# Euroopa Liidu L 59/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.059.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 59 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide2. märts 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.059.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 59

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide2. märts 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 180/2013, 1. märts 2013, millega 188. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 181/2013, 1. märts 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | SOOVITUSED |
| | | 2013/112/EL |
| | * | Komisjoni soovitus, 20. veebruar 2013, Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist | 5 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 180/2013, 1. märts 2013, millega 188. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 181/2013, 1. märts 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

SOOVITUSED

2013/112/EL

*

Komisjoni soovitus, 20. veebruar 2013, Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist

5

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 2.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 180/2013,

1. märts 2013,

millega 188. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 21. veebruaril 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 22. jaanuaril 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada loetellu veel ühe füüsilise isiku. |
| --- | --- |

(2)

21. veebruaril 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada kaks füüsilist isikut nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 22. jaanuaril 2013 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee lisada loetellu veel ühe füüsilise isiku.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:

| (a) | „Abderrahmane Ould El Amar (teiste nimedega a) Ahmed el Tilemsi, b) Abderrahmane Ould el Amar Ould Sidahmed Loukbeiti, c) Ahmad Ould Amar). Sünnikuupäev: 1977-1982. Sünnikoht: Tabankort, Mali. Kodakondsus: Mali. Aadress: a) Gao, Mali, b) Tabankort, Mali, c) In Khalil, Mali, d) Al Moustarat, Mali. Muu teave: isa nimi Leewemere. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 22.2.2013.” |
| --- | --- |

(a)

„Abderrahmane Ould El Amar (teiste nimedega a) Ahmed el Tilemsi, b) Abderrahmane Ould el Amar Ould Sidahmed Loukbeiti, c) Ahmad Ould Amar). Sünnikuupäev: 1977-1982. Sünnikoht: Tabankort, Mali. Kodakondsus: Mali. Aadress: a) Gao, Mali, b) Tabankort, Mali, c) In Khalil, Mali, d) Al Moustarat, Mali. Muu teave: isa nimi Leewemere. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 22.2.2013.”

| (b) | „Hamada Ould Mohamed El Khairy (teiste nimedega a) Hamad el Khairy, b) Hamada Ould Mohamed Lemine Ould Mohamed el Khairy, c) Ould Kheirou, d) Abou QumQum). Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Nouakchott, Mauritania. Kodakondsus: a) Mauritania, b) Mali. Pass nr: A1447120 (Mali pass, kaotas kehtivuse 19.10.2011). Aadress: Gao, Mali. Muu teave: ema nimi Tijal Bint Mohamed Dadda. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 22.2.2013.” |
| --- | --- |

(b)

„Hamada Ould Mohamed El Khairy (teiste nimedega a) Hamad el Khairy, b) Hamada Ould Mohamed Lemine Ould Mohamed el Khairy, c) Ould Kheirou, d) Abou QumQum). Sünnikuupäev: 1970. Sünnikoht: Nouakchott, Mauritania. Kodakondsus: a) Mauritania, b) Mali. Pass nr: A1447120 (Mali pass, kaotas kehtivuse 19.10.2011). Aadress: Gao, Mali. Muu teave: ema nimi Tijal Bint Mohamed Dadda. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 22.2.2013.”

| (c) | „Iyad ag Ghali. Sünnikuupäev: 1954. Sünnikoht: Abeibara, Kidali piirkond, Mali. Kodakondsus: Mali. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 25.2.2013.” |
| --- | --- |

(c)

„Iyad ag Ghali. Sünnikuupäev: 1954. Sünnikoht: Abeibara, Kidali piirkond, Mali. Kodakondsus: Mali. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 25.2.2013.”

---

| 2.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 181/2013,

1. märts 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 82,8 |
| MA | 58,2 |
| TN | 78,0 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 80,8 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 173,1 |
| ZZ | 178,3 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 37,8 |
| TR | 127,5 |
| ZZ | 82,7 |
| 0805 10 20 | EG | 49,5 |
| IL | 71,6 |
| MA | 50,3 |
| TN | 62,3 |
| TR | 63,4 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 50 10 | TR | 73,1 |
| ZZ | 73,1 |
| 0808 10 80 | BR | 110,3 |
| CL | 115,2 |
| CN | 84,4 |
| MK | 28,7 |
| US | 169,5 |
| ZZ | 101,6 |
| 0808 30 90 | AR | 125,0 |
| CL | 157,7 |
| TR | 134,1 |
| US | 185,0 |
| ZA | 110,1 |
| ZZ | 142,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

82,8

MA

58,2

TN

78,0

TR

104,0

ZZ

80,8

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

173,1

ZZ

178,3

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

37,8

TR

127,5

ZZ

82,7

0805 10 20

EG

49,5

IL

71,6

MA

50,3

TN

62,3

TR

63,4

ZZ

59,4

0805 50 10

TR

73,1

ZZ

73,1

0808 10 80

BR

110,3

CL

115,2

CN

84,4

MK

28,7

US

169,5

ZZ

101,6

0808 30 90

AR

125,0

CL

157,7

TR

134,1

US

185,0

ZA

110,1

ZZ

142,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

SOOVITUSED

| 2.3.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 59/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 59/5

---

KOMISJONI SOOVITUS,

20. veebruar 2013,

Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist

(2013/112/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Inimväärikuse austamine on Euroopa Liidu põhiväärtus ning Euroopa Liidu eesmärkide hulka kuulub siin elavate inimeste heaolu edendamine. Euroopa Liit peab kaitsma laste õigusi, võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, edendama sotsiaalset õiglust ja tugevdama sotsiaalkaitset. |
| --- | --- |

(1)

Inimväärikuse austamine on Euroopa Liidu põhiväärtus ning Euroopa Liidu eesmärkide hulka kuulub siin elavate inimeste heaolu edendamine. Euroopa Liit peab kaitsma laste õigusi, võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu, edendama sotsiaalset õiglust ja tugevdama sotsiaalkaitset.

| (2) | Enamikus ELi liikmesriikides on laste (1) puhul vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht suurem kui ülejäänud elanikkonna puhul. Lapsed, kes kasvavad üles vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse tingimustes, ei ole tõenäoliselt koolis nii edukad kui nende paremates oludes kasvavad eakaaslased, neil võib esineda probleeme tervisega ja võib juhtuda, et nad ei suuda hilisemas elus ennast täiel määral teostada. |
| --- | --- |

(2)

Enamikus ELi liikmesriikides on laste (1) puhul vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht suurem kui ülejäänud elanikkonna puhul. Lapsed, kes kasvavad üles vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse tingimustes, ei ole tõenäoliselt koolis nii edukad kui nende paremates oludes kasvavad eakaaslased, neil võib esineda probleeme tervisega ja võib juhtuda, et nad ei suuda hilisemas elus ennast täiel määral teostada.

| (3) | Vältides ebasoodsate olude edasikandumist põlvkonnalt põlvkonnale, anname olulise panuse Euroopa tuleviku heaks, samuti aitame otseselt kaasa tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” elluviimisele, mis on pikemas perspektiivis kasulik lastele, majandusele ja ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

(3)

Vältides ebasoodsate olude edasikandumist põlvkonnalt põlvkonnale, anname olulise panuse Euroopa tuleviku heaks, samuti aitame otseselt kaasa tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” elluviimisele, mis on pikemas perspektiivis kasulik lastele, majandusele ja ühiskonnale tervikuna.

| (4) | Varajane sekkumine ja ennetav lähenemine on väga olulised mõjusa ja tõhusa poliitika väljatöötamisel, sest riiklikud kulud, mida on vaja laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgedega võitlemiseks, on üldiselt suuremad kui kulud, mida on vaja sekkumiseks väikeste laste puhul. |
| --- | --- |

(4)

Varajane sekkumine ja ennetav lähenemine on väga olulised mõjusa ja tõhusa poliitika väljatöötamisel, sest riiklikud kulud, mida on vaja laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgedega võitlemiseks, on üldiselt suuremad kui kulud, mida on vaja sekkumiseks väikeste laste puhul.

| (5) | Ebavõrdsuse vähendamine varases lapsepõlves on oluline vahend, millega tõhustada võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu üldiselt. Ennetustegevus on kõige tulemuslikum siis, kui rakendatakse integreeritud strateegiaid, mis seovad omavahel vanemate toetamise pääsemaks tööturule ja piisavad sissetulekutoetused ning selliste teenuste kättesaadavuse, mis on laste heaolu jaoks kõige olulisemad. Kõnealuste teenuste hulka kuuluvad näiteks kvaliteetne (koolieelne) haridus, tervishoid, elamistingimused ja sotsiaalteenused, samuti võimalused osalemiseks ja oma õiguste kasutamiseks, mis aitavad lastel end elus täiel määral rakendada ja suurendavad nende vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(5)

Ebavõrdsuse vähendamine varases lapsepõlves on oluline vahend, millega tõhustada võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu üldiselt. Ennetustegevus on kõige tulemuslikum siis, kui rakendatakse integreeritud strateegiaid, mis seovad omavahel vanemate toetamise pääsemaks tööturule ja piisavad sissetulekutoetused ning selliste teenuste kättesaadavuse, mis on laste heaolu jaoks kõige olulisemad. Kõnealuste teenuste hulka kuuluvad näiteks kvaliteetne (koolieelne) haridus, tervishoid, elamistingimused ja sotsiaalteenused, samuti võimalused osalemiseks ja oma õiguste kasutamiseks, mis aitavad lastel end elus täiel määral rakendada ja suurendavad nende vastupanuvõimet.

| (6) | Kõige edukamad strateegiad laste vaesuse leevendamiseks on olnud sellised, mida toetatakse kõigi laste heaolu parandava poliitikaga, pöörates seejuures suurt tähelepanu lastele, kelle olukord on eriti haavatav. |
| --- | --- |

(6)

Kõige edukamad strateegiad laste vaesuse leevendamiseks on olnud sellised, mida toetatakse kõigi laste heaolu parandava poliitikaga, pöörates seejuures suurt tähelepanu lastele, kelle olukord on eriti haavatav.

| (7) | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamine ning samuti laste ja nende perekondade diskrimineerimise (mistahes põhjustel, kuid eelkõige soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel) vastane võitlus peaks alati olema laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõrvaldamisele suunatud meetmete aluseks. |
| --- | --- |

(7)

Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsete võimaluste edendamine ning samuti laste ja nende perekondade diskrimineerimise (mistahes põhjustel, kuid eelkõige soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel) vastane võitlus peaks alati olema laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõrvaldamisele suunatud meetmete aluseks.

| (8) | Praegune finants- ja majanduskriis mõjutab lapsi ja perekondi väga tõsiselt, paljudes riikides on tõusnud vaesuses ja sotsiaalse tõrjutuse tingimustes elavate laste osakaal. |
| --- | --- |

(8)

Praegune finants- ja majanduskriis mõjutab lapsi ja perekondi väga tõsiselt, paljudes riikides on tõusnud vaesuses ja sotsiaalse tõrjutuse tingimustes elavate laste osakaal.

| (9) | Paljudes riikides toimunud eelarvete konsolideerimine aina suuremate eelarvekärbete kaudu on muutnud sotsiaalpoliitika piisavuse ja tõhususe nii lühi- kui ka pikaajalises perspektiivis järjest küsitavamaks. |
| --- | --- |

(9)

Paljudes riikides toimunud eelarvete konsolideerimine aina suuremate eelarvekärbete kaudu on muutnud sotsiaalpoliitika piisavuse ja tõhususe nii lühi- kui ka pikaajalises perspektiivis järjest küsitavamaks.

| (10) | Üle ühe kümnendi kestnud ELi tasandi koostöö käigus on laste vaesuse põhjustes jõutud ühistele seisukohtadele – seda tänu ulatuslikule tööle, mille käigus on välja töötatud asjakohased järelevalve indikaatorid, kindlaks määratud ühised probleemid ja edukad poliitikasuunad, mis on suurendanud laste vaesuse teema poliitilist aktuaalsust. Selle töö tulemusena teatas komisjon teatises „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (2) laste vaesust käsitleva soovituse vastuvõtmisest. |
| --- | --- |

(10)

Üle ühe kümnendi kestnud ELi tasandi koostöö käigus on laste vaesuse põhjustes jõutud ühistele seisukohtadele – seda tänu ulatuslikule tööle, mille käigus on välja töötatud asjakohased järelevalve indikaatorid, kindlaks määratud ühised probleemid ja edukad poliitikasuunad, mis on suurendanud laste vaesuse teema poliitilist aktuaalsust. Selle töö tulemusena teatas komisjon teatises „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (2) laste vaesust käsitleva soovituse vastuvõtmisest.

| (11) | Strateegia „Euroopa 2020” on hoogustanud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast tegevust ELis, sest sellega püstitati Euroopa tasandil ühine eesmärk, milleks on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähendamine 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra, lisaks pöörati strateegias suurenenud tähelepanu enneaegse koolist väljalangemise takistamisele. Laste vaesuse vähendamine ja ennetamine on olulisel kohal ELi ja liikmesriikide sellealases töös ning moodustab osa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammist. |
| --- | --- |

(11)

Strateegia „Euroopa 2020” on hoogustanud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast tegevust ELis, sest sellega püstitati Euroopa tasandil ühine eesmärk, milleks on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste arvu vähendamine 2020. aastaks vähemalt 20 miljoni võrra, lisaks pöörati strateegias suurenenud tähelepanu enneaegse koolist väljalangemise takistamisele. Laste vaesuse vähendamine ja ennetamine on olulisel kohal ELi ja liikmesriikide sellealases töös ning moodustab osa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammist.

| (12) | Euroopa poolaasta raames püütakse tagada, et rakendataks asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi laste vaesuse vastase võitluse ja laste heaolu tõstmise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa poolaasta raames püütakse tagada, et rakendataks asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi laste vaesuse vastase võitluse ja laste heaolu tõstmise kohta.

| (13) | Kõik ELi liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni. ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud nõuded ja põhimõtted peavad ka tulevikus suunama lapse õigusi mõjutavat ELi poliitikat ja meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Kõik ELi liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni. ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud nõuded ja põhimõtted peavad ka tulevikus suunama lapse õigusi mõjutavat ELi poliitikat ja meetmeid.

| (14) | 2012. aasta juunis sotsiaalkomitee poolt vastuvõetud nõuandvas aruandes (3) ja selle olulisemates ideedes, samuti 2012. aasta oktoobris vastuvõetud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldustes „Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamine ja nende vastu võitlemine ning laste heaolu edendamine” (4) kinnitasid liikmesriigid taas võetud kohustusi ja tervitasid komisjoni algatust võtta vastu sellekohane soovitus. |
| --- | --- |

(14)

2012. aasta juunis sotsiaalkomitee poolt vastuvõetud nõuandvas aruandes (3) ja selle olulisemates ideedes, samuti 2012. aasta oktoobris vastuvõetud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldustes „Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamine ja nende vastu võitlemine ning laste heaolu edendamine” (4) kinnitasid liikmesriigid taas võetud kohustusi ja tervitasid komisjoni algatust võtta vastu sellekohane soovitus.

| (15) | Mitmesugused ELi meetmed on olnud suunatud teemadele, mis on seotud laste vaesusega ja milles käsitletakse ebasoodsate olude edasikandumist põlvest põlve, seda eriti hariduse ja koolituse, tervise, laste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas (5). |
| --- | --- |

(15)

Mitmesugused ELi meetmed on olnud suunatud teemadele, mis on seotud laste vaesusega ja milles käsitletakse ebasoodsate olude edasikandumist põlvest põlve, seda eriti hariduse ja koolituse, tervise, laste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas (5).

| (16) | Ehkki laste vaesuse vastased meetmed on peamiselt liikmesriikide pädevuses, võib ühtne Euroopa raamistik tugevdada sünergiat asjakohaste poliitikavaldkondade vahel, aidata liikmesriikidel läbi vaadata oma poliitikaid ja õppida üksteise kogemustest, parandades seeläbi poliitika tõhusust uuenduslike ideede lisamisega ning võttes samal ajal arvesse olukordade ja vajaduste erinevusi kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(16)

Ehkki laste vaesuse vastased meetmed on peamiselt liikmesriikide pädevuses, võib ühtne Euroopa raamistik tugevdada sünergiat asjakohaste poliitikavaldkondade vahel, aidata liikmesriikidel läbi vaadata oma poliitikaid ja õppida üksteise kogemustest, parandades seeläbi poliitika tõhusust uuenduslike ideede lisamisega ning võttes samal ajal arvesse olukordade ja vajaduste erinevusi kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil.

| (17) | Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames võivad need suunised olla aluseks edasisele koostööle ja arutelule selle üle, kuhu tuleks suunata rahastamisvahendid, eelkõige struktuurifondide vahendid, et saavutada kavandatud eesmärk, milleks on sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesusevastane võitlus, |
| --- | --- |

(17)

Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames võivad need suunised olla aluseks edasisele koostööle ja arutelule selle üle, kuhu tuleks suunata rahastamisvahendid, eelkõige struktuurifondide vahendid, et saavutada kavandatud eesmärk, milleks on sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesusevastane võitlus,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL: organiseerida ja rakendada meetmeid, millega võidelda laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, edendades seejuures laste heaolu, ning mille aluseks on mitmemõõtmelised strateegiad ja mis lähtuvad järgmistest juhistest.

1.   HORISONTAALSED PRINTSIIBID, MILLEST JUHINDUDA

| — | Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamine integreeritud strateegiate abil, mis pakuvad enamat kui laste materiaalse kindlustatuse tagamine ja mis edendavad võrdseid võimalusi nii, et kõik lapsed saaksid täielikult realiseerida oma potentsiaali. |
| --- | --- |

—

Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamine integreeritud strateegiate abil, mis pakuvad enamat kui laste materiaalse kindlustatuse tagamine ja mis edendavad võrdseid võimalusi nii, et kõik lapsed saaksid täielikult realiseerida oma potentsiaali.

| — | Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamine laste õiguste seisukohast lähtuvalt, viidates eelkõige Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele, Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ja ÜRO lapse õiguste konventsioonile, ning tagamine, et laste õigusi austatakse, kaitstakse ja viiakse ellu. |
| --- | --- |

—

Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamine laste õiguste seisukohast lähtuvalt, viidates eelkõige Euroopa Liidu lepingu asjakohastele sätetele, Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ja ÜRO lapse õiguste konventsioonile, ning tagamine, et laste õigusi austatakse, kaitstakse ja viiakse ellu.

| — | Alati tuleb esmajoones lähtuda laste parimatest huvidest ja tunnustada lapsi kui sõltumatuid isikuid, kellel on õigused, samal ajal tuleks teadvustada perekondade (esmaste hooldajate) toetamise olulisust. |
| --- | --- |

—

Alati tuleb esmajoones lähtuda laste parimatest huvidest ja tunnustada lapsi kui sõltumatuid isikuid, kellel on õigused, samal ajal tuleks teadvustada perekondade (esmaste hooldajate) toetamise olulisust.

| — | Säilitada sobiv tasakaal üldiste poliitikasuundade (mille eesmärk on edendada kõigi laste heaolu) ja sihipäraste meetmete (mille eesmärk on toetada kõige ebasoodsamas olukorras olijaid) vahel. |
| --- | --- |

—

Säilitada sobiv tasakaal üldiste poliitikasuundade (mille eesmärk on edendada kõigi laste heaolu) ja sihipäraste meetmete (mille eesmärk on toetada kõige ebasoodsamas olukorras olijaid) vahel.

| — | Tagada, et kõige rohkem pööratakse tähelepanu sellistele lastele, kes on rohkem ohustatud mitme ebasoodsa teguri koosmõju tagajärjel (näiteks roma lapsed, teatavad sisserändajate või rahvusvähemuste lapsed, erivajadustega või puudega lapsed, alternatiivhooldust vajavad lapsed ja tänavalapsed, vangis olevate vanemate lapsed, samuti lapsed leibkondadest, kus vaesusriskid on suuremad, nt üksikvanemate lapsed või suurte perede lapsed). |
| --- | --- |

—

Tagada, et kõige rohkem pööratakse tähelepanu sellistele lastele, kes on rohkem ohustatud mitme ebasoodsa teguri koosmõju tagajärjel (näiteks roma lapsed, teatavad sisserändajate või rahvusvähemuste lapsed, erivajadustega või puudega lapsed, alternatiivhooldust vajavad lapsed ja tänavalapsed, vangis olevate vanemate lapsed, samuti lapsed leibkondadest, kus vaesusriskid on suuremad, nt üksikvanemate lapsed või suurte perede lapsed).

| — | Jätkata investeeringuid lastesse ja perekondadesse, nii et poliitikas säiliks järjepidevus ja planeerimisel pikaajaline perspektiiv; hinnata, kuidas poliitilised reformid mõjutavad kõige ebasoodsamas olukorras olijaid ja võtta meetmeid, vähendamaks mis tahes kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

—

Jätkata investeeringuid lastesse ja perekondadesse, nii et poliitikas säiliks järjepidevus ja planeerimisel pikaajaline perspektiiv; hinnata, kuidas poliitilised reformid mõjutavad kõige ebasoodsamas olukorras olijaid ja võtta meetmeid, vähendamaks mis tahes kahjulikku mõju.

2.   KOLMELE SAMBALE TUGINEVATE INTEGREERITUD STRATEEGIATE ARENDAMINE

2.1.   Juurdepääs piisavatele vahenditele

Toetada lapsevanemate osalemist tööturul – tuleb teadvustada, et lapsevanemate tööturul osalemise ja laste elutingimuste vahel on tugevad seosed, ning vastavalt komisjoni aktiivse kaasamise teemalises soovituses (6) ja Barcelona eesmärkides (7) sõnastatud põhimõtetele võtta kõik võimalikud meetmed, et toetada lapsevanemate tööturul osalemist, seda just nende lastevanemate puhul, kes on tööturult eemale jäänud, ja leibkondade puhul, kus on suurem vaesusrisk:

| — | kindlustada, et tööl käimine oleks kasulik: selleks tuleb kindlaks teha, milliste konkreetsete tööturult kõrvalejäämist soodustavate teguritega puutuvad tööturule sisenedes ja töötades kokku lapsevanemad, ning kõrvaldada need tegurid, sealhulgas tegurid, mis on seotud maksu- ja sotsiaalhüvitissüsteemide ülesehituse ja vastastikuse mõjuga; |
| --- | --- |

—

kindlustada, et tööl käimine oleks kasulik: selleks tuleb kindlaks teha, milliste konkreetsete tööturult kõrvalejäämist soodustavate teguritega puutuvad tööturule sisenedes ja töötades kokku lapsevanemad, ning kõrvaldada need tegurid, sealhulgas tegurid, mis on seotud maksu- ja sotsiaalhüvitissüsteemide ülesehituse ja vastastikuse mõjuga;

| — | toetada üksikvanemate ja leibkonna teiseste palgasaajate tööl käimist ja raha teenimisel osalemist, edendades soolist võrdõiguslikkust tööturul ja perekondliku vastutuse jagamisel; |
| --- | --- |

—

toetada üksikvanemate ja leibkonna teiseste palgasaajate tööl käimist ja raha teenimisel osalemist, edendades soolist võrdõiguslikkust tööturul ja perekondliku vastutuse jagamisel;

| — | pakkuda suuremat toetust lastevanematele, kes tahavad pärast vanemapuhkust tööturule naasta; selleks sobivad koolitusmeetmed ja tööotsimistoetus ning keskenduda tuleks eelkõige riskirühmadele; |
| --- | --- |

—

pakkuda suuremat toetust lastevanematele, kes tahavad pärast vanemapuhkust tööturule naasta; selleks sobivad koolitusmeetmed ja tööotsimistoetus ning keskenduda tuleks eelkõige riskirühmadele;

| — | tõhustada pingutusi tagamaks, et kõigil perekondadel, sealhulgas haavatavas olukorras ja vaesust soodustavates piirkondades elavatel perekondadel oleks juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele väikelaste haridus- ja lastehoiuteenustele; |
| --- | --- |

—

tõhustada pingutusi tagamaks, et kõigil perekondadel, sealhulgas haavatavas olukorras ja vaesust soodustavates piirkondades elavatel perekondadel oleks juurdepääs taskukohastele ja kvaliteetsetele väikelaste haridus- ja lastehoiuteenustele;

| — | kohandada lastehoiuteenuste kavandamise ja kättesaadavuse kriteeriumeid, eesmärgiga mitmekesistada töölkäimise viise, millega abistataks lapsevanemaid töökohustuste täitmise jätkamisel või töö leidmisel ja pöörataks samal ajal tähelepanu lapse huvide kaitsmisele; |
| --- | --- |

—

kohandada lastehoiuteenuste kavandamise ja kättesaadavuse kriteeriumeid, eesmärgiga mitmekesistada töölkäimise viise, millega abistataks lapsevanemaid töökohustuste täitmise jätkamisel või töö leidmisel ja pöörataks samal ajal tähelepanu lapse huvide kaitsmisele;

| — | edendada töökohtade ja töökeskkonna kvaliteeti nii, et see võimaldaks lapsevanematel töölkäija ja lapsevanema rolle tasakaalus hoida, pakkudes vanemapuhkust ja toetust töökohtadel ning tagades paindliku töökorralduse. |
| --- | --- |

—

edendada töökohtade ja töökeskkonna kvaliteeti nii, et see võimaldaks lapsevanematel töölkäija ja lapsevanema rolle tasakaalus hoida, pakkudes vanemapuhkust ja toetust töökohtadel ning tagades paindliku töökorralduse.

Tagada hüvitiste kombineerimise kaudu piisav elatustase – lastel peab olema võimalik nautida elatustaset, mis on kooskõlas inimväärse elu standarditega – selleks tuleb optimaalselt kombineerida rahalisi ja mitterahalisi hüvitisi:

| — | toetada perekonna sissetulekut piisavate, ühtsete ja tõhusate hüvitiste pakkumisega, sealhulgas maksusoodustused, pere- ja lapsetoetused, eluasemetoetused ja miinimumsissetuleku kavad; |
| --- | --- |

—

toetada perekonna sissetulekut piisavate, ühtsete ja tõhusate hüvitiste pakkumisega, sealhulgas maksusoodustused, pere- ja lapsetoetused, eluasemetoetused ja miinimumsissetuleku kavad;

| — | täiendada rahalise sissetulekutoetuse kavasid mitterahaliste hüvitistega, eelkõige just toitlustamise, lastehoiu, hariduse, tervise, eluaseme, transpordi ja spordi või sotsiaal-kultuurilise tegevuse valdkondades; |
| --- | --- |

—

täiendada rahalise sissetulekutoetuse kavasid mitterahaliste hüvitistega, eelkõige just toitlustamise, lastehoiu, hariduse, tervise, eluaseme, transpordi ja spordi või sotsiaal-kultuurilise tegevuse valdkondades;

| — | tagada, et lastele suunatud rahalise toetuse kavandamisel ja määramisel arvestataks elukorralduse arenguid ja et toetus põhineks piisaval ümberjaotamisel sissetulekurühmade vahel; |
| --- | --- |

—

tagada, et lastele suunatud rahalise toetuse kavandamisel ja määramisel arvestataks elukorralduse arenguid ja et toetus põhineks piisaval ümberjaotamisel sissetulekurühmade vahel;

| — | juurdepääs hüvitistele, mida lastel või nende perekondadel on õigus saada, peaks olema lihtsam ning välja tuleks töötada hüvitisesaajatele suunatud tugiteenused; |
| --- | --- |

—

juurdepääs hüvitistele, mida lastel või nende perekondadel on õigus saada, peaks olema lihtsam ning välja tuleks töötada hüvitisesaajatele suunatud tugiteenused;

| — | pakkuda isiku majanduslikust olukorrast sõltuvaid või sihtotstarbelisi hüvitisi nii, et välditaks häbimärgistamist, tehtaks vahet laste vajaduste vahel ja vähendataks ohtu sattuda vaesusse, vältides samas seda, et leibkonna teiseste palgasaajate ja üksikvanemate töötamine oleks ebasoodne; |
| --- | --- |

—

pakkuda isiku majanduslikust olukorrast sõltuvaid või sihtotstarbelisi hüvitisi nii, et välditaks häbimärgistamist, tehtaks vahet laste vajaduste vahel ja vähendataks ohtu sattuda vaesusse, vältides samas seda, et leibkonna teiseste palgasaajate ja üksikvanemate töötamine oleks ebasoodne;

| — | juhul kui perekondadele suunatud hüvitised tahetakse teha sõltuvaks lapsevanema käitumisest või lapse kooliskäimisest, tuleb põhjalikult kaalutleda ja hinnata sellise meetme võimalikku negatiivset mõju; |
| --- | --- |

—

juhul kui perekondadele suunatud hüvitised tahetakse teha sõltuvaks lapsevanema käitumisest või lapse kooliskäimisest, tuleb põhjalikult kaalutleda ja hinnata sellise meetme võimalikku negatiivset mõju;

| — | luua regulaarsed ja paindlikud maksevahendid, mis tagavad maksimaalse kaetuse ja on lastele kõige kasulikumad, näiteks ettemaksete süsteemid. |
| --- | --- |

—

luua regulaarsed ja paindlikud maksevahendid, mis tagavad maksimaalse kaetuse ja on lastele kõige kasulikumad, näiteks ettemaksete süsteemid.

2.2.   Taskukohaste kvaliteetteenuste kättesaadavus

Vähendada laste ebavõrdsust, investeerides väikelaste haridusse ja lastehoidu – tuleb suurendada väikelaste hariduse ja lastehoiu potentsiaali sotsiaalsele kaasatusele ning lapse arengule kaasa aitamisel. Väikelaste haridust ja lastehoidu tuleb käsitada sotsiaalse investeeringuna, mis on suunatud ebavõrdsuse vähendamise ja ebasoodsates oludes kasvavate laste ees seisvate probleemide lahendamisele varase sekkumise vahendite kaudu:

| — | tagada juurdepääs kvaliteetsetele, kaasavatele väikelapse haridus- ja lastehoiuteenustele, mis oleksid taskukohased, ja kohandada vastavate teenuste osutamine perekondade vajadustele; |
| --- | --- |

—

tagada juurdepääs kvaliteetsetele, kaasavatele väikelapse haridus- ja lastehoiuteenustele, mis oleksid taskukohased, ja kohandada vastavate teenuste osutamine perekondade vajadustele;

| — | soodustada ebasoodsa taustaga laste (eelkõige alla kolmeaastaste laste) osalemist, seda vaatamata nende vanemate olukorrale tööturul, samal ajal vältides häbimärgistamist ja segregatsiooni; |
| --- | --- |

—

soodustada ebasoodsa taustaga laste (eelkõige alla kolmeaastaste laste) osalemist, seda vaatamata nende vanemate olukorrale tööturul, samal ajal vältides häbimärgistamist ja segregatsiooni;

| — | toetada lapsevanemaid, kes on laste esimestel eluaastatel oma laste peamise õpetaja rollis, ja soodustada seda, et väikelaste haridus- ja lastehoiuteenuste osutamisel tehtaks tihedat koostööd lapsevanemate ja muude lastekasvatuses osalevate isikutega (nt tervishoiuteenuste või lapsevanematele suunatud tugiteenuste osutajad); |
| --- | --- |

—

toetada lapsevanemaid, kes on laste esimestel eluaastatel oma laste peamise õpetaja rollis, ja soodustada seda, et väikelaste haridus- ja lastehoiuteenuste osutamisel tehtaks tihedat koostööd lapsevanemate ja muude lastekasvatuses osalevate isikutega (nt tervishoiuteenuste või lapsevanematele suunatud tugiteenuste osutajad);

| — | tõsta lapsevanemate teadlikkust sellest, kui kasulik on väikelapse haridus- ja lastehoiuprogrammides osalemine nii lastele kui lapsevanematele; kasutada väikelapse haridus- ja lastehoiuprogramme varase hoiatussüsteemina, mille alusel teha kindlaks perekondlikke või kooliga seonduvaid füüsilisi või psühholoogilisi probleeme, erivajadusi või väärkohtlemist. |
| --- | --- |

—

tõsta lapsevanemate teadlikkust sellest, kui kasulik on väikelapse haridus- ja lastehoiuprogrammides osalemine nii lastele kui lapsevanematele; kasutada väikelapse haridus- ja lastehoiuprogramme varase hoiatussüsteemina, mille alusel teha kindlaks perekondlikke või kooliga seonduvaid füüsilisi või psühholoogilisi probleeme, erivajadusi või väärkohtlemist.

Tugevdada haridussüsteemi mõju võrdsete võimaluste tagamisel – tuleb suurendada haridussüsteemi võimet murda ebasoodsate olude tsükkel, tagades, et kõik lapsed saaksid kasu üleüldisest kvaliteetsest haridusest, mis soodustab nende emotsionaalset, sotsiaalset, kognitiivset ja füüsilist arengut:

| — | tagada, et kaasatakse kõik õppurid, suunates vajaduse korral vahendid ja võimalused ebasoodsamates oludes isikutele, ning tähelepanelikult jälgida tulemusi; |
| --- | --- |

—

tagada, et kaasatakse kõik õppurid, suunates vajaduse korral vahendid ja võimalused ebasoodsamates oludes isikutele, ning tähelepanelikult jälgida tulemusi;

| — | tunnistada piirkondlikke erinevusi hariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi ning õpitulemuste osas, ning tegeleda nende erinevustega; tõhustada segregatsioonivastaseid meetmeid, mis tugevdavad kõigile kättesaadavat kooliharidust; |
| --- | --- |

—

tunnistada piirkondlikke erinevusi hariduse kättesaadavuse ja kvaliteedi ning õpitulemuste osas, ning tegeleda nende erinevustega; tõhustada segregatsioonivastaseid meetmeid, mis tugevdavad kõigile kättesaadavat kooliharidust;

| — | luua kaasav õpikeskkond, tugevdades koolide ja lapsevanemate sidemeid ja pakkuda vajadusel personaalset toetust, kompenseerimaks konkreetseid ebasoodsaid olusid (selleks sobib näiteks sisserändajate ja rahvusvähemuste hulka kuuluvate lapsevanemate koolitamine); |
| --- | --- |

—

luua kaasav õpikeskkond, tugevdades koolide ja lapsevanemate sidemeid ja pakkuda vajadusel personaalset toetust, kompenseerimaks konkreetseid ebasoodsaid olusid (selleks sobib näiteks sisserändajate ja rahvusvähemuste hulka kuuluvate lapsevanemate koolitamine);

| — | tegeleda koolist kõrvalehoidmise või väljalangemise põhjustega (näiteks kohustusliku hariduse eest täiendava rahalise tasu küsimine), pakkudes sihipäraseid õppetoetusi ja luues toetava õpikeskkonna; |
| --- | --- |

—

tegeleda koolist kõrvalehoidmise või väljalangemise põhjustega (näiteks kohustusliku hariduse eest täiendava rahalise tasu küsimine), pakkudes sihipäraseid õppetoetusi ja luues toetava õpikeskkonna;

| — | parandada madalate baasoskustega õpilaste õpiedukust, tugevdades kirjaoskuse, arvutusoskuse ning matemaatika ja loodusteaduste algteadmiste õpetamist ja tagada, et õpiraskustega õpilased selgitataks varakult välja; |
| --- | --- |

—

parandada madalate baasoskustega õpilaste õpiedukust, tugevdades kirjaoskuse, arvutusoskuse ning matemaatika ja loodusteaduste algteadmiste õpetamist ja tagada, et õpiraskustega õpilased selgitataks varakult välja;

| — | töötada välja ja rakendada ulatuslik poliitiline lähenemine koolist väljalangemise vähendamiseks. See lähenemine peaks hõlmama ennetamis-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmeid. Tuleb tagada, et kõnealune lähenemine hõlmab meetmeid, mis on suunatud koolist väljalangemise ohus olevatele õpilastele; |
| --- | --- |

—

töötada välja ja rakendada ulatuslik poliitiline lähenemine koolist väljalangemise vähendamiseks. See lähenemine peaks hõlmama ennetamis-, sekkumis- ja kompensatsioonimeetmeid. Tuleb tagada, et kõnealune lähenemine hõlmab meetmeid, mis on suunatud koolist väljalangemise ohus olevatele õpilastele;

| — | tõhustada võrdõiguslikkust käsitlevat õigusraamistikku ja tagada, et ka kõige marginaalsemaile õppureile oleks tagatud põhiõigus omandada kvaliteetne miinimumkvalifikatsioon. |
| --- | --- |

—

tõhustada võrdõiguslikkust käsitlevat õigusraamistikku ja tagada, et ka kõige marginaalsemaile õppureile oleks tagatud põhiõigus omandada kvaliteetne miinimumkvalifikatsioon.

| — | vaadata läbi kõigi õpetamisega seonduvate elukutsete profiilid ja tõsta nende kvaliteeti ning valmistada õpetajaid ette sotsiaalse mitmekesisuse osas; võtta tööle spetsiaalsed kultuurivahendajad ja võtta kasutusele rollimudelid, millega lihtsustataks romade ja sisserändaja taustaga laste integratsiooni. |
| --- | --- |

—

vaadata läbi kõigi õpetamisega seonduvate elukutsete profiilid ja tõsta nende kvaliteeti ning valmistada õpetajaid ette sotsiaalse mitmekesisuse osas; võtta tööle spetsiaalsed kultuurivahendajad ja võtta kasutusele rollimudelid, millega lihtsustataks romade ja sisserändaja taustaga laste integratsiooni.

Viia tervishoiusüsteemid paremini vastavusse ebasoodsas oludes kasvavate laste vajadustega – tuleb tagada, et kõik lapsed saaksid täiel määral kasutada oma universaalset õigust tervishoiuteenustele, sealhulgas haiguste vältimise ja tervislikke eluviise soodustavatele teenustele, samuti kvaliteetse arstiabi teenustele:

| — | tegeleda takistustega, millega haavatavas olukorras lapsed ja pered tervishoiuteenuste kasutamisel kokku puutuvad, sealhulgas kulud, kultuurilised või keeleprobleemid, teabe puudumine. Tervishoiuteenuste osutajate koolitust on vaja selles valdkonnas parandada; |
| --- | --- |

—

tegeleda takistustega, millega haavatavas olukorras lapsed ja pered tervishoiuteenuste kasutamisel kokku puutuvad, sealhulgas kulud, kultuurilised või keeleprobleemid, teabe puudumine. Tervishoiuteenuste osutajate koolitust on vaja selles valdkonnas parandada;

| — | investeerida haiguste vältimisse varases lapseeas, võttes meetmeid, millega seotakse omavahel toitumine, tervishoid, haridus ja sotsiaalteenused; |
| --- | --- |

—

investeerida haiguste vältimisse varases lapseeas, võttes meetmeid, millega seotakse omavahel toitumine, tervishoid, haridus ja sotsiaalteenused;

| — | tegeleda sotsiaalsest seisundist tuleneva ebatervisliku eluviisi ja ainesõltuvuse probleemiga, tehes tasakaalustatud toitumise ja sportlikud eluviisid kõigile lastele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

—

tegeleda sotsiaalsest seisundist tuleneva ebatervisliku eluviisi ja ainesõltuvuse probleemiga, tehes tasakaalustatud toitumise ja sportlikud eluviisid kõigile lastele kättesaadavaks;

| — | pöörata erilist tähelepanu füüsilise või vaimse puudega lastele, ilma dokumentideta või registrisse kandmata lastele, rasedatele teismelistele ja ainesõltuvusprobleemiga perest pärit lastele. |
| --- | --- |

—

pöörata erilist tähelepanu füüsilise või vaimse puudega lastele, ilma dokumentideta või registrisse kandmata lastele, rasedatele teismelistele ja ainesõltuvusprobleemiga perest pärit lastele.

Pakkuda lastele turvalist ja sobilikku kodu ja elukeskkonda – tuleb võimaldada lastel elada ja üles kasvada turvalises, tervislikus ja lapsesõbralikus keskkonnas, mis toetaks laste arengut ja õpivajadusi:

| — | võimaldada lastega peredele taskukohane, kvaliteetne eluase (sealhulgas sotsiaaleluase), pöörata tähelepanu olukordadele, kus võidakse kokku puutuda keskkonnaohtude, ülerahvastatuse või rahapuudusest tuleneva suutmatusega tasuda elektrienergia või kütte eest; |
| --- | --- |

—

võimaldada lastega peredele taskukohane, kvaliteetne eluase (sealhulgas sotsiaaleluase), pöörata tähelepanu olukordadele, kus võidakse kokku puutuda keskkonnaohtude, ülerahvastatuse või rahapuudusest tuleneva suutmatusega tasuda elektrienergia või kütte eest;

| — | toetada perekondi ja lapsi, kel on oht jääda kodutuks, vältides väljatõstmisi, ebavajalikke kolimisi ja perekondade lahutamist ning pakkudes ajutist peavarju ja pikaajalisi eluasemelahendusi; |
| --- | --- |

—

toetada perekondi ja lapsi, kel on oht jääda kodutuks, vältides väljatõstmisi, ebavajalikke kolimisi ja perekondade lahutamist ning pakkudes ajutist peavarju ja pikaajalisi eluasemelahendusi;

| — | kohalikes planeeringutes tuleb pöörata tähelepanu laste huvidele – tuleks vältida getode tekkimist ja eraldatust, selleks tuleks eluasemepoliitikas edendada sotsiaalset segunemist ja pakkuda piisavat ühistranspordi kasutamise võimalust; |
| --- | --- |

—

kohalikes planeeringutes tuleb pöörata tähelepanu laste huvidele – tuleks vältida getode tekkimist ja eraldatust, selleks tuleks eluasemepoliitikas edendada sotsiaalset segunemist ja pakkuda piisavat ühistranspordi kasutamise võimalust;

| — | vähendada lastele kahjulikku mõju avaldavat kokkupuudet kehva elu- ja sotsiaalse keskkonnaga, et kaitsta lapsi vägivalla ja väärkohtlemise ohvriks langemise eest. |
| --- | --- |

—

vähendada lastele kahjulikku mõju avaldavat kokkupuudet kehva elu- ja sotsiaalse keskkonnaga, et kaitsta lapsi vägivalla ja väärkohtlemise ohvriks langemise eest.

Suurendada peretoetusi ja parandada alternatiivsete hooldusvõimaluste kvaliteeti – tuleb tugevdada lastekaitset ja ennetavaid sotsiaalteenuseid; aidata peredel lihvida oma vanemlikke oskusi ilma pereliikmeid häbimärgistamata, tagades samas, et lapsed, kelle vanematelt on vanemlikud õigused ära võetud, kasvaksid üles keskkonnas, mis vastab nende vajadustele:

| — | tagada, et vaesus ei oleks kunagi ainsaks põhjenduseks, miks lapse vanematelt võidakse vanemlikud õigused ära võtta; seada eesmärgiks, et lastel oleks võimalik jääda või tagasi pöörduda oma vanemate juurde, selleks tuleks näiteks aidata perekonnal materiaalsed puudused kõrvaldada; |
| --- | --- |

—

tagada, et vaesus ei oleks kunagi ainsaks põhjenduseks, miks lapse vanematelt võidakse vanemlikud õigused ära võtta; seada eesmärgiks, et lastel oleks võimalik jääda või tagasi pöörduda oma vanemate juurde, selleks tuleks näiteks aidata perekonnal materiaalsed puudused kõrvaldada;

| — | tagada, et laste hooldusasutusse paigutamist kontrollitakse piisavalt ja üritatakse vältida, ning näha ette hooldusasutusse paigutamise regulaarne läbivaatamine juhtudel, kui laps on hooldusasutusse paigutatud; |
| --- | --- |

—

tagada, et laste hooldusasutusse paigutamist kontrollitakse piisavalt ja üritatakse vältida, ning näha ette hooldusasutusse paigutamise regulaarne läbivaatamine juhtudel, kui laps on hooldusasutusse paigutatud;

| — | peatada vanemliku hoolduseta laste jaoks ettenähtud institutsionaalsete hooldusasutuste levik; edendada kvaliteetset, kogukonnapõhist hooldust ja soodustada institutsionaalsete hooldusasutuste asemel hooldust perekonnamudelipõhistes asutustes, kus laste arvamusi arvesse võetakse; |
| --- | --- |

—

peatada vanemliku hoolduseta laste jaoks ettenähtud institutsionaalsete hooldusasutuste levik; edendada kvaliteetset, kogukonnapõhist hooldust ja soodustada institutsionaalsete hooldusasutuste asemel hooldust perekonnamudelipõhistes asutustes, kus laste arvamusi arvesse võetakse;

| — | tagada, et vanemliku hoolduseta lastel on juurdepääs tervise, hariduse, tööhõive, sotsiaalabi, sotsiaalkindlustuse ja eluasemega seonduvatele kvaliteetteenustele (nii üld- kui ka eriteenustele), sealhulgas ka täiskasvanuikka jõudes iseseisva eluga alustades; |
| --- | --- |

—

tagada, et vanemliku hoolduseta lastel on juurdepääs tervise, hariduse, tööhõive, sotsiaalabi, sotsiaalkindlustuse ja eluasemega seonduvatele kvaliteetteenustele (nii üld- kui ka eriteenustele), sealhulgas ka täiskasvanuikka jõudes iseseisva eluga alustades;

| — | toetada asjakohaselt lapsi, kelle vanemad on maha jätnud, kui üks neist või mõlemad on riigist lahkunud, et minna tööle teise riiki, samuti tuleb toetada nende laste asendushooldajaid. |
| --- | --- |

—

toetada asjakohaselt lapsi, kelle vanemad on maha jätnud, kui üks neist või mõlemad on riigist lahkunud, et minna tööle teise riiki, samuti tuleb toetada nende laste asendushooldajaid.

2.3.   Lastel on õigus osaleda

Toetada kõigi laste osalemist mängudes, vabaajategevuses, spordis ja kultuuriringides – tuleb teadvustada, et kuna laste heaolu ja toimetulekut rasketes olukordades mõjutavad ka lapsed ise, tuleb anda neile võimalus osaleda informaalsetes õppetegevustes, mis toimuvad väljaspool kodu ja pärast tavapäraseid koolitunde:

| — | kõrvaldada takistused, näiteks kuludega, juurdepääsuga või kultuuriliste erinevustega seonduvad probleemid tagamaks, et kõik lapsed saaksid väljaspool kooli mängida, osaleda vabaajategevuses, spordi- ja kultuuriringides; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada takistused, näiteks kuludega, juurdepääsuga või kultuuriliste erinevustega seonduvad probleemid tagamaks, et kõik lapsed saaksid väljaspool kooli mängida, osaleda vabaajategevuses, spordi- ja kultuuriringides;

| — | sisse seada turvalised ruumid laste lähikonda ja toetada ebasoodsas olukorras olevaid kogukondi selleks spetsiaalselt kavandatud soodustustega; |
| --- | --- |

—

sisse seada turvalised ruumid laste lähikonda ja toetada ebasoodsas olukorras olevaid kogukondi selleks spetsiaalselt kavandatud soodustustega;

| — | julgustada koole, ühiskonnategelasi ja kohalikke ametiasutusi välja pakkuma paremaid kooliväliseid tegevusi ja vahendeid kõigi laste jaoks, sõltumata vanemate tööalasest olukorrast ja taustast; |
| --- | --- |

—

julgustada koole, ühiskonnategelasi ja kohalikke ametiasutusi välja pakkuma paremaid kooliväliseid tegevusi ja vahendeid kõigi laste jaoks, sõltumata vanemate tööalasest olukorrast ja taustast;

| — | peredele tuleb võimaldada sotsiaalmeetmetes osalemist eesmärgiga parandada vanemlikke oskusi ja edendada positiivset suhtlust pereringis; |
| --- | --- |

—

peredele tuleb võimaldada sotsiaalmeetmetes osalemist eesmärgiga parandada vanemlikke oskusi ja edendada positiivset suhtlust pereringis;

| — | edendada osalemisvõimalusi, mille aluseks on kogukonna vabatahtliku tegevus, ja põlvkondadevahelist solidaarsust. |
| --- | --- |

—

edendada osalemisvõimalusi, mille aluseks on kogukonna vabatahtliku tegevus, ja põlvkondadevahelist solidaarsust.

Luua vahendid, mis aitavad lastel nende elu mõjutavate otsuste tegemisel osaleda – lastele tuleb anda võimalus teadlikult arvamust avaldada ja julgustada neid seda tegema, seejuures tuleb tagada, et neid arvamusi oluliseks peetakse ja tähtsate lapsi mõjutavate otsuste tegemisel arvesse võetakse:

| — | kasutada ja edasi arendada olemasolevaid vahendeid, millega kaasata lapsi teenuste (näiteks lastehoiuteenused, tervishoid ja haridus) organiseerimisse ning konsulteerida nendega asjakohaste poliitiliste meetmete kavandamisel nende vanusele kohandatud vahendite kaudu; |
| --- | --- |

—

kasutada ja edasi arendada olemasolevaid vahendeid, millega kaasata lapsi teenuste (näiteks lastehoiuteenused, tervishoid ja haridus) organiseerimisse ning konsulteerida nendega asjakohaste poliitiliste meetmete kavandamisel nende vanusele kohandatud vahendite kaudu;

| — | toetada kõigi laste kaasamist olemasolevatesse osalemisstruktuuridesse. Tuleb tegutseda nii, et ka ebasoodsates oludes kasvanud lapsed oleksid kaasatud, ja toetada nende osalemist; |
| --- | --- |

—

toetada kõigi laste kaasamist olemasolevatesse osalemisstruktuuridesse. Tuleb tegutseda nii, et ka ebasoodsates oludes kasvanud lapsed oleksid kaasatud, ja toetada nende osalemist;

| — | lastega töötavaid professionaale tuleb innustada lapsi aktiivselt kaasama, seejuures tuleb tõsta teadlikkust nende õigustest ja kohustustest; |
| --- | --- |

—

lastega töötavaid professionaale tuleb innustada lapsi aktiivselt kaasama, seejuures tuleb tõsta teadlikkust nende õigustest ja kohustustest;

| — | tagada, et lapse õigusi arvestataks kõigis õigusalastes otsustes ja edendada lapsesõbralikku kohtupidamist, eelkõige võimaldades lastel tõhusalt kohtuprotsessis osaleda. |
| --- | --- |

—

tagada, et lapse õigusi arvestataks kõigis õigusalastes otsustes ja edendada lapsesõbralikku kohtupidamist, eelkõige võimaldades lastel tõhusalt kohtuprotsessis osaleda.

3.   VAJALIKE VALITSEMISTAVADE, RAKENDAMISMEETMETE JA JÄRELEVALVEKORRA TÄIENDAMINE

Tugevdada sünergiat sektorite vahel ja parandada juhtimiskorraldust – tagada võtmeisikutevahelise koostöö laiema kavandamise ja suurendamisega, et poliitilised meetmed laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu oleksid tõhusad:

| — | välja töötada regulaarsed ja süstemaatilised seosed laste sotsiaalse kaasatuse seisukohast olulise tähtsusega poliitikavaldkondade vahel ja tugevdada sünergiat võtmeisikute vahel, seda eelkõige hariduse, tööhõive, tervishoiu, võrdõiguslikkuse ja laste õiguste alal; |
| --- | --- |

—

välja töötada regulaarsed ja süstemaatilised seosed laste sotsiaalse kaasatuse seisukohast olulise tähtsusega poliitikavaldkondade vahel ja tugevdada sünergiat võtmeisikute vahel, seda eelkõige hariduse, tööhõive, tervishoiu, võrdõiguslikkuse ja laste õiguste alal;

| — | näiteks konkreetsete institutsiooniliste korralduste abil töötada selle nimel, et lastega seotud meetmed ja õigused oleksid hästi integreeritud olulistesse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

—

näiteks konkreetsete institutsiooniliste korralduste abil töötada selle nimel, et lastega seotud meetmed ja õigused oleksid hästi integreeritud olulistesse poliitikavaldkondadesse;

| — | edendada tihedat koostööd ja regulaarset dialoogi kõikide tasandite riigiasutuste, tööturu osapoolte, kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

—

edendada tihedat koostööd ja regulaarset dialoogi kõikide tasandite riigiasutuste, tööturu osapoolte, kohalike kogukondade ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;

| — | toetada ja edasi arendada laste kaasatust, sealhulgas käesoleva soovituse rakendamisel. |
| --- | --- |

—

toetada ja edasi arendada laste kaasatust, sealhulgas käesoleva soovituse rakendamisel.

Tõhustada tõenditel põhinevate lähenemisviiside kasutamist – selleks tuleb tõhustada tõenditel põhineva poliitika väljatöötamist ja sotsiaalpoliitika uuendamist, tagades ühtlasi, et seejuures arvestatakse, kuidas need poliitilised lähenemisviisid võivad lapsi mõjutada:

| — | jälgimaks poliitika mõju lastele ja nende perekondadele tuleb hästi ära kasutada olemasolevad statistilised ja haldusandmed; vajaduse ja teostatavuse korral tuleb suurendada statistiliste andmete hulka (ja esitada andmed sugupoolte alusel jaotatuna), seda eelkõige puudustkannatavate laste kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuvõimaluste, laste tervise ja kõige haavatavamasse rühma kuuluvate laste olukorra kohta; |
| --- | --- |

—

jälgimaks poliitika mõju lastele ja nende perekondadele tuleb hästi ära kasutada olemasolevad statistilised ja haldusandmed; vajaduse ja teostatavuse korral tuleb suurendada statistiliste andmete hulka (ja esitada andmed sugupoolte alusel jaotatuna), seda eelkõige puudustkannatavate laste kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuvõimaluste, laste tervise ja kõige haavatavamasse rühma kuuluvate laste olukorra kohta;

| — | tagada, et andmed laste olukorra jälgimiseks esitataks õigeaegselt ja soodustada selliste meetodite ja mudelite kasutamist, mis võimaldavad poliitika võimalikku mõju lastele eelnevalt süsteemselt hinnata, nagu näiteks mikrosimulatsioon; |
| --- | --- |

—

tagada, et andmed laste olukorra jälgimiseks esitataks õigeaegselt ja soodustada selliste meetodite ja mudelite kasutamist, mis võimaldavad poliitika võimalikku mõju lastele eelnevalt süsteemselt hinnata, nagu näiteks mikrosimulatsioon;

| — | tuleb tugevdada sidemeid poliitikute ja teadlaste vahel ning katsetada asjakohaseid poliitilisi uuendusi; julgustada programmi väljundite hindamist tõendipõhiselt, sealhulgas pikas perspektiivis hindamist pikaajalise uuringu alusel, ning muuta hindamistulemused paremini nähtavaks ja kättesaadavaks; |
| --- | --- |

—

tuleb tugevdada sidemeid poliitikute ja teadlaste vahel ning katsetada asjakohaseid poliitilisi uuendusi; julgustada programmi väljundite hindamist tõendipõhiselt, sealhulgas pikas perspektiivis hindamist pikaajalise uuringu alusel, ning muuta hindamistulemused paremini nähtavaks ja kättesaadavaks;

| — | edendada heade tavade ja teadmiste vahetust, läbiproovitud ja kontrollitud sekkumismudelite väljaselgitamist, meetmeid, millega tugevdatakse üldisemalt kogukonna solidaarsust ja mis võimaldavad kohalikel kogukondadel koostööd teha; |
| --- | --- |

—

edendada heade tavade ja teadmiste vahetust, läbiproovitud ja kontrollitud sekkumismudelite väljaselgitamist, meetmeid, millega tugevdatakse üldisemalt kogukonna solidaarsust ja mis võimaldavad kohalikel kogukondadel koostööd teha;

| — | hinnata majanduskriisi tagajärjel võetud ajutiste meetmete mõju ning alles seejärel otsustada, kas need poliitilised meetmed tuleks lisada struktuurireformidele. |
| --- | --- |

—

hinnata majanduskriisi tagajärjel võetud ajutiste meetmete mõju ning alles seejärel otsustada, kas need poliitilised meetmed tuleks lisada struktuurireformidele.

4.   ASJAKOHASTE ELI VAHENDITE KASUTAMINE

Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamine tuleb paigutada strateegia „Euroopa 2020” keskmesse – mitmesugused strateegia „Euroopa 2020” raames kättesaadavad vahendid ja indikaatorid tuleb kasutusele võtta, et anda laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemi lahendamisele uut hoogu:

| — | laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleem tuleb ametlikult tõsta strateegia „Euroopa 2020” ja riiklike reformiprogrammide keskseks probleemiks, kuna see on osa tööst, mida tehakse vaesuse vähendamisel ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses ning mille puhul võetakse arvesse asjakohaseid Euroopa Ülemkogus vastu võetud riigipõhiseid soovitusi; |
| --- | --- |

—

laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleem tuleb ametlikult tõsta strateegia „Euroopa 2020” ja riiklike reformiprogrammide keskseks probleemiks, kuna see on osa tööst, mida tehakse vaesuse vähendamisel ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses ning mille puhul võetakse arvesse asjakohaseid Euroopa Ülemkogus vastu võetud riigipõhiseid soovitusi;

| — | vajaduse korral tuleb kaaluda laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks riiklike eesmärkide püstitamise lisandväärtust, võttes seejuures arvesse riikide omapära; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral tuleb kaaluda laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks riiklike eesmärkide püstitamise lisandväärtust, võttes seejuures arvesse riikide omapära;

| — | rakendada täismahus strateegia „Euroopa 2020” ja sotsiaalvaldkonna avatud koordineerimismeetodi pakutavaid vahendeid, parandamaks laste vaesuse vastu võitlemiseks ja laste heaolu suurendamiseks võetud meetmete järelevalvet ja hindamist, kasutades kavandatud indikaatoripõhist järelevalveraamistikku, mis on lisatud käesolevale soovitusele; |
| --- | --- |

—

rakendada täismahus strateegia „Euroopa 2020” ja sotsiaalvaldkonna avatud koordineerimismeetodi pakutavaid vahendeid, parandamaks laste vaesuse vastu võitlemiseks ja laste heaolu suurendamiseks võetud meetmete järelevalvet ja hindamist, kasutades kavandatud indikaatoripõhist järelevalveraamistikku, mis on lisatud käesolevale soovitusele;

| — | tugevdada sünergiat asjakohaste ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige hariduse, tervishoiu, soolise võrdõiguslikkuse ja laste õiguste valdkondades. |
| --- | --- |

—

tugevdada sünergiat asjakohaste ELi poliitikavaldkondadega, eelkõige hariduse, tervishoiu, soolise võrdõiguslikkuse ja laste õiguste valdkondades.

Võtta kasutusele asjakohased ELi rahastamisvahendid – eespool esitatud poliitiliste prioriteetide toetuseks tuleb asjakohaselt ära kasutada võimalused, mida pakuvad ELi rahastamisvahendid:

| — | toetada tõenditel põhineva poliitika ja sotsiaalvaldkonna uuenduste edasist arendamist sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi, Euroopa Sotsiaalfondi, algatuse „Horisont 2020” vahenditest. Neid vahendeid tuleb kasutada võimalike poliitiliste uuenduste testimisel, hindamisel ja ajakohastamisel; |
| --- | --- |

—

toetada tõenditel põhineva poliitika ja sotsiaalvaldkonna uuenduste edasist arendamist sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi, Euroopa Sotsiaalfondi, algatuse „Horisont 2020” vahenditest. Neid vahendeid tuleb kasutada võimalike poliitiliste uuenduste testimisel, hindamisel ja ajakohastamisel;

| — | tuleb kasutusele võtta enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi vahendid (suunates need vahendid lastele, kes kannatavad toidu- ja materiaalse puuduse käes), üleeuroopalise koolipiima ja koolipuuvilja programmide vahendid (pakkudes lastele kõrge toiteväärtusega tooteid ja tutvustades tervislikke toitumisharjumusi) ning programmi „Erasmus kõigile” vahendid (parandades laste juurdepääsu haridusele, informaalsele õppimisele ja spordile); |
| --- | --- |

—

tuleb kasutusele võtta enim puudustkannatavatele isikutele suunatud Euroopa toiduabiprogrammi vahendid (suunates need vahendid lastele, kes kannatavad toidu- ja materiaalse puuduse käes), üleeuroopalise koolipiima ja koolipuuvilja programmide vahendid (pakkudes lastele kõrge toiteväärtusega tooteid ja tutvustades tervislikke toitumisharjumusi) ning programmi „Erasmus kõigile” vahendid (parandades laste juurdepääsu haridusele, informaalsele õppimisele ja spordile);

| — | tuleb kasutusele võtta struktuurifondide pakutavad võimalused laste ja perekondade toetamiseks, seda eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengufondi 2014.-2020. aasta tööprogrammide koostamisel, seejuures tuleks arvestada konkreetse riigi jaoks esitatud soovitustega; |
| --- | --- |

—

tuleb kasutusele võtta struktuurifondide pakutavad võimalused laste ja perekondade toetamiseks, seda eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengufondi 2014.-2020. aasta tööprogrammide koostamisel, seejuures tuleks arvestada konkreetse riigi jaoks esitatud soovitustega;

| — | sobivalt ära kasutada eesmärgid, mis on seotud tööhõive edendamise ja tööjõu liikuvuse toetamise, sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesusevastase võitlusega, investeerides haridusse, oskuste omandamisse ja elukestva õppe edendamisse, samuti asjakohastesse prioriteetidesse nende valdkondade raames. Prioriteetide hulka kuuluvad eelkõige väikelaste haridus, enneaegse koolist väljalangemise vähendamine, töö- ja eraelu ühildamine, juurdepääs teenustele (sealhulgas tervishoiu- ja sotsiaalteenustele), kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad, mahajäänud piirkondade taastamise toetamine ja üleminek institutsionaalsetelt teenustelt kogukonnapõhistele teenustele; |
| --- | --- |

—

sobivalt ära kasutada eesmärgid, mis on seotud tööhõive edendamise ja tööjõu liikuvuse toetamise, sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesusevastase võitlusega, investeerides haridusse, oskuste omandamisse ja elukestva õppe edendamisse, samuti asjakohastesse prioriteetidesse nende valdkondade raames. Prioriteetide hulka kuuluvad eelkõige väikelaste haridus, enneaegse koolist väljalangemise vähendamine, töö- ja eraelu ühildamine, juurdepääs teenustele (sealhulgas tervishoiu- ja sotsiaalteenustele), kogukondlikult juhitavad kohaliku arengu strateegiad, mahajäänud piirkondade taastamise toetamine ja üleminek institutsionaalsetelt teenustelt kogukonnapõhistele teenustele;

| — | tagamaks, et 2014.–2020. aasta struktuurifondide meetmed oleksid edukad, tuleb kasutusele võtta tõenditel põhinevad strateegiad enneaegse koolist väljalangemise vähendamiseks, kaasata asjakohased huvirühmad, ja võtta meetmeid, mis toetavad institutsionaalsete hooldusteenuste muutmist kogukonnapõhisteks hooldusteenusteks; |
| --- | --- |

—

tagamaks, et 2014.–2020. aasta struktuurifondide meetmed oleksid edukad, tuleb kasutusele võtta tõenditel põhinevad strateegiad enneaegse koolist väljalangemise vähendamiseks, kaasata asjakohased huvirühmad, ja võtta meetmeid, mis toetavad institutsionaalsete hooldusteenuste muutmist kogukonnapõhisteks hooldusteenusteks;

| — | tuleb arendada partnerlust struktuurifondide kavandamisel ja nende kättesaadavuse tagamisel, kaasates asjakohased riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi huvirühmad, eelkõige asjakohased riigiasutused, tööturu osapooled ja valitsusvälised organisatsioonid, ning võtta kasutusele kõik meetmed, et võidelda laste vaesusega. |
| --- | --- |

—

tuleb arendada partnerlust struktuurifondide kavandamisel ja nende kättesaadavuse tagamisel, kaasates asjakohased riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi huvirühmad, eelkõige asjakohased riigiasutused, tööturu osapooled ja valitsusvälised organisatsioonid, ning võtta kasutusele kõik meetmed, et võidelda laste vaesusega.

Brüssel, 20. veebruar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László ANDOR

---

(1)  Vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsioonile peetakse lasteks kõiki alla 18-aastaseid isikuid.

1

(2)  KOM(2010) 758 (lõplik).

2

(3)  Sotsiaalkaitsekomitee nõuandev aruanne Euroopa Komisjonile laste vaesuse ennetamise ja selle vastu võitlemise ning laste heaolu edendamise kohta, vastu võetud 27. juunil 2012.

3

(4)  „Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamine ja nende vastu võitlemine ning laste heaolu edendamine,”, tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu järeldused, 5. oktoober 2012, 14437/12.

4

(5)  Vt eelkõige: Ajakohastatud strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, KOM(2008) 865 (lõplik); Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus KOM(2009) 567 (lõplik); Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015, KOM(2010) 491 (lõplik).

5

(6)  Komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitus 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta.

6

(7)  Eesistujariigi järeldused, Barcelona Euroopa Ülemkogu, 15.–16. märts 2002, dokument SN 100/1/02 REV.1

7

---

LISA

Indikaatoripõhine järelevalveraamistik

Kavandatud järelevalveraamistikus esitatakse indikaatorid, mille alusel jälgida käesoleva soovituse rakendamist. Ettepanekud edasisteks parandusteks on esitatud sotsiaalsete investeeringute paketi lisades.

Laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning laste heaolu edendamise üldeesmärk

| Strateegia „Euroopa 2020” | Määratlus | Jaotused | Päritolu | Esmatähtis / teisejärguline (1) / kontekst | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht laste puhul (Euroopa 2020. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse strateegia peamisele eesmärgile vastav jaotus) | Laste hulk, kes elavad leibkonnas, kes on vaesuseohus ja/või kes kannatavad tõsist materiaalset puudust ja/või väga madala tööhõivega leibkonnas (nende kolme indikaatori täpsemat määratlust vaata allpool). | Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Indikaator | Määratlus | Jaotused | Päritolu | Esmatähtis / teisejärguline / kontekst | Märkused |
| Vaesusriski määr laste puhul (analüüsitakse koos vaesuse piirmääraga ostujõu standardis leibkonna puhul, mis koosneb kahest täiskasvanust ja kahest alla 14-aastasest lapsest) | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust. | Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) ja leibkonna liigid | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Tõsise materiaalse puuduse määr | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille elutingimusi häirib tõsiselt vahendite puudus, st laps kogeb alljärgnevalt nimetatud üheksast puudust väljendavast tegurist vähemalt nelja: ta perekond ei suuda i) tasuda üüri või kommunaalteenuste arveid, ii) hoida oma kodu piisavalt soojana, iii) toime tulla ootamatute kuludega, iv) ülepäeviti süüa liha, kala või samaväärseid proteiinirikkaid tooteid, v) puhata nädal aega väljaspool elukohta, vi) soetada autot, vii) soetada pesumasinat, viii) soetada värviteleviisorit või ix) soetada telefoni. | Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Selliste laste osakaal, kes elavad väga madala tööhõivega leibkonnas | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, kus tööealised täiskasvanud (18–59-aastased) on eelmisel aastal (st tulude vaatlusperioodil) töötanud alla 20% võimalikust tööajast. | Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Laste vaesuse indikaator | Ettevalmistamisel | | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Ei kohaldata | Väljatöötamisel |
| Laste vaesuse ohu hajuvus vaesusriski piiri suhtes: vaesusriski määr arvutatakse 50 % ja 70 % piirmäära suhtes | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 50 % ja 70 % riigi keskmisest ekvivalentsissetulekust. | Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Teisejärguline | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Pideva vaesusriski määr laste puhul | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille ekvivalentnetosissetulek on alla vaesuse piirmäära sel aastal ja oli sel tasemel veel vähemalt kahel kolmest eelnevast aastast. | 0–17 | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Teisejärguline | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Teataval ajahetkel fikseeritud vaesusriski määr laste puhul | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkondades, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust sel ajahetkel, kui vaesusriski piir fikseeriti | 0–17 | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Kontekst | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |

Strateegia „Euroopa 2020”

Määratlus

Jaotused

Päritolu

Esmatähtis / teisejärguline (1) / kontekst

Märkused

Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht laste puhul (Euroopa 2020. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse strateegia peamisele eesmärgile vastav jaotus)

Laste hulk, kes elavad leibkonnas, kes on vaesuseohus ja/või kes kannatavad tõsist materiaalset puudust ja/või väga madala tööhõivega leibkonnas (nende kolme indikaatori täpsemat määratlust vaata allpool).

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Indikaator

Määratlus

Jaotused

Päritolu

Esmatähtis / teisejärguline / kontekst

Märkused

Vaesusriski määr laste puhul (analüüsitakse koos vaesuse piirmääraga ostujõu standardis leibkonna puhul, mis koosneb kahest täiskasvanust ja kahest alla 14-aastasest lapsest)

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust.

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17) ja leibkonna liigid

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Tõsise materiaalse puuduse määr

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille elutingimusi häirib tõsiselt vahendite puudus, st laps kogeb alljärgnevalt nimetatud üheksast puudust väljendavast tegurist vähemalt nelja: ta perekond ei suuda i) tasuda üüri või kommunaalteenuste arveid, ii) hoida oma kodu piisavalt soojana, iii) toime tulla ootamatute kuludega, iv) ülepäeviti süüa liha, kala või samaväärseid proteiinirikkaid tooteid, v) puhata nädal aega väljaspool elukohta, vi) soetada autot, vii) soetada pesumasinat, viii) soetada värviteleviisorit või ix) soetada telefoni.

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Selliste laste osakaal, kes elavad väga madala tööhõivega leibkonnas

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, kus tööealised täiskasvanud (18–59-aastased) on eelmisel aastal (st tulude vaatlusperioodil) töötanud alla 20% võimalikust tööajast.

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Laste vaesuse indikaator

Ettevalmistamisel

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Ei kohaldata

Väljatöötamisel

Laste vaesuse ohu hajuvus vaesusriski piiri suhtes: vaesusriski määr arvutatakse 50 % ja 70 % piirmäära suhtes

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 50 % ja 70 % riigi keskmisest ekvivalentsissetulekust.

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Teisejärguline

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Pideva vaesusriski määr laste puhul

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkonnas, mille ekvivalentnetosissetulek on alla vaesuse piirmäära sel aastal ja oli sel tasemel veel vähemalt kahel kolmest eelnevast aastast.

0–17

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Teisejärguline

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Teataval ajahetkel fikseeritud vaesusriski määr laste puhul

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkondades, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust sel ajahetkel, kui vaesusriski piir fikseeriti

0–17

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Kontekst

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Juurdepääs piisavatele vahenditele

| Indikaator | Määratlus | Jaotused | Päritolu | Esmatähtis / teisejärguline / kontekst | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötavate isikute vaesuse määr leibkondades, kuhu kuuluvad ülalpeetavad lapsed | Selliste ülalpeetavate lastega isikute osakaal, keda määratletakse töötavana ja kelle sissetulek on alla vaesuse piirmäära (60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust) | Vanuserühmad (0–17, 18–64, 0–64) leibkonna liigi järgi (üksikvanemad, kaks täiskasvanut ülalpeetavate lastega) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | |
| Laste vaesusriski määr leibkonna töö intensiivsuse järgi | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkondades, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust leibkonna töö intensiivsuse järgi | 0–17, tööhõive leibkonnas (väga kõrge [0,85 – 1], kõrge [0,55 – 0,85], keskmine [0,45 – 0,55], madal [0,2 – 0,45]) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | |
| Vaesusriski määr laste puhul, kes elavad töötavate vanematega leibkonnas | Selliste laste osakaal, kes elavad leibkondades, mille sissetulek on alla vaesuse piirmäära (alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust) ja töö intensiivsus on üle 0,2 | Leibkonna liigi alusel | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | |
| Laste suhtelise vaesuse süvik | Erinevused isikute keskmises ekvivalentsissetulekus, omavahel võrreldakse isikuid, kelle sissetulek on alla vaesusriski piiri ja võrdne vaesusriski piirmääraga, väljendatakse protsendina vaesusriski piirmäärast | 0–17 | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Esmatähtis | Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga |
| Lastehoid | Samasse vanuserühma kuuluvatest lastest need lapsed, kes kasutavad (ametlikku, (2) muude isikute kui pereliikmete pakutavat) lastehoiuteenust | Alla kolmeaastased lapsed, lapsed kolme aasta ja kohustusliku kooliea vahel; alla 30 tunni nädalas, 30 või rohkem tundi nädalas | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC). | Teisejärguline | Tuleks hinnata, kas jaotus sissetulekukvintiili kaupa on asjakohane |
| Lapsevanemate tööhõive mõju | Erinevused (protsendipunktides) järgmiste näitajate vahel






  — | 20–49-aastaste isikute tööhõivemäär leibkonnas, kus ei ole kuni kuueaastaseid lapsi ja |

Indikaator

Määratlus

Jaotused

Päritolu

Esmatähtis / teisejärguline / kontekst

Märkused

Töötavate isikute vaesuse määr leibkondades, kuhu kuuluvad ülalpeetavad lapsed

Selliste ülalpeetavate lastega isikute osakaal, keda määratletakse töötavana ja kelle sissetulek on alla vaesuse piirmäära (60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust)

Vanuserühmad (0–17, 18–64, 0–64) leibkonna liigi järgi (üksikvanemad, kaks täiskasvanut ülalpeetavate lastega)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Laste vaesusriski määr leibkonna töö intensiivsuse järgi

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkondades, mille ekvivalentnetosissetulek on alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust leibkonna töö intensiivsuse järgi

0–17, tööhõive leibkonnas (väga kõrge [0,85 – 1], kõrge [0,55 – 0,85], keskmine [0,45 – 0,55], madal [0,2 – 0,45])

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Vaesusriski määr laste puhul, kes elavad töötavate vanematega leibkonnas

Selliste laste osakaal, kes elavad leibkondades, mille sissetulek on alla vaesuse piirmäära (alla 60 % riigi keskmisest ekvivalentnetosissetulekust) ja töö intensiivsus on üle 0,2

Leibkonna liigi alusel

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Laste suhtelise vaesuse süvik

Erinevused isikute keskmises ekvivalentsissetulekus, omavahel võrreldakse isikuid, kelle sissetulek on alla vaesusriski piiri ja võrdne vaesusriski piirmääraga, väljendatakse protsendina vaesusriski piirmäärast

0–17

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Esmatähtis

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Lastehoid

Samasse vanuserühma kuuluvatest lastest need lapsed, kes kasutavad (ametlikku, (2) muude isikute kui pereliikmete pakutavat) lastehoiuteenust

Alla kolmeaastased lapsed, lapsed kolme aasta ja kohustusliku kooliea vahel; alla 30 tunni nädalas, 30 või rohkem tundi nädalas

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Teisejärguline

Tuleks hinnata, kas jaotus sissetulekukvintiili kaupa on asjakohane

Lapsevanemate tööhõive mõju

Erinevused (protsendipunktides) järgmiste näitajate vahel

—

20–49-aastaste isikute tööhõivemäär leibkonnas, kus ei ole kuni kuueaastaseid lapsi ja

| — | 20–49-aastaste isikute tööhõivemäär leibkonnas, kus on vähemalt üks kuni kuueaastane laps. |
| --- | --- |

—

20–49-aastaste isikute tööhõivemäär leibkonnas, kus on vähemalt üks kuni kuueaastane laps.

Kokku, sugude kaupa

Eurostat, tööjõu-uuring

Kontekst

Soovitav on vaadelda eraldi lapsi vanuses 0–3 ja vanuses 3–6

Hoolduskohustuse tõttu osaline tööaeg

Isikud, kes töötavad osalise tööajaga, sest hoolitsevad laste või töövõimetute täiskasvanute eest, väljendatakse protsendina kogu töötajaskonnast

Kokku, sugude kaupa

Eurostat, tööjõu-uuring

Kontekst

Sotsiaalsete siirete (v.a pensionid) mõju laste vaesuse vähendamisel

Erinevus laste vaesusriski määras enne ja pärast sotsiaalseid siirdeid (v.a pensionid)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Teisejärguline

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Liiga suured eluasemekulud

Rahvastiku protsent, kes elab leibkonnas, kus eluasemekulud kokku (pärast saadud eluasemetoetuste mahaarvamist) moodustavad üle 40% leibkonna kogu netosissetulekust (pärast saadud eluasemetoetuste mahaarvamist)

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17), vaesuse seisund (alla või üle vaesusriski piiri)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC).

Teisejärguline

Soovitatakse lisada võrdlus tööealise (18–64) ja vanemaealise (65+) rahvastikuga

Kvaliteetteenuste kättesaadavus

| Indikaator | Määratlus | Jaotused | Päritolu | (Esmatähtis/teisejärguline) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väikelaste haridus | 4-aastaste ja kohustusliku kooliea vahelisse vanuserühma kuuluvad lapsed, kes osalevad väikelastele suunatud haridussüsteemis | Sugude kaupa | UNESCO/OECD/EUROSTAT (3) | Esmatähtis | |
| Lugemisoskus, matemaatika ja loodusteadused | 15 aasta vanused lapsed, kelle punktid PISA testi nimetatud valdkondades olid 1 või alla selle (skaalal 1 (on madalaim punktide arv) kuni 5 (kõrgeim punktide arv) | Vanemate tausta järgi (haridustase, sünniriik) | OECD – PISA (4) | Esmatähtis | Praeguses andmebaasis puuduvad andmed Küprose ja Malta kohta. |
| Mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte määr | Mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte määr | Sugude kaupa, vanuses 15–19 | Eurostat, tööjõu-uuring | Esmatähtis | |
| Varakult õpingud või koolituse katkestanud noored | Rahvastik vanuses 18–24, kellel on enamasti keskhariduse alumine aste ja kes ei õpi edasi | Sugude kaupa, kõrgeima lõpetatud haridustaseme järgi | Eurostat, tööjõu-uuring | Teisejärguline | |
| Isikud, kes väidavad, et arstiabi on kättesaamatu | Selliste 16–25-aastaste isikute osakaal, kes väidavad, et ei ole saanud arstiabi, sest see on kulukas või asub kaugel või kuna järjekorrad on pikad | | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC) | | |
| Väikelaste suremus | Alla üheaastaste laste surmade arvu suhe aastas sel aastal elusana sündinud laste arvu suhtes (väljendatuna 1 000 elusana sündinud lapse kohta) | Lastevanemate sotsiaalmajandusliku staatuse järgi (väljatöötamisel) | Eurostat | Esmatähtis | |
| 1–14-aastaste laste suremus | Surmade määr 100 000 elaniku kohta | | Eurostat | | |
| Madal sünnikaal | Sünnikaal alla 2 500 grammi (5,5 naela) | | WHO – OECD | Esmatähtis | |
| Vaktsineerimine | Väikelaste protsent, kes on sel kalendriaastal saanud üheaastaseks ja keda on täies mahus vaktsineeritud läkaköha, difteeria, teetanuse ja lastehalvatuse vastu. Väikelaste protsent, kes on sel kalendriaastal saanud kaheaastaseks ja keda on täies mahus vaktsineeritud leetrite, mumpsi ja punetiste vastu. | | WHO | Kontekst | |
| Rasvumus | 15–24 aasta vanused noored, kelle kehamassi indeks on 30 või enam | Sugude kaupa ja lastevanemate sotsiaalmajandusliku staatuse järgi | Eurostat – EHIS (5) | Kontekst | |
| Regulaarsed suitsetajad | Igapäevaselt suitsetajate osakaal 15–24 aasta vanuste hulgas | Sugude kaupa ja lastevanemate sotsiaalmajandusliku staatuse järgi | Eurostat – EHIS | Kontekst | |
| Vaimne tervis | Noored inimesed (15–24), kellel on diagnoositud depressioon | Sugude kaupa | Eurostat – EHIS | Kontekst | Väljatöötamisel |
| Noorte surma põhjuseks enesetapp | Enesetapu tagajärjel surnud noorte (15–24-aastased) osakaal 100 000 elaniku kohta | Sugude kaupa | Eurostat – surma põhjuste statistika | Kontekst | |
| Halvad eluasemetingimused | Rahvastiku protsent, kes kannatab järgmiste eluasemega seotud probleemide all. Need probleemid on:
  1) katus laseb läbi, seintes ja põrandas on niiskus või aknaraamid või põrand mädanevad; 2) eluasemes puudub vannituba või duširuum; 3) puudub vesiklosett, mis on ainult selle leibkonna kasutada; 4) muud probleemid eluasemega: liiga pime, pole piisavalt valgust. | Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17), vaesusriski seisund (alla või üle vaesusriski piiri) | Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC) | Esmatähtis | |
| Ülerahvastatud | Protsent rahvastikust, kes elavad ülerahvastatud leibkonnas. Isik loetakse ülerahvastatud leibkonnas elavaks juhul, kui leibkonna käsutuses olevate ruumide arv ei võrdu vähemalt järgmisega:






  — | üks ruum leibkonna kohta; |

Indikaator

Määratlus

Jaotused

Päritolu

(Esmatähtis/teisejärguline)

Märkused

Väikelaste haridus

4-aastaste ja kohustusliku kooliea vahelisse vanuserühma kuuluvad lapsed, kes osalevad väikelastele suunatud haridussüsteemis

Sugude kaupa

UNESCO/OECD/EUROSTAT (3)

Esmatähtis

Lugemisoskus, matemaatika ja loodusteadused

15 aasta vanused lapsed, kelle punktid PISA testi nimetatud valdkondades olid 1 või alla selle (skaalal 1 (on madalaim punktide arv) kuni 5 (kõrgeim punktide arv)

Vanemate tausta järgi (haridustase, sünniriik)

OECD – PISA (4)

Esmatähtis

Praeguses andmebaasis puuduvad andmed Küprose ja Malta kohta.

Mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte määr

Mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte määr

Sugude kaupa, vanuses 15–19

Eurostat, tööjõu-uuring

Esmatähtis

Varakult õpingud või koolituse katkestanud noored

Rahvastik vanuses 18–24, kellel on enamasti keskhariduse alumine aste ja kes ei õpi edasi

Sugude kaupa, kõrgeima lõpetatud haridustaseme järgi

Eurostat, tööjõu-uuring

Teisejärguline

Isikud, kes väidavad, et arstiabi on kättesaamatu

Selliste 16–25-aastaste isikute osakaal, kes väidavad, et ei ole saanud arstiabi, sest see on kulukas või asub kaugel või kuna järjekorrad on pikad

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC)

Väikelaste suremus

Alla üheaastaste laste surmade arvu suhe aastas sel aastal elusana sündinud laste arvu suhtes (väljendatuna 1 000 elusana sündinud lapse kohta)

Lastevanemate sotsiaalmajandusliku staatuse järgi (väljatöötamisel)

Eurostat

Esmatähtis

1–14-aastaste laste suremus

Surmade määr 100 000 elaniku kohta

Eurostat

Madal sünnikaal

Sünnikaal alla 2 500 grammi (5,5 naela)

WHO – OECD

Esmatähtis

Vaktsineerimine

Väikelaste protsent, kes on sel kalendriaastal saanud üheaastaseks ja keda on täies mahus vaktsineeritud läkaköha, difteeria, teetanuse ja lastehalvatuse vastu. Väikelaste protsent, kes on sel kalendriaastal saanud kaheaastaseks ja keda on täies mahus vaktsineeritud leetrite, mumpsi ja punetiste vastu.

WHO

Kontekst

Rasvumus

15–24 aasta vanused noored, kelle kehamassi indeks on 30 või enam

Sugude kaupa ja lastevanemate sotsiaalmajandusliku staatuse järgi

Eurostat – EHIS (5)

Kontekst

Regulaarsed suitsetajad

Igapäevaselt suitsetajate osakaal 15–24 aasta vanuste hulgas

Sugude kaupa ja lastevanemate sotsiaalmajandusliku staatuse järgi

Eurostat – EHIS

Kontekst

Vaimne tervis

Noored inimesed (15–24), kellel on diagnoositud depressioon

Sugude kaupa

Eurostat – EHIS

Kontekst

Väljatöötamisel

Noorte surma põhjuseks enesetapp

Enesetapu tagajärjel surnud noorte (15–24-aastased) osakaal 100 000 elaniku kohta

Sugude kaupa

Eurostat – surma põhjuste statistika

Kontekst

Halvad eluasemetingimused

Rahvastiku protsent, kes kannatab järgmiste eluasemega seotud probleemide all. Need probleemid on:

1) katus laseb läbi, seintes ja põrandas on niiskus või aknaraamid või põrand mädanevad; 2) eluasemes puudub vannituba või duširuum; 3) puudub vesiklosett, mis on ainult selle leibkonna kasutada; 4) muud probleemid eluasemega: liiga pime, pole piisavalt valgust.

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17), vaesusriski seisund (alla või üle vaesusriski piiri)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC)

Esmatähtis

Ülerahvastatud

Protsent rahvastikust, kes elavad ülerahvastatud leibkonnas. Isik loetakse ülerahvastatud leibkonnas elavaks juhul, kui leibkonna käsutuses olevate ruumide arv ei võrdu vähemalt järgmisega:

—

üks ruum leibkonna kohta;

| — | üks ruum paari kohta; |
| --- | --- |

—

üks ruum paari kohta;

| — | üks ruum kõigi isikute jaoks, kes on vanuses 18+; |
| --- | --- |

—

üks ruum kõigi isikute jaoks, kes on vanuses 18+;

| — | üks ruum kahe isiku jaoks, kes on samast soost ja vanuses 12–17; |
| --- | --- |

—

üks ruum kahe isiku jaoks, kes on samast soost ja vanuses 12–17;

| — | üks ruum iga isiku jaoks, kes on erinevast soost ja vanuses 12–17; |
| --- | --- |

—

üks ruum iga isiku jaoks, kes on erinevast soost ja vanuses 12–17;

| — | üks ruum kahe alla 12-aastase isiku jaoks. |
| --- | --- |

—

üks ruum kahe alla 12-aastase isiku jaoks.

Vanuserühmad (0–17, 0–5, 6–11, 12–17), vaesusriski seisund (alla või üle vaesusriski piiri)

Eurostat / sissetulekut ja elamistingimusi käsitlev ELi statistika (EU-SILC)

Esmatähtis

---

(1)  Esmatähtsad indikaatorid on need, mis hõlmavad paljusid valdkondi, mida peetakse kõige olulisemaks tulemuse näitajaks. Teisejärgulised indikaatorid toetavad esmatähtsaid indikaatoreid, kirjeldades üksikasjalikumalt probleemi olemust või probleemi teisi dimensioone. Konteksti kuuluvad indikaatorid on need, mis pakuvad täiendavaid andmeid ja taustteavet. Kavandatud loetelu indikaatoritest on soovituslik ja jätab võimalusi esitada muud taustteavet, mida peetakse asjakohaseks riiklikku konteksti paigutamise ja riiklike olude parema mõistmise seisukohast.

(2)  Ametliku teenusena määratletakse järgmised teenused: koolieelne või samaväärne kohustuslik haridus, väljaspool koolitunde pakutavad tsentraalsed teenused, lastesõim, lasteaed või muu päevahoiukeskus, sealhulgas perekondlik päevahoid, elukutselised atesteeritud lapsehoidjad. Perekonnaliikmete, naabrite või atesteerimata lapsehoidjate lastehoiuteenuseid ametlike lastehoiuteenuste hulka ei loeta.

(3)  UNESCO/OECD/EUROSTATi andmebaasid haridust käsitleva statistika kohta.

(4)  http://www.oecd.org/statisticsdata/03381,en_2649_35845621_1_119656_1_1_1.00.html.

(5)  EHIS on Euroopa terviseuuring.

---