrimus ir nagrinėja saugos tyrimo ataskaitas, siekdama nustatyti pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu, t. y. patirtį, iš kurios reikėtų pasimokyti. Remdamasi valstybių narių pagal tos direktyvos 17 straipsnį pateiktais duomenimis, agentūra rengia metinę jūrų laivų avarijų ir incidentų apžvalgą; |
| --- | --- |

c)

jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimų srityje, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/18/EB, nustatančioje pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui (25); agentūra, paprašius atitinkamoms valstybėms narėms ir darant prielaidą, kad nekils jokio interesų konflikto, teikia šioms valstybėms narėms operatyvinę pagalbą vykdant didelių arba labai didelių avarijų tyrimus ir nagrinėja saugos tyrimo ataskaitas, siekdama nustatyti pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu, t. y. patirtį, iš kurios reikėtų pasimokyti. Remdamasi valstybių narių pagal tos direktyvos 17 straipsnį pateiktais duomenimis, agentūra rengia metinę jūrų laivų avarijų ir incidentų apžvalgą;

| d) | teikdama objektyvius, patikimus ir palyginamus statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, įgalina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių jų veiksmams pagerinti ir galiojančių priemonių veiksmingumui ir ekonominiam efektyvumui įvertinti. Tokie uždaviniai apima techninių duomenų rinkimą, registravimą ir vertinimą, sistemingą turimų duomenų bazių naudojimą, įskaitant jų tarpusavio papildymą vieni kitų duomenimis, ir tam tikrais atvejais papildomų duomenų bazių kūrimą. Remdamasi surinktais duomenimis, agentūra padeda Komisijai skelbti informaciją apie laivus pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (26); |
| --- | --- |

d)

teikdama objektyvius, patikimus ir palyginamus statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, įgalina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių jų veiksmams pagerinti ir galiojančių priemonių veiksmingumui ir ekonominiam efektyvumui įvertinti. Tokie uždaviniai apima techninių duomenų rinkimą, registravimą ir vertinimą, sistemingą turimų duomenų bazių naudojimą, įskaitant jų tarpusavio papildymą vieni kitų duomenimis, ir tam tikrais atvejais papildomų duomenų bazių kūrimą. Remdamasi surinktais duomenimis, agentūra padeda Komisijai skelbti informaciją apie laivus pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (26);

| e) | rinkdama ir analizuodama duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (27); |
| --- | --- |

e)

rinkdama ir analizuodama duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (27);

| f) | gerindama neteisėtai teršalus išmetančių laivų aptikimą ir persekiojimą pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (28); |
| --- | --- |

f)

gerindama neteisėtai teršalus išmetančių laivų aptikimą ir persekiojimą pagal 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (28);

| g) | jūrų taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių srityje – stebėdama tokios taršos mastą ir poveikį aplinkai naudodamasi Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnyba (CleanSeaNet); |
| --- | --- |

g)

jūrų taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių srityje – stebėdama tokios taršos mastą ir poveikį aplinkai naudodamasi Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnyba (CleanSeaNet);

| h) | teikdama techninę pagalbą, kuri yra reikalinga valstybėms narėms ir Komisijai dalyvaujant atitinkamoje TJO, Tarptautinės darbo organizacijos techninių organų veikloje su laivyba susijusiais klausimais, Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM) ir susijusių regioninių organizacijų, kurių narė yra Sąjunga, veikloje svarstant su Sąjungos kompetencija susijusius klausimus; |
| --- | --- |

h)

teikdama techninę pagalbą, kuri yra reikalinga valstybėms narėms ir Komisijai dalyvaujant atitinkamoje TJO, Tarptautinės darbo organizacijos techninių organų veikloje su laivyba susijusiais klausimais, Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės (toliau – Paryžiaus SM) ir susijusių regioninių organizacijų, kurių narė yra Sąjunga, veikloje svarstant su Sąjungos kompetencija susijusius klausimus;

| i) | įgyvendinant 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (29), visų pirma sudarydama palankesnes sąlygas elektroniniu būdu perduoti duomenis per SafeSeaNet ir padėdama kurti vieno langelio sistemą. |
| --- | --- |

i)

įgyvendinant 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (29), visų pirma sudarydama palankesnes sąlygas elektroniniu būdu perduoti duomenis per SafeSeaNet ir padėdama kurti vieno langelio sistemą.

5.   Agentūra Komisijos prašymu gali teikti techninę pagalbą, įskaitant susijusios mokymo veiklos organizavimą, dėl susijusių Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo valstybėms, pateikusioms paraiškas dėl stojimo į Sąjungą, ir, jei taikoma, Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms ir Paryžiaus SM dalyvaujančioms šalims.

Agentūra taip pat gali teikti pagalbą reaguojant į taršą iš laivų ir jūrų taršą iš dujų ir naftos įrenginių, kai nukenčia tos trečiosios šalys, kurios turi bendrą su ES regioninį jūrų baseiną, pagal Sprendimu 2007/779/EB, Euratomas, nustatytą ES civilinės saugos mechanizmą, ir tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos valstybėms narėms, kaip tai nurodyta šio straipsnio 3 dalies d punkte. Šie uždaviniai derinami su galiojančiais regioninio bendradarbiavimo susitarimais, susijusiais su tarša jūrose.

2a straipsnis

Pagalbiniai agentūros uždaviniai

1.   Nedarant poveikio 2 straipsnyje nustatytiems pagrindiniams uždaviniams, agentūra padeda Komisijai ir valstybėms narėms prireikus plėtoti ir įgyvendinti su agentūros tikslais susijusią Sąjungos veiklą, kaip išdėstyta šio straipsnio 2 ir 3 dalyse, jeigu agentūra turi sukauptos ir pripažintos kompetencijos bei priemonių. Šiame straipsnyje nustatytais pagalbiniais uždaviniais:

| a) | sukuriama pagrįsta pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

a)

sukuriama pagrįsta pridėtinė vertė;

| b) | vengiama veiklos dubliavimo; |
| --- | --- |

b)

vengiama veiklos dubliavimo;

| c) | prisidedama įgyvendinant Sąjungos jūrų transporto politikos interesus; |
| --- | --- |

c)

prisidedama įgyvendinant Sąjungos jūrų transporto politikos interesus;

| d) | nekenkiama agentūros pagrindiniams uždaviniams ir |
| --- | --- |

d)

nekenkiama agentūros pagrindiniams uždaviniams ir

| e) | nepažeisdamos valstybių narių, visų pirma kaip vėliavos valstybių, uostų valstybių ir pakrantės valstybių, teisių ir pareigų. |
| --- | --- |

e)

nepažeisdamos valstybių narių, visų pirma kaip vėliavos valstybių, uostų valstybių ir pakrantės valstybių, teisių ir pareigų.

2.   Agentūra padeda Komisijai:

| a) | įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) 2008/56/EB (30), padėdama siekti geros jūrų vandenų aplinkos būklės tikslo panaudojant su laivyba susijusius elementus ir panaudojant jau esamų priemonių, tokių kaip SafeSeaNet ir CleanSeaNet, teikiamus rezultatus; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) 2008/56/EB (30), padėdama siekti geros jūrų vandenų aplinkos būklės tikslo panaudojant su laivyba susijusius elementus ir panaudojant jau esamų priemonių, tokių kaip SafeSeaNet ir CleanSeaNet, teikiamus rezultatus;

| b) | teikdama techninę pagalbą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš laivų, visų pirma sekdama permainas tarptautiniu lygiu; |
| --- | --- |

b)

teikdama techninę pagalbą dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš laivų, visų pirma sekdama permainas tarptautiniu lygiu;

| c) | skatindama naudoti Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos programos (GMES) duomenis ir paslaugas laivybos tikslams laikantis GMES valdymo sistemos; |
| --- | --- |

c)

skatindama naudoti Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos programos (GMES) duomenis ir paslaugas laivybos tikslams laikantis GMES valdymo sistemos;

| d) | kuriant ES jūrų sričiai skirtą bendrą dalijimosi informacija aplinką; |
| --- | --- |

d)

kuriant ES jūrų sričiai skirtą bendrą dalijimosi informacija aplinką;

| e) | judriųjų naftos ir dujų įrenginių srityje nagrinėjant TJO reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

e)

judriųjų naftos ir dujų įrenginių srityje nagrinėjant TJO reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai;

| f) | teikdama susijusią informaciją apie vidaus vandenų laivų klasifikacines bendroves pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams (31). Ši informacija taip pat įtraukiama į šio reglamento 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas ataskaitas. |
| --- | --- |

f)

teikdama susijusią informaciją apie vidaus vandenų laivų klasifikacines bendroves pagal 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams (31). Ši informacija taip pat įtraukiama į šio reglamento 3 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas ataskaitas.

3.   Agentūra padeda Komisijai ir valstybėms narėms:

| a) | nagrinėjant įgyvendinimo galimybes ir įgyvendinant politiką bei projektus, kuriais prisidedama kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, pavyzdžiui, „Mėlynosios juostos“ koncepciją, „e. jūrų sistemą“ ir Jūrų greitkelius. Tai turi būti daroma visų pirma išnagrinėjant papildomas SafeSeaNet funkcijas, nedarant poveikio pagal Direktyvą 2002/59/EB sukurtos Aukšto lygio valdymo grupės vaidmeniui; |
| --- | --- |

a)

nagrinėjant įgyvendinimo galimybes ir įgyvendinant politiką bei projektus, kuriais prisidedama kuriant Europos jūrų transporto erdvę be kliūčių, pavyzdžiui, „Mėlynosios juostos“ koncepciją, „e. jūrų sistemą“ ir Jūrų greitkelius. Tai turi būti daroma visų pirma išnagrinėjant papildomas SafeSeaNet funkcijas, nedarant poveikio pagal Direktyvą 2002/59/EB sukurtos Aukšto lygio valdymo grupės vaidmeniui;

| b) | kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis nagrinėdama galimybę dalytis informacija tarp šios sistemos ir jūrų transporto informacinių sistemų, remdamasi ataskaita, kuri numatyta Direktyvos 2010/65/ES 15 straipsnyje; |
| --- | --- |

b)

kartu su Upių laivybos informacijos paslaugų kompetentingomis institucijomis nagrinėdama galimybę dalytis informacija tarp šios sistemos ir jūrų transporto informacinių sistemų, remdamasi ataskaita, kuri numatyta Direktyvos 2010/65/ES 15 straipsnyje;

| c) | sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, susijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 166 straipsnio. |
| --- | --- |

c)

sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, susijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 166 straipsnio.

3 straipsnis

Vizitai ir patikrinimai valstybėse narėse

1.   Siekdama atlikti jai pavestus uždavinius ir padėti Komisijai atlikti SESV numatytas pareigas, ir visų pirma įvertinti, ar atitinkami Sąjungos teisės aktai įgyvendinami veiksmingai, agentūra lankosi valstybėse narėse pagal administracinės valdybos nustatytą metodiką.

2.   Agentūra iš anksto praneša atitinkamai valstybei narei apie planuojamą vizitą, įgaliotų pareigūnų vardus ir pavardes, vizito pradžios datą ir numatomą jo trukmę. Agentūros pareigūnai, įgalioti vykdyti tokį vizitą, jo pradžioje pateikia agentūros vykdomojo direktoriaus rašytinį sprendimą, kuriame nurodomas jų misijos tikslas ir uždaviniai.

3.   Agentūra Komisijos vardu vykdo patikrinimus, kaip tai numatyta privalomuose Sąjungos teisės aktuose dėl organizacijų, kurias Sąjunga pripažino pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (32), ir tikrina jūrininkų rengimą bei atestavimą trečiosiose šalyse pagal Direktyvą 2008/106/EB.

4.   Kiekvieno vizito arba patikrinimo pabaigoje agentūra parengia ataskaitą ir siunčia ją Komisijai bei atitinkamai valstybei narei.

5.   Prireikus ir visais atvejais užbaigus vizitų ar patikrinimų ciklą, agentūra nagrinėja to ciklo ataskaitas, siekdama nustatyti horizontalius rezultatus ir padaryti bendras išvadas dėl taikomų priemonių veiksmingumo ir ekonominio efektyvumo. Agentūra tyrimo rezultatus pateikia Komisijai, kad šie būtų toliau aptarti su valstybėmis narėmis, siekiant įgyti patirties, iš kurios reikėtų pasimokyti, ir sudaryti palankesnes sąlygas geros darbo praktikos pavyzdžiams platinti.

| 2) | 4 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:
  „3.   Administracinė valdyba nustato praktinę 1 ir 2 dalių taikymo tvarką, įskaitant atitinkamais atvejais konsultavimosi su valstybėmis narėmis iki informacijos paskelbimo tvarką.
  4.   Informacijai, kurią pagal šį reglamentą surenka ir tvarko Komisija ir agentūra, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (33), o agentūra imasi būtinų priemonių saugiam konfidencialios informacijos tvarkymui ir apdorojimui užtikrinti. |
| --- | --- |

2)

4 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Administracinė valdyba nustato praktinę 1 ir 2 dalių taikymo tvarką, įskaitant atitinkamais atvejais konsultavimosi su valstybėmis narėmis iki informacijos paskelbimo tvarką.

4.   Informacijai, kurią pagal šį reglamentą surenka ir tvarko Komisija ir agentūra, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (33), o agentūra imasi būtinų priemonių saugiam konfidencialios informacijos tvarkymui ir apdorojimui užtikrinti.

| 3) | 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Komisijos prašymu administracinė valdyba gali nuspręsti, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus ir bendradarbiaujant, ir tinkamai atsižvelgiant į poveikį biudžetui, įskaitant įnašą, kurį gali suteikti atitinkama valstybė narė, įsteigti regioninius centrus, būtinus siekiant įgyvendinti agentūros uždavinius kuo veiksmingiau ir naudingiau. Priimdama tokį sprendimą administracinė taryba tiksliai apibrėžia regioninio centro veiklos sritį, taip pat vengia nebūtinų finansinių išlaidų ir stiprina bendradarbiavimą su esamais regioniniais ir nacionaliniais tinklais.“ |
| --- | --- |

3)

5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Komisijos prašymu administracinė valdyba gali nuspręsti, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus ir bendradarbiaujant, ir tinkamai atsižvelgiant į poveikį biudžetui, įskaitant įnašą, kurį gali suteikti atitinkama valstybė narė, įsteigti regioninius centrus, būtinus siekiant įgyvendinti agentūros uždavinius kuo veiksmingiau ir naudingiau. Priimdama tokį sprendimą administracinė taryba tiksliai apibrėžia regioninio centro veiklos sritį, taip pat vengia nebūtinų finansinių išlaidų ir stiprina bendradarbiavimą su esamais regioniniais ir nacionaliniais tinklais.“

| 4) | 10 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | priima metinę agentūros veiklos ataskaitą ir ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 dieną perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms.
  Agentūra biudžeto valdymo institucijai kiekvienais metais pateikia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais;“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

10 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

priima metinę agentūros veiklos ataskaitą ir ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 dieną perduoda ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms.

Agentūra biudžeto valdymo institucijai kiekvienais metais pateikia visą informaciją, susijusią su vertinimo procedūrų rezultatais;“;

| b) | c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | rengiant darbo programą nagrinėja ir tvirtina Komisijai skirtus pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalies d punkte, valstybių narių techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje, ir pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2a straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

b)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)

rengiant darbo programą nagrinėja ir tvirtina Komisijai skirtus pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalies d punkte, valstybių narių techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje, ir pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2a straipsnyje;

| ca) | išnagrinėja ir priima daugiametę agentūros strategiją penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgdama į Komisijos raštu pateiktą nuomonę; |
| --- | --- |

ca)

išnagrinėja ir priima daugiametę agentūros strategiją penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgdama į Komisijos raštu pateiktą nuomonę;

| cb) | išnagrinėja ir priima agentūros daugiametį personalo politikos planą; |
| --- | --- |

cb)

išnagrinėja ir priima agentūros daugiametį personalo politikos planą;

| cc) | svarsto 15 straipsnio 2 dalies ba punkte nurodytus administracinių susitarimų projektus;“; |
| --- | --- |

cc)

svarsto 15 straipsnio 2 dalies ba punkte nurodytus administracinių susitarimų projektus;“;

| c) | g punktas pakeičiamas taip:






  „g) | nustato vizitų, vykdomų pagal 3 straipsnį, metodiką. Jei per 15 dienų nuo metodikos patvirtinimo dienos Komisija pareiškia nepritarimą, administracinė valdyba metodiką vėl nagrinėja ir, jei taikoma, po antrojo svarstymo ją patvirtina, galbūt su pakeitimais, dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovus, arba valstybių narių atstovams balsuojant vieningai;“; |
| --- | --- | --- |

c)

g punktas pakeičiamas taip:

„g)

nustato vizitų, vykdomų pagal 3 straipsnį, metodiką. Jei per 15 dienų nuo metodikos patvirtinimo dienos Komisija pareiškia nepritarimą, administracinė valdyba metodiką vėl nagrinėja ir, jei taikoma, po antrojo svarstymo ją patvirtina, galbūt su pakeitimais, dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovus, arba valstybių narių atstovams balsuojant vieningai;“;

| d) | h punktas pakeičiamas taip:






  „h) | vykdo su agentūros biudžetu susijusias pareigas pagal 18, 19 ir 21 straipsnius, taip pat vykdo stebėseną bei užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių susijusių veiksmų reaguojant į įvairiose vidaus ir išorės audito ataskaitose ir vertinimuose pateiktas išvadas ir rekomendacijas;“; |
| --- | --- | --- |

d)

h punktas pakeičiamas taip:

„h)

vykdo su agentūros biudžetu susijusias pareigas pagal 18, 19 ir 21 straipsnius, taip pat vykdo stebėseną bei užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių susijusių veiksmų reaguojant į įvairiose vidaus ir išorės audito ataskaitose ir vertinimuose pateiktas išvadas ir rekomendacijas;“;

| e) | i punktas pakeičiamas taip:






  „i) | taiko drausmines priemones 16 straipsnyje nurodytiems vykdomajam direktoriui ir departamento vadovams;“; |
| --- | --- | --- |

e)

i punktas pakeičiamas taip:

„i)

taiko drausmines priemones 16 straipsnyje nurodytiems vykdomajam direktoriui ir departamento vadovams;“;

| f) | l punktas pakeičiamas taip:






  „l) | apžvelgia šios dalies k punkte nurodyto išsamaus plano finansinį vykdymą ir biudžetinius įsipareigojimus, nurodytus 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2038/2006 dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimo (34); |
| --- | --- | --- |

f)

l punktas pakeičiamas taip:

„l)

apžvelgia šios dalies k punkte nurodyto išsamaus plano finansinį vykdymą ir biudžetinius įsipareigojimus, nurodytus 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2038/2006 dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimo (34);

| g) | pridedamas šis punktas:






  „m) | iš savo narių skiria stebėtoją Komisijos vykdomai vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrai stebėti.“ |
| --- | --- | --- |

g)

pridedamas šis punktas:

„m)

iš savo narių skiria stebėtoją Komisijos vykdomai vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūrai stebėti.“

| 5) | 11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Administracinės valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį bei kompetencija 1 straipsnyje nurodytose srityse. Valstybės narės ir Komisija stengiasi, kad administracinėje valdyboje būtų vyrų ir moterų narių pusiausvyra.“; |
| --- | --- | --- |

5)

11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Administracinės valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį bei kompetencija 1 straipsnyje nurodytose srityse. Valstybės narės ir Komisija stengiasi, kad administracinėje valdyboje būtų vyrų ir moterų narių pusiausvyra.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kadencijos trukmė yra ketveri metai. Kadencija gali būti pratęsta.“ |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kadencijos trukmė yra ketveri metai. Kadencija gali būti pratęsta.“

| 6) | 13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Konfidencialių klausimų arba interesų konflikto atvejais administracinė valdyba gali nuspręsti konkrečius darbotvarkės punktus nagrinėti nedalyvaujant atitinkamiems nariams. Išsamios šios nuostatos taikymo taisyklės nustatomos darbo tvarkos taisyklėse.“ |
| --- | --- |

6)

13 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Konfidencialių klausimų arba interesų konflikto atvejais administracinė valdyba gali nuspręsti konkrečius darbotvarkės punktus nagrinėti nedalyvaujant atitinkamiems nariams. Išsamios šios nuostatos taikymo taisyklės nustatomos darbo tvarkos taisyklėse.“

| 7) | 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:






  „a) | jis rengia daugiametę agentūros strategiją ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia ją administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip:

„a)

jis rengia daugiametę agentūros strategiją ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia ją administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus;

| aa) | jis rengia daugiametį agentūros personalo politikos planą ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia jį administracinei valdybai likus bent keturioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio; |
| --- | --- |

aa)

jis rengia daugiametį agentūros personalo politikos planą ir, pasikonsultavęs su Komisija, teikia jį administracinei valdybai likus bent keturioms savaitėms iki atitinkamo administracinės valdybos posėdžio;

| ab) | rengia metinę darbo programą, nurodydamas kiekvienai veiklai numatomus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, ir agentūros parengties ir reagavimo į taršą veiklos išsamų planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia juos administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus. Jis imasi reikiamų priemonių jiems įgyvendinti. Pagal 10 straipsnio 2 dalies c punktą jis reaguoja į visus valstybės narės prašymus teikti pagalbą; |
| --- | --- |

ab)

rengia metinę darbo programą, nurodydamas kiekvienai veiklai numatomus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, ir agentūros parengties ir reagavimo į taršą veiklos išsamų planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia juos administracinei valdybai likus bent aštuonioms savaitėms iki atitinkamo valdybos posėdžio, atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių nuomones ir pasiūlymus. Jis imasi reikiamų priemonių jiems įgyvendinti. Pagal 10 straipsnio 2 dalies c punktą jis reaguoja į visus valstybės narės prašymus teikti pagalbą;

| b) | jis, pasikonsultavęs su Komisija ir laikydamasis administracinės valdybos pagal 10 straipsnio 2 dalies g punktą nustatytos vizitų metodikos, nusprendžia vykdyti 3 straipsnyje numatytus vizitus ir patikrinimus; |
| --- | --- |

b)

jis, pasikonsultavęs su Komisija ir laikydamasis administracinės valdybos pagal 10 straipsnio 2 dalies g punktą nustatytos vizitų metodikos, nusprendžia vykdyti 3 straipsnyje numatytus vizitus ir patikrinimus;

| ba) | jis gali būti administracinių susitarimų su kitais agentūros veiklos srityje veikiančiais organais šalimi, jei susitarimo projektas pateikiamas administracinei valdybai konsultavimosi tikslais ir jei administracinė valdyba per keturias savaites nepateikia prieštaravimų.“; |
| --- | --- |

ba)

jis gali būti administracinių susitarimų su kitais agentūros veiklos srityje veikiančiais organais šalimi, jei susitarimo projektas pateikiamas administracinei valdybai konsultavimosi tikslais ir jei administracinė valdyba per keturias savaites nepateikia prieštaravimų.“;

| b) | 2 dalies d punktas pakeičiamas taip:






  „d) | jis organizuoja veiksmingą stebėsenos sistemą, kad galėtų palyginti agentūros pasiekimus su šiame reglamente jai nustatytais darbo tikslais ir uždaviniais. Pritariant Komisijai ir administracinei valdybai, jis šiuo tikslu parengia specialiai pritaikytus veiksmingumo rodiklius, kuriuos taikant galima efektyviai įvertinti pasiektus rezultatus. Jis užtikrina, kad agentūros organizacinė struktūra būtų nuolat atnaujinama atsižvelgiant į kintančius poreikius ir neviršijant turimų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Tuo remdamasis, vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia bendrosios ataskaitos projektą ir pateikia jį apsvarstyti administracinei valdybai. Į ataskaitą įtraukiamas atskiras skyrius, skirtas agentūros išsamaus parengties ir reagavimo į taršą veiklos plano finansiniam vykdymui, ir pateikiama naujausia informacija apie visų pagal tą planą finansuojamų veiksmų būklę. Direktorius nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus vertinimo tvarką;“; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies d punktas pakeičiamas taip:

„d)

jis organizuoja veiksmingą stebėsenos sistemą, kad galėtų palyginti agentūros pasiekimus su šiame reglamente jai nustatytais darbo tikslais ir uždaviniais. Pritariant Komisijai ir administracinei valdybai, jis šiuo tikslu parengia specialiai pritaikytus veiksmingumo rodiklius, kuriuos taikant galima efektyviai įvertinti pasiektus rezultatus. Jis užtikrina, kad agentūros organizacinė struktūra būtų nuolat atnaujinama atsižvelgiant į kintančius poreikius ir neviršijant turimų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Tuo remdamasis, vykdomasis direktorius kiekvienais metais parengia bendrosios ataskaitos projektą ir pateikia jį apsvarstyti administracinei valdybai. Į ataskaitą įtraukiamas atskiras skyrius, skirtas agentūros išsamaus parengties ir reagavimo į taršą veiklos plano finansiniam vykdymui, ir pateikiama naujausia informacija apie visų pagal tą planą finansuojamų veiksmų būklę. Direktorius nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus vertinimo tvarką;“;

| c) | 2 dalies g punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

c)

2 dalies g punktas išbraukiamas;

| d) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Vykdomasis direktorius atitinkamais atvejais pateikia savo uždavinių vykdymo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Visų pirma jis informuoja apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu.“ |
| --- | --- |

d)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Vykdomasis direktorius atitinkamais atvejais pateikia savo uždavinių vykdymo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

Visų pirma jis informuoja apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu.“

| 8) | 16 straipsnis pakeičiamas taip:
  „16 straipsnis
  Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų skyrimas ir atleidimas
  1.   Agentūros vykdomąjį direktorių skiria ir atleidžia administracinė valdyba. Vadovas skiriamas penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgiant į jo privalumus ir dokumentais pagrįstą administracinę bei vadybinę kompetenciją, taip pat į dokumentais pagrįstą patirtį 1 straipsnyje nurodytose srityse, išklausius 10 straipsnyje nurodyto stebėtojo nuomonės. Vykdomasis direktorius skiriamas iš ne mažiau kaip trijų Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo, sudaryto po atviro konkurso, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur paskelbus kvietimą teikti kandidatūras šiai darbo vietai. Administracinės valdybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas pasisakyti Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Atleidimo klausimą administracinė valdyba svarsto Komisijos arba trečdalio jos narių prašymu. Administracinė valdyba sprendimą dėl skyrimo arba atleidimo priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma.
  2.   Administracinė valdyba Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau kaip ketveriems metams. Administracinė valdyba sprendimą priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, vykdomasis direktorius gali būti pakviestas pasisakyti kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus. Jei kadencija nepratęsiama, vykdomasis direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas vykdomasis direktorius.
  3.   Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas ar daugiau departamento vadovų. Kai vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali dalyvauti, jo funkcijas perima vienas iš departamento vadovų.
  4.   Departamento vadovai skiriami atsižvelgiant į jų privalumus ir dokumentais pagrįstus administracinius ir vadybinius įgūdžius bei atsižvelgiant į profesinę kompetenciją 1 straipsnyje nurodytose srityse. Departamento vadovus skiria ar atleidžia vykdomasis direktorius, prieš tai gavęs administracinės valdybos sutikimą.“ |
| --- | --- |

8)

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų skyrimas ir atleidimas

1.   Agentūros vykdomąjį direktorių skiria ir atleidžia administracinė valdyba. Vadovas skiriamas penkerių metų laikotarpiui, atsižvelgiant į jo privalumus ir dokumentais pagrįstą administracinę bei vadybinę kompetenciją, taip pat į dokumentais pagrįstą patirtį 1 straipsnyje nurodytose srityse, išklausius 10 straipsnyje nurodyto stebėtojo nuomonės. Vykdomasis direktorius skiriamas iš ne mažiau kaip trijų Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo, sudaryto po atviro konkurso, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur paskelbus kvietimą teikti kandidatūras šiai darbo vietai. Administracinės valdybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas pasisakyti Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Atleidimo klausimą administracinė valdyba svarsto Komisijos arba trečdalio jos narių prašymu. Administracinė valdyba sprendimą dėl skyrimo arba atleidimo priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma.

2.   Administracinė valdyba Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą gali vieną kartą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau kaip ketveriems metams. Administracinė valdyba sprendimą priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, vykdomasis direktorius gali būti pakviestas pasisakyti kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus. Jei kadencija nepratęsiama, vykdomasis direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas vykdomasis direktorius.

3.   Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas ar daugiau departamento vadovų. Kai vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali dalyvauti, jo funkcijas perima vienas iš departamento vadovų.

4.   Departamento vadovai skiriami atsižvelgiant į jų privalumus ir dokumentais pagrįstus administracinius ir vadybinius įgūdžius bei atsižvelgiant į profesinę kompetenciją 1 straipsnyje nurodytose srityse. Departamento vadovus skiria ar atleidžia vykdomasis direktorius, prieš tai gavęs administracinės valdybos sutikimą.“

| 9) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | mokesčiai ir rinkliavos už leidinius, mokymo ir (arba) kitas agentūros teikiamas paslaugas.“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

mokesčiai ir rinkliavos už leidinius, mokymo ir (arba) kitas agentūros teikiamas paslaugas.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Vykdomasis direktorius, vadovaudamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principu, parengia kitų metų agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir siunčia jį kartu su personalo etatų projektu administracinei valdybai.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Vykdomasis direktorius, vadovaudamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principu, parengia kitų metų agentūros pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir siunčia jį kartu su personalo etatų projektu administracinei valdybai.“;

| c) | 7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:
  „7.   Komisija sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).
  8.   Šios sąmatos pagrindu į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą Komisija įtraukia asignavimų, kurie, jos nuomone, yra būtini personalo planui įgyvendinti, sąmatą bei iš bendrojo biudžeto mokamą subsidijų sumą, ir pateikia ją biudžeto valdymo institucijai pagal SESV 314 straipsnį kartu su agentūros sąmatos ir iš bendrojo biudžeto mokėtinos subsidijos sumų skirtumų aprašymu ir pagrindimu.“; |
| --- | --- |

c)

7 ir 8 dalys pakeičiamos taip:

„7.   Komisija sąmatą kartu su Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).

8.   Šios sąmatos pagrindu į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą Komisija įtraukia asignavimų, kurie, jos nuomone, yra būtini personalo planui įgyvendinti, sąmatą bei iš bendrojo biudžeto mokamą subsidijų sumą, ir pateikia ją biudžeto valdymo institucijai pagal SESV 314 straipsnį kartu su agentūros sąmatos ir iš bendrojo biudžeto mokėtinos subsidijos sumų skirtumų aprašymu ir pagrindimu.“;

| d) | 10 dalis pakeičiama taip:
  „10.   Agentūros biudžetą tvirtina administracinė valdyba. Jis tampa galutiniu po to, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai tikslinamas kartu su metine darbo programa.“ |
| --- | --- |

d)

10 dalis pakeičiama taip:

„10.   Agentūros biudžetą tvirtina administracinė valdyba. Jis tampa galutiniu po to, kai galutinai priimamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Prireikus jis atitinkamai tikslinamas kartu su metine darbo programa.“

| 10) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:
  „22 straipsnis
  Vertinimas
  1.   Reguliariai ir bent kartą per penkerius metus administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Komisija agentūrai suteikia galimybę naudotis visa informacija, kuri, pastarosios manymu, reikalinga tokiam vertinimui.
  2.   Įvertinamas šio reglamento poveikis ir agentūros darbo praktikos naudingumas, aktualumas, sukurta pridėtinė vertė ir veiksmingumas. Vertinant atsižvelgiama į Europos ir nacionalinio lygio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Jame visų pirma nagrinėjamas galimas poreikis keisti agentūros uždavinius. Komisijos pritarimu administracinė valdyba, pasitarusi su susijusiomis Šalimis, nustato konkrečius įgaliojimus.
  3.   Administracinė valdyba gauna įvertinimą ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl šio reglamento, Agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų. Vertinimo rezultatus ir rekomendacijas Komisija perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai; jie paskelbiami. Prireikus įtraukiamas veiksmų planas su tvarkaraščiu.“ |
| --- | --- |

10)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

Vertinimas

1.   Reguliariai ir bent kartą per penkerius metus administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Komisija agentūrai suteikia galimybę naudotis visa informacija, kuri, pastarosios manymu, reikalinga tokiam vertinimui.

2.   Įvertinamas šio reglamento poveikis ir agentūros darbo praktikos naudingumas, aktualumas, sukurta pridėtinė vertė ir veiksmingumas. Vertinant atsižvelgiama į Europos ir nacionalinio lygio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Jame visų pirma nagrinėjamas galimas poreikis keisti agentūros uždavinius. Komisijos pritarimu administracinė valdyba, pasitarusi su susijusiomis Šalimis, nustato konkrečius įgaliojimus.

3.   Administracinė valdyba gauna įvertinimą ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl šio reglamento, Agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų. Vertinimo rezultatus ir rekomendacijas Komisija perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai; jie paskelbiami. Prireikus įtraukiamas veiksmų planas su tvarkaraščiu.“

| 11) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „22a straipsnis
  Pažangos ataskaita
  Komisija, atsižvelgusi į 22 straipsnyje nurodytą vertinimo ataskaitą, ne vėliau kaip 2018 m. kovo 2 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodoma, kaip agentūra vykdė papildomas pareigas, jai paskirtas šiuo reglamentu, siekiant nustatyti galimybes dar labiau didinti veiksmingumą ir, jeigu būtina, keisti jos tikslus ir uždavinius.“ |
| --- | --- |

11)

Įterpiamas šis straipsnis:

„22a straipsnis

Pažangos ataskaita

Komisija, atsižvelgusi į 22 straipsnyje nurodytą vertinimo ataskaitą, ne vėliau kaip 2018 m. kovo 2 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodoma, kaip agentūra vykdė papildomas pareigas, jai paskirtas šiuo reglamentu, siekiant nustatyti galimybes dar labiau didinti veiksmingumą ir, jeigu būtina, keisti jos tikslus ir uždavinius.“

| 12) | 23 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

12)

23 straipsnis išbraukiamas.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2013 m. sausio 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkė

L. CREIGHTON

---

(1)  OL C 107, 2011 4 6, p. 68.

1

(2)  2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir per pirmąjį svarstymą 2012 m. spalio 4 d. priimta Tarybos pozicija (OL C 352 E, 2012 11 16, p. 1). 2012 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento pozicija.

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

3

(4)  OL L 129, 2004 4 29, p. 6.

4

(5)  OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

5

(6)  OL L 332, 2000 12 28, p. 1.

6

(7)  OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

7

(8)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

8

(9)  OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

9

(10)  Tarybos sprendimas 94/157/EB (OL L 73, 1994 3 16, p. 19).

10

(11)  Tarybos sprendimas 77/585/EEB (OL L 240, 1977 9 19, p. 1).

11

(12)  Tarybos sprendimas 1999/802/EB (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).

12

(13)  Tarybos sprendimas 84/358/EEB (OL L 188, 1984 7 16, p. 7).

13

(14)  Tarybos sprendimas 98/249/EB (OL L 104, 1998 4 3, p. 1).

14

(15)  Tarybos sprendimas 93/550/EEB (OL L 267, 1993 10 28, p. 20).

15

(16)  Tarybos sprendimas 2010/655/ES (OL L 285, 2010 10 30, p. 1).

16

(17)  OL L 131, 2009 5 28, p. 11.

17

(18)  OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

18

(19)  OL L 98, 2008 4 10, p. 5.

19

(20)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

20

(21)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

21

(22)  OL L 129, 2004 4 29, p. 6.

22

(23)  OL L 131, 2009 5 28, p. 47.

23

(24)  OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

24

(25)  OL L 131, 2009 5 28, p. 114.

25

(26)  OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

26

(27)  OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

27

(28)  OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

28

(29)  OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

29

(30)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

30

(31)  OL L 389, 2006 12 30, p. 1.

31

(32)  OL L 131, 2009 5 28, p. 11.“

32

(33)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“

33

(34)  OL L 394, 2006 12 30, p. 1.“;

34

---