# Den Europæiske Unions L 89/2013

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2013.089.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 89 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 56. årgang27. marts 2013 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2013.089.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 89

Dansk udgave

Retsforskrifter

56. årgang27. marts 2013

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød | 1 |
| | * | 2013-ændringer til regulativ nr. 58 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af:
  I.
  Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD)
  —
  II.
  Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning bagtil mod underkøring
  —
  III.
  Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning bagtil mod underkøring (RUP) | 34 |
| | * | Regulativ nr. 62 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring | 37 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

1

*

2013-ændringer til regulativ nr. 58 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af:
  I.
  Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD)
  —
  II.
  Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning bagtil mod underkøring
  —
  III.
  Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning bagtil mod underkøring (RUP)

34

*

Regulativ nr. 62 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring

37

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 27.3.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 12 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af køretøjer hvad angår de af køretøjets dele, som bidrager til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 1 til ændringsserie 04 — ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012

INDHOLD

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikationer |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prøvninger |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring og udvidelse af godkendelsen af køretøjstypen eller en type betjeningsindretning for styretøj |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vejledning |
| --- | --- |

10.

| 11. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

12.

| 13. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

13.

BILAG

| BILAG 1A | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type køretøj med hensyn til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af sammenstød, i henhold til regulativ nr. 12 |
| --- | --- |

BILAG 1A

| BILAG 1B | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type betjeningsindretning for styretøj med hensyn til beskyttelse af føreren mod styreapparatet i tilfælde af sammenstød, i henhold til den relevante del af regulativ nr. 12 |
| --- | --- |

BILAG 1B

| BILAG 2. | Udformning af godkendelsesmærker |
| --- | --- |

BILAG 2.

| BILAG 3. | Prøvning med frontalsammenstød mod barriere |
| --- | --- |

BILAG 3.

| BILAG 4. | Prøvning med torsoblok |
| --- | --- |

BILAG 4.

| Tillæg: | Torsoblok |
| --- | --- |

Tillæg:

| BILAG 5. | Sammenstødsprøvning med hovedformet klods |
| --- | --- |

BILAG 5.

| BILAG 6. | Procedure for bestemmelse af »H-punktet« og den faktisk torsovinkel for siddepladser i motorkøretøjer |
| --- | --- |

BILAG 6.

| Tillæg 1: | Beskrivelse af den tredimensionale H-punkt-maskine |
| --- | --- |

Tillæg 1:

| Tillæg 2: | Tredimensionalt referencesystem |
| --- | --- |

Tillæg 2:

| Tillæg 3: | Referencedata for siddepladser |
| --- | --- |

Tillæg 3:

| BILAG 7. | Prøvningsprocedurer for beskyttelsen af personer i eldrevne køretøjer mod højspænding og elektrolytsudslip |
| --- | --- |

BILAG 7.

| Tillæg: | Prøvefinger med led (IPXXB) |
| --- | --- |

Tillæg:

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på styreapparatet og det elektriske fremdriftssystem, der drives af højspænding, og højspændingskomponenter og -systemer, som er galvanisk forbundet til det elektriske fremdriftssystems højspændingsbus, i motorkøretøjer i klasse M1 samt køretøjer i klasse N1 med en største tilladte masse på under 1 500 kg hvad angår beskyttelsen af fører og passagerer ved et frontalsammenstød. |
| --- | --- |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på styreapparatet og det elektriske fremdriftssystem, der drives af højspænding, og højspændingskomponenter og -systemer, som er galvanisk forbundet til det elektriske fremdriftssystems højspændingsbus, i motorkøretøjer i klasse M1 samt køretøjer i klasse N1 med en største tilladte masse på under 1 500 kg hvad angår beskyttelsen af fører og passagerer ved et frontalsammenstød.

| 1.2. | På begæring af fabrikanten kan andre køretøjer end de i punkt 1.1 nævnte godkendes efter dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.

På begæring af fabrikanten kan andre køretøjer end de i punkt 1.1 nævnte godkendes efter dette regulativ.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »godkendelse af et køretøj«: godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød

2.2.   »køretøjstype«: motorkøretøjer, der ikke afviger fra hinanden på væsentlige punkter som:

2.2.1.   For køretøjer, der fremdrives af en forbrændingsmotor:

| 2.2.1.1. | opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning |
| --- | --- |

2.2.1.1.

opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning

| 2.2.1.2. | køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor. |
| --- | --- |

2.2.1.2.

køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor.

2.2.2.   For køretøjer, der fremdrives af en elektromotor:

| 2.2.2.1. | opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning |
| --- | --- |

2.2.2.1.

opbygning, dimensioner, form og materiale af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning

| 2.2.2.2. | placeringen af det genopladelige energilagringssystem (RESS) for så vidt det har negativ indvirkning på resultaterne af den i dette regulativ foreskrevne stødprøvning |
| --- | --- |

2.2.2.2.

placeringen af det genopladelige energilagringssystem (RESS) for så vidt det har negativ indvirkning på resultaterne af den i dette regulativ foreskrevne stødprøvning

| 2.2.2.3. | køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

køretøjets masse i køreklar stand uden fører, som defineret i punkt 2.18 nedenfor.

2.3.   »godkendelse af en betjeningsindretning for styretøj«: godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af sammenstød

2.4.   »type betjeningsindretning for styretøj«: en kategori betjeningsindretning for styretøj, som ikke indbyrdes afviger på væsentlige punkter såsom:

| 2.4.1. | opbygning, dimensioner, form og materialer. |
| --- | --- |

2.4.1.

opbygning, dimensioner, form og materialer.

2.5.   »styretøjets betjeningsindretning«: den styreanordning — sædvanligvis rattet — der betjenes af føreren

2.6.   »universal-betjeningsindretning for styretøj«: en betjeningsindretning, som kan monteres på mere end én godkendt køretøjstype, og for hvilken det gælder, at forskelle i betjeningsindretningens fastgøring til ratsøjlen ikke er af betydning for betjeningsindretningens opførsel ved et sammenstød

2.7.   »airbag«: en pose af blødt materiale, som er konstrueret til fyldning med gas under tryk og:

| 2.7.1. | er konstrueret til at beskytte køretøjets fører mod styretøjets betjeningsindretning ved et sammenstød |
| --- | --- |

2.7.1.

er konstrueret til at beskytte køretøjets fører mod styretøjets betjeningsindretning ved et sammenstød

| 2.7.2. | oppustes ved hjælp af en anordning, som aktiveres i tilfælde af et sammenstød |
| --- | --- |

2.7.2.

oppustes ved hjælp af en anordning, som aktiveres i tilfælde af et sammenstød

2.8.   »ratkrans«: for styring med rat, den omtrent cirkulære ydre ring, som føreren under kørslen normalt holder om for at styre

2.9.   »ratege«: en stang, som forbinder ratkransen med navet

2.10.   »nav«: den del af styretøjets betjeningsindretning, sædvanligvis i centrum, som:

| 2.10.1. | forbinder styretøjets betjeningsindretning med styreakslen |
| --- | --- |

2.10.1.

forbinder styretøjets betjeningsindretning med styreakslen

| 2.10.2. | overfører drejningsmomentet fra styretøjets betjeningsindretning til styreakslen |
| --- | --- |

2.10.2.

overfører drejningsmomentet fra styretøjets betjeningsindretning til styreakslen

2.11.   »centrum af betjeningsindretningens nav«: det punkt af navets overflade, som ligger på styreakslens midterlinje

2.12.   »betjeningsindretningens plan«: for styring med rat, det plan, som opdeler ratkransen ligeligt mellem føreren og køretøjets forparti

2.13.   »styreaksel«: den komponent, der overfører drejningsmomentet, som udøves på styretøjets betjeningsindretning, til styreudvekslingen

2.14.   »ratsøjle«: den kappe, der omgiver styreakslen

2.15.   »styreapparat«: anordningen bestående af styretøjets betjeningsindretning, ratsøjlen, anordningens hjælpeudstyr, styreakslen, styrehuset og alle andre komponenter såsom dem, der er beregnet til at medvirke til absorption af energi i tilfælde af stød mod styretøjets betjeningsindretning

2.16.   Kabinen

2.16.1.   »kabine for så vidt angår beskyttelse af fører og passagerer«: det rum, hvor personer opholder sig, afgrænset af taget, gulvet, sidevæggene, dørene, udvendige ruder, den forreste skilleplade og planet for kabinens bageste skilleplade eller planet for bageste ryglænsbeslag

2.16.2.   »passagerkabine for så vidt angår vurdering af elektrisk sikkerhed«: det rum, hvor personer opholder sig, afgrænset af taget, gulvet, sidevæggene, dørene, udvendige ruder, den forreste og bageste skillevæg eller bagklap samt af de elektriske beskyttelsesbarrierer og indkapslinger til beskyttelse af fremdriftssystemet mod direkte kontakt med strømførende højspændingsdele

2.17.   »stødklods«: en stiv, halvkugleformet figur af form som et hoved, 165 mm i diameter og i øvrigt svarende til beskrivelsen i punkt 3 i bilag 5 til dette regulativ

2.18.   »køretøjets masse i køreklar stand«: køretøjets masse i køreklar stand, uden personer eller last, men med brændstof, kølevæske, smøremiddel, værktøjssæt og reservehjul (hvis leveret som standardudstyr af køretøjsfabrikanten) og genopladeligt energilagringssystem (RESS)

2.19.   »højspænding«: klassifikation af en elektrisk komponent eller et kredsløb, hvis arbejdsspænding er > 60 V og ≤ 1 500 V jævnstrøm (DC) eller > 30 V og ≤ 1 000 V vekselstrøm (AC) rms (kvadratisk middelværdi)

2.20.   »genopladeligt energilagringssystem (RESS)«: det genopladelige energilagringssystem, der leverer elektrisk energi til fremdrift

2.21.   »elektrisk beskyttelsesbarriere«: den del, der giver beskyttelse mod direkte kontakt med strømførende højspændingsdele

2.22.   »elektrisk fremdriftssystem«: det elektriske kredsløb, som omfatter elektrisk(e) drivmotor(er), og som også kan omfatte RESS-systemet, systemet til konvertering af elektrisk energi, elektroniske konvertere, tilhørende ledninger og stik og tilkoblingssystemet til opladning af RESS-systemet

2.23.   »strømførende dele«: ledende del(e), der ved normal brug er beregnet til at føre elektrisk energi

2.24.   »blotlagt ledende del«: enhver ledende del, som kan berøres, jf. bestemmelserne om IPXXB-beskyttelse, og som i tilfælde af svigtende isolering fører elektrisk energi. Dette omfatter dele under et dække, der kan fjernes uden brug af værktøj

2.25.   »direkte kontakt«: personers kontakt med strømførende højspændingsdele

2.26.   »indirekte kontakt«: personers kontakt med blotlagte ledende dele

2.27.   »IPXXB-beskyttelse«: beskyttelse mod kontakt med strømførende højspændingsdele i form af enten en elektrisk beskyttelsesbarriere eller en indkapsling, som er prøvet med en prøvefinger med led (IPXXB) som beskrevet i punkt 4 i bilag 7

2.28.   »arbejdsspænding«: den højeste kvadratiske middelværdi (rms) af en spænding i et elektrisk kredsløb angivet af fabrikanten, som kan forekomme mellem alle ledende dele ved åbne kredsløbsforhold eller ved normale driftsforhold. Hvis det elektriske kredsløb er opdelt ved galvanisk isolering, defineres arbejdsspændingen for hvert af de opdelte kredsløb

2.29.   »tilkoblingssystem til opladning af det genopladelige energilagringssystem (RESS)«: det elektriske kredsløb, der anvendes til opladning af RESS-systemet fra en ekstern elektrisk strømforsyning, herunder tilkoblingen på køretøjet

2.30.   »stel«: et sæt ledende dele, som er elektrisk forbundet, hvis elektriske potentiale anvendes som reference

2.31.   »elektrisk kredsløb«: et aggregat af forbundne strømførende højspændingsdele, som er bestemt til at føre elektrisk energi under normale driftsforhold

2.32.   »system til konvertering af elektrisk energi«: et system, der genererer og leverer elektrisk energi til elektrisk fremdrift

2.33.   »elektronisk omdanner«: en anordning, der muliggør styring og/eller konvertering af strøm til elektrisk fremdrift

2.34.   »indkapsling«: den del, der omslutter de interne enheder og yder beskyttelse mod enhver direkte kontakt

2.35.   »højspændingsbus«: det elektriske kredsløb, herunder tilkoblingssystemet til opladning af RESS-systemet, som drives af højspænding

2.36.   »massiv isolering«: den isolerende beklædning på ledninger, der skal dække strømførende højspændingsdele og forhindre enhver direkte kontakt. Dette omfatter bl.a. beklædning til isolering af strømførende højspændingsdele på stik og isolerende lak eller maling

2.37.   »automatisk frakobling«: en anordning, der, når den udløses, galvanisk adskiller den elektriske energi fra resten af højspændingskredsløbet i det elektriske fremdriftssystem

2.38.   »traktionsbatteri af åben type«: en væskekrævende batteritype, der genererer brintgas, som frigives til atmosfæren.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Køretøjstype

| 3.1.1. | Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.1.2. | Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:






  3.1.2.1. | detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opbygning, dimensioner, form og materialer af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.1.2.1.

detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til opbygning, dimensioner, form og materialer af den del af køretøjet, der befinder sig foran styretøjets betjeningsindretning

| 3.1.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgørelse til køretøjets chassis og karrosseri |
| --- | --- |

3.1.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgørelse til køretøjets chassis og karrosseri

| 3.1.2.3. | en teknisk beskrivelse af styreapparatet |
| --- | --- |

3.1.2.3.

en teknisk beskrivelse af styreapparatet

| 3.1.2.4. | angivelse af køretøjets masse i køreklar stand uden fører |
| --- | --- |

3.1.2.4.

angivelse af køretøjets masse i køreklar stand uden fører

| 3.1.2.5. | i påkommende tilfælde, dokumentation for, at styretøjets betjeningsindretning er godkendt i overensstemmelse med punkt 5.2 i regulativet |
| --- | --- |

3.1.2.5.

i påkommende tilfælde, dokumentation for, at styretøjets betjeningsindretning er godkendt i overensstemmelse med punkt 5.2 i regulativet

| 3.1.2.6. | hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.1.2 nedenfor, dokumentation for, at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2. i regulativ 94 |
| --- | --- |

3.1.2.6.

hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.1.2 nedenfor, dokumentation for, at styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.2. i regulativ 94

| 3.1.2.7. | hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for at, styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94 |
| --- | --- |

3.1.2.7.

hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for at, styreapparatet er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94

| 3.1.2.8. | en generel beskrivelse af den elektriske strømkildetype, dennes placering og det elektriske fremdriftssystem (f.eks. hybrid, elektrisk). |
| --- | --- |

3.1.2.8.

en generel beskrivelse af den elektriske strømkildetype, dennes placering og det elektriske fremdriftssystem (f.eks. hybrid, elektrisk).

| 3.1.3. | Følgende skal fremstilles for den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for gennemførelse af prøverne i forbindelse med godkendelsen:






  3.1.3.1. | et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, med henblik på prøvningen i pkt. 5.1 nedenfor |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Følgende skal fremstilles for den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for gennemførelse af prøverne i forbindelse med godkendelsen:

3.1.3.1.

et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der skal godkendes, med henblik på prøvningen i pkt. 5.1 nedenfor

| 3.1.3.2. | efter fabrikantens valg, med den tekniske tjenestes godkendelse, enten et yderligere køretøj eller de af køretøjets dele, som er væsentlige for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor. |
| --- | --- |

3.1.3.2.

efter fabrikantens valg, med den tekniske tjenestes godkendelse, enten et yderligere køretøj eller de af køretøjets dele, som er væsentlige for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor.

| 3.1.3.3. | Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

3.1.3.3.

Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.2.   Type betjeningsindretning for styretøj

| 3.2.1. | Ansøgning om godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet under sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant. |
| --- | --- |

3.2.1.

Ansøgning om godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet under sammenstød skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

| 3.2.2. | Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:






  3.2.2.1. | detaljeret beskrivelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj hvad angår betjeningsindretningens konstruktion, dimensioner og materialer |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Ansøgningen skal ledsages af de nedenfor nævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.2.2.1.

detaljeret beskrivelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj hvad angår betjeningsindretningens konstruktion, dimensioner og materialer

| 3.2.2.2. | tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgøring til køretøjets chassis og karrosseri |
| --- | --- |

3.2.2.2.

tilstrækkeligt detaljerede tegninger i passende skala af styreapparatet og dets fastgøring til køretøjets chassis og karrosseri

| 3.2.2.3. | hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for, at betjeningsindretningen for styretøj er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

hvis ansøgningen indgives af ansøgeren i henhold til punkt 5.2.1 nedenfor, dokumentation for, at betjeningsindretningen for styretøj er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94.

| 3.2.3. | Til brug for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor indleveres følgende til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: et prøveeksemplar af den ansøgte type betjeningsindretning for styretøj samt, efter fabrikantens skøn og med den tekniske tjenestes samtykke, de køretøjsdele, der af fabrikanten anses for væsentlige for prøvningen. |
| --- | --- |

3.2.3.

Til brug for prøvningerne i punkt 5.2 og 5.3 nedenfor indleveres følgende til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen: et prøveeksemplar af den ansøgte type betjeningsindretning for styretøj samt, efter fabrikantens skøn og med den tekniske tjenestes samtykke, de køretøjsdele, der af fabrikanten anses for væsentlige for prøvningen.

4.   GODKENDELSE

4.1.   En attest, svarende til modellen i punkt 4.1.1 eller 4.1.2, skal vedhæftes typegodkendelsesattesten:

| 4.1.1. | for de i punkt 3.1 nævnte ansøgninger: bilag 1A |
| --- | --- |

4.1.1.

for de i punkt 3.1 nævnte ansøgninger: bilag 1A

| 4.1.2. | for de i punkt 3.2 nævnte ansøgninger: bilag 1B. |
| --- | --- |

4.1.2.

for de i punkt 3.2 nævnte ansøgninger: bilag 1B.

4.2.   Køretøjstype

| 4.2.1. | Når det køretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af køretøjstypen. |
| --- | --- |

4.2.1.

Når det køretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af køretøjstypen.

| 4.2.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 04, svarende til ændringsserie 04) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til samme type køretøj, som er udstyret med en anden type styreapparat, eller til en anden køretøjstype som defineret i punkt 2.2 ovenfor. |
| --- | --- |

4.2.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 04, svarende til ændringsserie 04) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme nummer til samme type køretøj, som er udstyret med en anden type styreapparat, eller til en anden køretøjstype som defineret i punkt 2.2 ovenfor.

| 4.2.3. | Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.2.3.

Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A til dette regulativ.

| 4.2.4. | Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:






  4.2.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1) |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.2.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1)

| 4.2.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.2.4.1. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.2.4.1.

| 4.2.5. | Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, som efter et eller flere af regulativerne i bilaget til overenskomsten er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol. |
| --- | --- |

4.2.5.

Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, som efter et eller flere af regulativerne i bilaget til overenskomsten er godkendt i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages; i så fald skal numrene på regulativet og på godkendelserne samt de yderligere symboler for alle de regulativer, efter hvilke der er meddelt godkendelse i den stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, påføres i lodrette kolonner til højre for det i punkt 4.2.4.1 foreskrevne symbol.

| 4.2.6. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.2.6.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.2.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.2.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

4.3.   Typen af styretøjets betjeningsindretning

| 4.3.1. | Når den betjeningsindretning for styretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj. Dette gælder kun for betjeningsindretninger for styretøj uden airbag. |
| --- | --- |

4.3.1.

Når den betjeningsindretning for styretøj, der er forelagt til godkendelse efter dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 nedenfor samt i bilag 4, 5 og 6 til dette regulativ, meddeles godkendelse af den pågældende type betjeningsindretning for styretøj. Dette gælder kun for betjeningsindretninger for styretøj uden airbag.

| 4.3.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 04 svarende til ændringsserie 04) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til en anden type betjeningsindretning som defineret i punkt 2.4 ovenfor. |
| --- | --- |

4.3.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 04 svarende til ændringsserie 04) angiver den serie ændringer, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme overenskomstpart kan ikke tildele samme typegodkendelsesnummer til en anden type betjeningsindretning som defineret i punkt 2.4 ovenfor.

| 4.3.3. | Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.3.3.

Underretning om godkendelse, nægtelse af godkendelse eller udvidelse af godkendelse af en type betjeningsindretning for styretøj i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1B til dette regulativ.

| 4.3.4. | Hver betjeningsindretning for styretøj, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type betjeningsindretning, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  4.3.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1) |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Hver betjeningsindretning for styretøj, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type betjeningsindretning, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.3.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1)

| 4.3.4.2. | godkendelsesnummeret, placeret under cirklen |
| --- | --- |

4.3.4.2.

godkendelsesnummeret, placeret under cirklen

| 4.3.4.3. | for godkendelse i henhold til punkt 5.2.1. nedenfor, symbolet R94-02. |
| --- | --- |

4.3.4.3.

for godkendelse i henhold til punkt 5.2.1. nedenfor, symbolet R94-02.

| 4.3.5. | Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.3.5.

Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og må ikke kunne fjernes.

4.4.   I bilag 2 til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

5.   SPECIFIKATIONER

5.1.   Ved en sammenstødsprøvning med ubelæsset køretøj i køreklar tilstand uden dukke mod en barriere med en hastighed på 48,3 km/h må den øverste del af ratsøjlen og -akslen ikke forskydes mere end 12,7 cm vandret bagud og parallelt med køretøjets længdeakse og ikke mere end 12,7 cm opad, idet begge forskydninger regnes i forhold til et punkt på køretøjet, som ikke påvirkes af sammenstødet (2).

5.1.1.   Køretøjer, der er udstyret med elektrisk fremdriftssystem, skal derudover opfylde forskrifterne i punkt 5.5. Dette kan godtgøres ved en særskilt frontal kollisionsprøvning på fabrikantens anmodning efter validering foretaget af den tekniske tjeneste, såfremt de elektriske komponenter ikke har indflydelse på køretøjstypens beskyttelse af føreren som defineret i dette regulativ.

5.1.2.   Forskrifterne i punkt 5.1 ovenfor anses for opfyldt, hvis køretøjet, der er udstyret med det pågældende styreapparat, overholder forskrifterne i punkt 5.2.2 i regulativ nr. 94.

5.2.   Når styretøjets betjeningsindretning rammes af en torsoblok, der slynges mod den med en relativ hastighed på 24,1 km/h, må den kraft, som betjeningsindretningen udøver på torsoblokken, ikke overstige 1 111 daN.

5.2.1.   Har styretøjets betjeningsindretning ratairbag, anses forskrifterne i punkt 5.2 ovenfor for opfyldt, hvis køretøjet, monteret med det pågældende styreapparat, overholder forskrifterne i punkt 5.2.1.4 og 5.2.1.5 i regulativ nr. 94.

5.3.   Når styretøjets betjeningsindretning rammes af en stødklods, der slynges mod den med en relativ hastighed på 24,1 km/h efter fremgangsmåden i bilag 5, må stødklodsens deceleration ikke overstige 80 g i mere end sammenlagt 3 millisekunder. Decelerationen skal altid være mindre end 120 g med kanalfrekvens klasse 600 Hz.

5.4.   Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at:

5.4.1.   Før slagprøven i punkt 5.2 og 5.3 ovenfor må ingen del af betjeningsindretningens overflade, som er rettet mod føreren og kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, have ujævnheder eller skarpe kanter med krumningsradius mindre end 2,5 mm.

I tilfælde af en betjeningsindretning for styretøj, der er udstyret med en airbag, anses dette krav for opfyldt, hvis ingen dele, som kan berøres af en kugle med diameter 165 mm, indeholder farlige skarpe kanter, som defineret i punkt 2.18 i regulativ nr. 21, som vil kunne øge risikoen for alvorlig skade for personerne i køretøjet.

5.4.1.1.   Efter udførelse af enhver af slagprøverne i punkt 5.2 og 5.3 må den mod føreren rettede del af styretøjets betjeningsindretning ikke have skarpe kanter eller farlige fremspring, der kan øge skadesrisiko eller -omfang for føreren. Der ses bort fra små revner eller brud i overfladen.

5.4.1.1.1.   For fremspring, der består af eftergiveligt materiale eller har Shore A-hårdhed under 50, og som er monteret på stift underlag, finder forskriften i punkt 5.4.1.1 kun anvendelse på det pågældende stive underlag.

5.4.2.   Styretøjets betjeningsindretning skal være således udformet, konstrueret og monteret, at ingen komponenter eller tilbehør, herunder hornets betjeningsindretning og monteringsdele, kan gribe fat i førerens tøj eller smykker under normale betjeningsbevægelser.

5.4.3.   Når betjeningsindretninger for styretøj ikke er bestemt som originaludstyr, skal de opfylde prøvningskravene i bilag 4, punkt 2.1.3, og bilag 5, punkt 2.3.

5.4.4.   For »universal-betjeningsindretninger for styretøj« skal kravene være opfyldt for:

| 5.4.4.1. | hele ratakslens vinkelområde, idet prøverne udføres i det mindste ved den største og den mindste ratakselvinkel for de køretøjstyper, betjeningsindretningerne er bestemt for |
| --- | --- |

5.4.4.1.

hele ratakslens vinkelområde, idet prøverne udføres i det mindste ved den største og den mindste ratakselvinkel for de køretøjstyper, betjeningsindretningerne er bestemt for

| 5.4.4.2. | hele det mulige område for placering af stødklods og torsoblok i forhold til styretøjets betjeningsindretning, idet prøven skal udføres i det mindste ved gennemsnitsplaceringen for de godkendte køretøjstyper, for hvilke betjeningsindretningen er påtænkt. Benyttes rataksel, skal denne være af en type svarende til det mest ugunstige tilfælde. |
| --- | --- |

5.4.4.2.

hele det mulige område for placering af stødklods og torsoblok i forhold til styretøjets betjeningsindretning, idet prøven skal udføres i det mindste ved gennemsnitsplaceringen for de godkendte køretøjstyper, for hvilke betjeningsindretningen er påtænkt. Benyttes rataksel, skal denne være af en type svarende til det mest ugunstige tilfælde.

5.4.5.   Såfremt der bruges tilpasningsdele til anvendelse af en enkelt type betjeningsindretning til en række styreaksler, og det kan påvises, at systemets energiabsorption er uændret ved brug af sådanne tilpasningsdele, kan det godkendes, at alle prøverne udføres med en enkelt type tilpasningsdele.

5.5.   Efter prøvningen, som udføres i overensstemmelse med proceduren i bilag 3 til dette regulativ, skal det elektriske fremdriftssystem, som drives af højspænding, og højspændingskomponenter og -systemer, som er galvanisk forbundet med det elektriske fremdriftssystems højspændingsbus, opfylde følgende krav:

5.5.1.   Beskyttelse mod elektrisk stød

Efter anslaget skal mindst et af de fire kriterier, der er anført i punkt 5.5.1.1 til 5.5.1.4.2, være opfyldt.

Hvis køretøjet har en automatisk afbryderfunktion eller anordning(er), som galvanisk opdeler det elektriske fremdriftskredsløb under kørslen, gælder mindst et af nedenstående kriterier for det afbrudte kredsløb eller hvert enkelt afbrudt kredsløb, efter at afbrydefunktionen er aktiveret.

Dog gælder kriterierne i 5.5.1.4 ikke, hvis mere end én potentiel del af højspændingsbussen ikke er beskyttet i henhold til betingelserne for IPXXB-beskyttelse.

Hvis prøvningen udføres på den betingelse, at en eller flere dele af højspændingssystemet ikke strømfødes, skal den pågældende dels beskyttelse mod elektrisk stød bevises enten efter punkt 5.5.1.3 eller punkt 5.5.1.4.

5.5.1.1.   Ingen højspænding

Højspændingsbussernes spænding Vb, V1 og V2 skal være lig med eller mindre end 30 VAC eller 60 VDC som angivet i punkt 2 i bilag 7.

5.5.1.2.   Lav elektrisk energi

Den samlede energi (TE) ved højspændingsbusserne skal være mindre end 2,0 joule, når den måles i henhold til prøvningsproceduren i punkt 3 i bilag 7 med formlen (a). Alternativt kan den samlede energi (TE) beregnes ved hjælp af højspændingsbussens målte spænding Vb og kapacitansen af x-kondensatorerne (Cx) som angivet af fabrikanten i henhold til formel (b) i punkt 3 i bilag 7.

Den energi, som lagres i y-kondensatorerne (TEy1, TEy2), skal også være mindre end 2,0 joule. Dette beregnes ved måling af spændingen V1 og V2 for højspændingsbusserne og det elektriske chassis og kapacitansen af y-kondensatorerne som angivet af fabrikanten i henhold til formel (c) i punkt 3 i bilag 7.

5.5.1.3.   Fysisk beskyttelse

For beskyttelse mod direkte kontakt med strømførende højspændingsdele skal der ydes IPXXB-beskyttelse.

For at beskytte mod elektrisk stød, som kan opstå ved indirekte kontakt, skal modstanden mellem alle blotlagte ledende dele og det elektriske chassis desuden være lavere end 0,1 ohm ved strømstyrker på mindst 0,2 ampere.

Dette krav er opfyldt, hvis den galvaniske forbindelse er sikret ved svejsning.

5.5.1.4.   Isolationsmodstand

Kriterierne i punkt 5.5.1.4.1 og 5.5.1.4.2 nedenfor skal være opfyldt.

Målingerne skal udføres i overensstemmelse med punkt 5 i bilag 7.

5.5.1.4.1.   Elektrisk fremdriftssystem bestående af separate DC- eller AC-busser

Hvis AC-højspændingsbusserne og DC-højspændingsbusserne er galvanisk isolerede fra hinanden, skal isolationsmodstanden mellem højspændingsbusserne og det elektriske chassis (Ri, som defineret i punkt 5 i bilag 7) have en mindsteværdi på 100 Ω/V af arbejdsspændingen for DC-busser og en mindsteværdi på 500 Ω/V af arbejdsspændingen for AC-busser.

5.5.1.4.2.   Elektrisk fremdriftssystem bestående af kombinerede DC- og AC-busser

Hvis AC-højspændingsbusser og DC-højspændingsbusser er galvanisk forbundet, skal isolationsmodstanden mellem højspændingsbussen og det elektriske chassis (Ri, som defineret i punkt 5 i bilag 7) have en mindsteværdi på 500 Ω/V af arbejdsspændingen.

Hvis IPXXB-beskyttelse er opfyldt for alle AC-højspændingsbusser, eller hvis vekselstrømsspændingen er lig med eller mindre end 30 V efter køretøjets kollision, skal isolationsmodstanden mellem højspændingsbussen og det elektriske chassis (Ri, som defineret i punkt 5 i bilag 7) have en minimumsværdi på 100 Ω/V af arbejdsspændingen.

5.5.2.   Elektrolytudslip

I perioden fra kollisionen til 30 minutter efter må der ikke slippe elektrolyt ud fra RESS-systemet til passagerkabinen, og der må højst slippe 7 % af elektrolytten ud fra RESS-systemet, medmindre der er tale om traktionsbatterier af den åbne type uden for passagerkabinen. For sådanne må der højst være et udslip på 7 % og maksimalt 5,0 liter uden for passagerkabinen. Fabrikanten skal godtgøre, at der er overensstemmelse med punkt 6 i bilag 7.

5.5.3.   RESS-fastholdelse

RESS-systemer placeret inde i passagerkabinen skal forblive på den plads, hvor de er installeret, og RESS-komponenter skal forblive inden for RESS-afgrænsningen.

Ingen del af et RESS-system, der er placeret uden for passagerkabinen med henblik på vurdering af den elektriske sikkerhed, må trænge ind i passagerkabinen under eller efter kollisionsprøvningen.

Fabrikanten skal godtgøre, at der er overensstemmelse med punkt 7 i bilag 7.

5.6.   Forskrifterne i punkt 5.5 til 5.5.3 ovenfor anses for opfyldt, hvis køretøjet udstyret med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding, er i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 5.2.8 til 5.2.8.3 i regulativ nr. 94, ændringsserie 02.

6.   PRØVNINGER

| 6.1. | Opfyldelsen af kravene i punkt 5.1 til 5.4 ovenfor skal kontrolleres ved brug af de i bilag 3, 4 og 5 til dette regulativ fastlagte metoder. Opfyldelsen af kravene i punkt 5.5 ovenfor skal kontrolleres ved brug af de i bilag 3 til dette regulativ fastlagte metoder. Alle målinger skal udføres på grundlag af ISO 6487 1987. |
| --- | --- |

6.1.

Opfyldelsen af kravene i punkt 5.1 til 5.4 ovenfor skal kontrolleres ved brug af de i bilag 3, 4 og 5 til dette regulativ fastlagte metoder. Opfyldelsen af kravene i punkt 5.5 ovenfor skal kontrolleres ved brug af de i bilag 3 til dette regulativ fastlagte metoder. Alle målinger skal udføres på grundlag af ISO 6487 1987.

| 6.2. | Brug af andre prøvninger kan dog tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. I så fald skal godkendelsens dokumentation indeholde en rapport med beskrivelse af anvendte metoder og opnåede resultater. |
| --- | --- |

6.2.

Brug af andre prøvninger kan dog tillades efter den godkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. I så fald skal godkendelsens dokumentation indeholde en rapport med beskrivelse af anvendte metoder og opnåede resultater.

7.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF KØRETØJSTYPEN ELLER EN TYPE BETJENINGSINDRETNING FOR STYRETØJ

| 7.1. | Enhver ændring af køretøjstypen eller en type betjeningsindretning for styretøj skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har godkendt køretøjstypen eller betjeningsindretningens type. Denne myndighed kan da enten:






  7.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af køretøjstypen eller en type betjeningsindretning for styretøj skal anmeldes til den typegodkendende myndighed, som har godkendt køretøjstypen eller betjeningsindretningens type. Denne myndighed kan da enten:

7.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

| 7.2. | Med forbehold af bestemmelserne i punkt 7.1 ovenfor betragtes en køretøjsvariant med lavere masse i køreklar stand uden fører end det afprøvede køretøjs ikke som en ændring af køretøjstypen. |
| --- | --- |

7.2.

Med forbehold af bestemmelserne i punkt 7.1 ovenfor betragtes en køretøjsvariant med lavere masse i køreklar stand uden fører end det afprøvede køretøjs ikke som en ændring af køretøjstypen.

| 7.3. | Meddelelse om godkendelse elle nægtelse af godkendelse skal, med angivelse af ændringerne, gives efter proceduren i punkt 4.2.3 eller 4.3.3 ovenfor til de kontraherende parter, som anvender dette regulativ. |
| --- | --- |

7.3.

Meddelelse om godkendelse elle nægtelse af godkendelse skal, med angivelse af ændringerne, gives efter proceduren i punkt 4.2.3 eller 4.3.3 ovenfor til de kontraherende parter, som anvender dette regulativ.

| 7.4. | Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.4.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende udvidelsesnummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Køretøjer og betjeningsindretninger for styretøj, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor. |
| --- | --- |

8.1.

Køretøjer og betjeningsindretninger for styretøj, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5 og 6 ovenfor.

| 8.2. | Til efterprøvning af, at kravene i punkt 8.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. |
| --- | --- |

8.2.

Til efterprøvning af, at kravene i punkt 8.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen.

| 8.3. | Godkendelsens indehaver skal navnlig:






  8.3.1. | sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af køretøjet eller betjeningsindretningen for styretøj |
| --- | --- | --- |

8.3.

Godkendelsens indehaver skal navnlig:

8.3.1.

sørge for, at der findes procedurer til effektiv kontrol af køretøjet eller betjeningsindretningen for styretøj

| 8.3.2. | have adgang til det prøvningsudstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver enkelt af de godkendte typer |
| --- | --- |

8.3.2.

have adgang til det prøvningsudstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver enkelt af de godkendte typer

| 8.3.3. | drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de vedlagte dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den typegodkendende myndighed |
| --- | --- |

8.3.3.

drage omsorg for, at prøvningsdata registreres, og at de vedlagte dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den typegodkendende myndighed

| 8.3.4. | analysere resultaterne af hver type prøvning for at efterprøve og sikre stabiliteten af karakteristikaene af køretøjet eller styretøjets betjeningsindretning, idet variationerne i industriel produktion tages i betragtning |
| --- | --- |

8.3.4.

analysere resultaterne af hver type prøvning for at efterprøve og sikre stabiliteten af karakteristikaene af køretøjet eller styretøjets betjeningsindretning, idet variationerne i industriel produktion tages i betragtning

| 8.3.5. | sikre, at der for hver produkttype mindst udføres prøvningerne vedrørende måltagning |
| --- | --- |

8.3.5.

sikre, at der for hver produkttype mindst udføres prøvningerne vedrørende måltagning

| 8.3.6. | sørge for, at der, hvis et sæt prøveeksemplarer eller prøveemner viser tegn på manglende overensstemmelse, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion. |
| --- | --- |

8.3.6.

sørge for, at der, hvis et sæt prøveeksemplarer eller prøveemner viser tegn på manglende overensstemmelse, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der skal træffes alle nødvendige foranstaltninger til genoprettelse af overensstemmelsen af den pågældende produktion.

| 8.4. | Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. |
| --- | --- |

8.4.

Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

| 8.4.1. | Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør. |
| --- | --- |

8.4.1.

Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

| 8.4.2. | Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol. |
| --- | --- |

8.4.2.

Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

| 8.4.3. | Hvis kvalitetsniveauet synes utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen. |
| --- | --- |

8.4.3.

Hvis kvalitetsniveauet synes utilfredsstillende, eller det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesprøvningen.

| 8.4.4. | Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Finder den godkendende myndighed utilfredsstillende resultater ved en sådan inspektion, skal den påse, at der træffes foranstaltninger til snarest at genoprette produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

8.4.4.

Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Finder den godkendende myndighed utilfredsstillende resultater ved en sådan inspektion, skal den påse, at der træffes foranstaltninger til snarest at genoprette produktionens overensstemmelse.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Godkendelser meddelt i henhold til dette regulativ for en køretøjstype eller en type betjeningsindretning for styretøj kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis de udtagne køretøjer eller betjeningsindretninger for styretøj ikke har klaret de i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne prøvninger. |
| --- | --- |

9.1.

Godkendelser meddelt i henhold til dette regulativ for en køretøjstype eller en type betjeningsindretning for styretøj kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt, eller hvis de udtagne køretøjer eller betjeningsindretninger for styretøj ikke har klaret de i punkt 8.2 ovenfor foreskrevne prøvninger.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en anmeldelsesformular, som er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

10.   VEJLEDNING

For en type betjeningsindretning for styretøj, der leveres separat fra et køretøj, skal emballage og monteringsanvisninger være forsynet med tydelige anvisninger for, hvilke(n) køretøjstype(r), den er bestemt for.

11.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at fremstille en type køretøj eller betjeningsindretning for styretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han anmelde dette til den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

12.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navnene og adresserne på de tekniske tjenester, som udfører godkendelsesprøvninger, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.

13.   OVERGANGSBESTEMMELSER

13.1.   Efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 03 til dette regulativ må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede godkendelser i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

13.2.   Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at udstede typegodkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.

13.3.   Godkendelse af en køretøjstype

| 13.3.1. | Regnet fra 36 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 med frembygget førerhus og køretøjer af klasse N1 på under 1,5 tons, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03, bortset fra bestemmelserne i punkt 5.1 i dette regulativ om den største tilladte lodrette forskydning af ratsøjlen, idet disse først finder anvendelse på nye godkendelser efter en periode på yderligere 12 måneder. |
| --- | --- |

13.3.1.

Regnet fra 36 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 med frembygget førerhus og køretøjer af klasse N1 på under 1,5 tons, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03, bortset fra bestemmelserne i punkt 5.1 i dette regulativ om den største tilladte lodrette forskydning af ratsøjlen, idet disse først finder anvendelse på nye godkendelser efter en periode på yderligere 12 måneder.

| 13.3.2. | Regnet fra 48 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 bortset fra køretøjer med frembygget førerhus, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03. |
| --- | --- |

13.3.2.

Regnet fra 48 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato må de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse af køretøjer af klasse M1 bortset fra køretøjer med frembygget førerhus, såfremt køretøjstypen opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 03.

| 13.3.3. | Regnet fra 60 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende en godkendelse af en køretøjstype, når godkendelsen ikke er meddelt i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.3.3.

Regnet fra 60 måneder efter den i punkt 13.1 ovenfor omhandlede officielle ikrafttrædelsesdato kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende en godkendelse af en køretøjstype, når godkendelsen ikke er meddelt i henhold til ændringsserie 03 til dette regulativ.

| 13.3.4. | Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede typegodkendelse til køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.
  I tilfælde af køretøjer med elektriske fremdriftssystemer, der drives ved højspænding, skal der imidlertid indrømmes en yderligere periode på 12 måneder, forudsat at fabrikanten over for den tekniske tjeneste godtgør, at køretøjet yder et sikkerhedsniveau svarende til kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04. |
| --- | --- |

13.3.4.

Fra 24 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun udstede typegodkendelse til køretøjstyper, som opfylder kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.

I tilfælde af køretøjer med elektriske fremdriftssystemer, der drives ved højspænding, skal der imidlertid indrømmes en yderligere periode på 12 måneder, forudsat at fabrikanten over for den tekniske tjeneste godtgør, at køretøjet yder et sikkerhedsniveau svarende til kravene i dette regulativ som ændret ved ændringsserie 04.

| 13.3.5. | De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser, der er udstedt efter den forudgående ændringsserie til dette regulativ, når denne udvidelse ikke medfører nogen ændring af køretøjets fremdriftssystem. Fra 48 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 må der dog ikke meddeles udvidelse af godkendelser udstedt efter de tidligere ændringsserier for køretøjer med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding. |
| --- | --- |

13.3.5.

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, må ikke nægte at meddele udvidelse af typegodkendelser, der er udstedt efter den forudgående ændringsserie til dette regulativ, når denne udvidelse ikke medfører nogen ændring af køretøjets fremdriftssystem. Fra 48 måneder efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 04 må der dog ikke meddeles udvidelse af godkendelser udstedt efter de tidligere ændringsserier for køretøjer med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding.

| 13.3.6. | Hvis der på tidspunktet for ikrafttrædelsen af ændringsserie 04 til dette regulativ findes nationale krav vedrørende sikkerhedsbestemmelser for køretøjer med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding, kan de pågældende kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte national godkendelse af sådanne køretøjer, der ikke opfylder de nationale krav, medmindre disse køretøjer er godkendt i henhold til ændringsserie 04 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.3.6.

Hvis der på tidspunktet for ikrafttrædelsen af ændringsserie 04 til dette regulativ findes nationale krav vedrørende sikkerhedsbestemmelser for køretøjer med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding, kan de pågældende kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte national godkendelse af sådanne køretøjer, der ikke opfylder de nationale krav, medmindre disse køretøjer er godkendt i henhold til ændringsserie 04 til dette regulativ.

| 13.3.7. | Fra 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele national eller regional typegodkendelse og nægte den første nationale eller regionale registrering (første ibrugtagning) af et køretøj med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding, som ikke opfylder kravene i ændringsserie 04 til dette regulativ. |
| --- | --- |

13.3.7.

Fra 48 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 til dette regulativ kan kontraherende parter, som anvender dette regulativ, nægte at meddele national eller regional typegodkendelse og nægte den første nationale eller regionale registrering (første ibrugtagning) af et køretøj med et elektrisk fremdriftssystem, der drives af højspænding, som ikke opfylder kravene i ændringsserie 04 til dette regulativ.

| 13.3.8. | Typegodkendelser af køretøjer efter ændringsserie 03 til dette regulativ, som ikke berøres af ændringsserie 04, forbliver gyldige, og de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem. |
| --- | --- |

13.3.8.

Typegodkendelser af køretøjer efter ændringsserie 03 til dette regulativ, som ikke berøres af ændringsserie 04, forbliver gyldige, og de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem.

13.4.   Typegodkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj

| 13.4.1. | Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 skal typegodkendelser af betjeningsindretningen for styretøj efter den forudgående ændringsserie til regulativet forblive gældende, og de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem og må fortsat meddele udvidelse af typegodkendelser efter ændringsserie 03. |
| --- | --- |

13.4.1.

Selv efter ikrafttrædelsesdatoen for ændringsserie 04 skal typegodkendelser af betjeningsindretningen for styretøj efter den forudgående ændringsserie til regulativet forblive gældende, og de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem og må fortsat meddele udvidelse af typegodkendelser efter ændringsserie 03.

| 13.4.2. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato af supplement 2 til ændringsserie 03 må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, udstede separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag. |
| --- | --- |

13.4.2.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato af supplement 2 til ændringsserie 03 må ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, udstede separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag.

| 13.4.3. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 03 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag. |
| --- | --- |

13.4.3.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for supplement 2 til ændringsserie 03 kan de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at anerkende separate godkendelser af en type betjeningsindretning for styretøj med airbag.

---

(1)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(2)  Se bilag 3, punkt 3.1.

---

BILAG 1 A

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 1B

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKER

Model A

(Se punkt 4.2.4 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et køretøj, viser, at køretøjstypen hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 12. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt efter forskrifterne i regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 04.

Model B

(Se punkt 4.2.5 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke påført et køretøj viser, at køretøjstypen er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 12 og 42 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ 12 på godkendelsesdatoerne omfattede ændringsserie 04, og at regulativ nr. 42 forelå i ændringsserie 00.

Model C

(Se punkt 4.3.4 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en betjeningsindretning for styretøj, viser, at den pågældende type betjeningsindretning, hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød, er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til den relevante del af regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 04.

Model D

(Se punkt 4.3.4.3 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en betjeningsindretning for styretøj, viser, at den pågældende type betjeningsindretning hvad angår beskyttelsen af føreren mod styreapparatet i tilfælde af et sammenstød er godkendt i Nederlandene (E4) efter punkt 5.2.1 og/eller 5.3.1 i regulativ nr. 12 som ændret ved ændringsserie 03.

---

(1)  Det andet tal er kun anført som eksempel.

---

BILAG 3

PRØVNING MED FRONTALSAMMENSTØD MOD BARRIERE

1.   FORMÅL

Denne prøvning skal vise, om køretøjet opfylder kravene i punkt 5.1.

2.   INSTALLATIONER, METODER OG MÅLEINSTRUMENTER

2.1.   Prøvningsareal

Prøvningsarealet skal være tilstrækkelig stort til at rumme tilløbsbane, barriere og de tekniske installationer, der er nødvendige til prøvningen. Den sidste del af prøvebanen — mindst 5 m før barrieren — skal være vandret (mindre end 3 % hældning, målt over en længde på en meter), plan og jævn.

2.2.   Barriere

Barrieren består af en blok af armeret beton, mindst 3 m bred ved forkanten, og mindst 1,5 m høj. Barrierens tykkelse skal være således, at den vejer mindst 70 tons. Forsiden skal være flad, lodret og vinkelret på tilløbsbanens akse. Den skal være dækket af et lag krydsfiner i god stand af tykkelse 20 ± 2 mm. Mellem krydsfinerlaget og barrieren kan være anbragt en opbygning på en mindst 25 mm tyk stålplade. Der kan anvendes en barriere med afvigende specifikationer, forudsat at frontarealet er større end den frontale kollisionszone på prøvekøretøjet, og at der opnås tilsvarende resultater.

2.3.   Køretøjets fremdrift

I sammenstødsøjeblikket må køretøjet ikke længere være under påvirkning af nogen ekstra fremdrifts- eller styreanordning. Det skal ramme barrieren i en retning vinkelret på kollisionsvæggen; den største tilladte afvigelse til siden mellem den lodrette midterlinje gennem køretøjets front og den lodrette midterlinje gennem kollisionsvæggen er ± 30 cm.

2.4.   Køretøjets stand

2.4.1.   Under prøvningen skal køretøjet enten være monteret med alle sædvanlige komponenter og udstyrsdele, som medregnes i dets egenvægt, eller være i en sådan stand, at dette krav er opfyldt hvad angår komponenter og udstyr, som er af betydning for passagerkabinen og fordelingen af køretøjets masse i køreklar stand som helhed.

Uanset bestemmelsen i punkt 5.1 i dette regulativ kan prøvningen på fabrikantens begæring udføres med dukker anbragt, forudsat at de på intet tidspunkt hæmmer bevægelsen af styreapparatet. Der tages ikke hensyn til dukkernes masse i forbindelse med prøvningen.

2.4.2.   Bliver køretøjet fremdrevet med ydre midler, skal brændstoftanken være fyldt op til mindst 90 % af sin kapacitet med en ubrændbar væske med densitet mellem 0,7 og 1.

Dette krav gælder ikke for brint som brændstof.

Alle øvrige systemer (bremsevæskebeholdere, køler osv.) kan være tomme.

2.4.3.   Bliver køretøjet fremdrevet af sin egen motor, skal brændstoftanken være mindst 90 procent fyldt. Alle øvrige beholdere skal være fyldt op.

Det er tilladt efter aftale mellem fabrikanten og den tekniske tjeneste at ændre brændstofsystemet, således at en passende mængde brændstof kan anvendes til at drive motoren eller det elektriske energiomdannelsessystem.

I så fald skal brændstoftanken være fyldt op til 90 % af massen for en fuld brændstoftank med en ubrændbar væske af densitet mellem 0,7 og 1.

Dette krav gælder ikke for brintbrændstoftanke.

2.4.4.   Justering af det elektriske fremdriftssystem

| 2.4.4.1. | RESS-systemet skal være i en opladningstilstand, som muliggør normal drift af fremdriftssystemet i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger. |
| --- | --- |

2.4.4.1.

RESS-systemet skal være i en opladningstilstand, som muliggør normal drift af fremdriftssystemet i overensstemmelse med fabrikantens anbefalinger.

| 2.4.4.2. | Det elektriske fremdriftssystem skal strømfødes med eller uden anvendelse af de oprindelige elektriske energikilder (f.eks. motor/generator, RESS eller elektrisk energiomdannelsessystem), idet følgende dog overholdes:






  2.4.4.2.1. | Ved aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten skal det være tilladt at udføre prøvningen uden strømfødning af hele det elektriske fremdriftssystem eller dele af dette, for så vidt dette ikke indvirker negativt på prøvningsresultatet. For dele af det elektriske fremdriftssystem, som ikke strømfødes, skal beskyttelsen mod elektrisk stød bevises enten ved fysisk beskyttelse eller isolationsmodstand og yderligere relevant dokumentation. |
| --- | --- | --- |

2.4.4.2.

Det elektriske fremdriftssystem skal strømfødes med eller uden anvendelse af de oprindelige elektriske energikilder (f.eks. motor/generator, RESS eller elektrisk energiomdannelsessystem), idet følgende dog overholdes:

2.4.4.2.1.

Ved aftale mellem den tekniske tjeneste og fabrikanten skal det være tilladt at udføre prøvningen uden strømfødning af hele det elektriske fremdriftssystem eller dele af dette, for så vidt dette ikke indvirker negativt på prøvningsresultatet. For dele af det elektriske fremdriftssystem, som ikke strømfødes, skal beskyttelsen mod elektrisk stød bevises enten ved fysisk beskyttelse eller isolationsmodstand og yderligere relevant dokumentation.

| 2.4.4.2.2. | Hvis der findes en automatisk afbryderfunktion, skal der på fabrikantens anmodning gives tilladelse til at udføre prøvningen, hvor den automatiske afbryder udløses. I dette tilfælde skal det påvises, at den automatiske afbryder ville have fungeret under kollisionsprøvningen. Dette omfatter det automatiske aktiveringssignal samt den galvaniske separation, afhængigt af forholdene under kollisionen. |
| --- | --- |

2.4.4.2.2.

Hvis der findes en automatisk afbryderfunktion, skal der på fabrikantens anmodning gives tilladelse til at udføre prøvningen, hvor den automatiske afbryder udløses. I dette tilfælde skal det påvises, at den automatiske afbryder ville have fungeret under kollisionsprøvningen. Dette omfatter det automatiske aktiveringssignal samt den galvaniske separation, afhængigt af forholdene under kollisionen.

2.4.5.   På begæring af fabrikanten kan den tekniske tjeneste, som forestår prøvningerne, tillade, at samme køretøj, som benyttes til prøvninger foreskrevet efter andre regulativer (herunder prøvninger, som kan påvirke køretøjets opbygning), desuden benyttes til prøvningerne foreskrevet i dette regulativ.

2.4.6.   Er rattet indstilleligt, skal det være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).

2.5.   Hastighed ved sammenstødet

Sammenstødshastigheden skal være mellem 48,3 km/h og 53,1 km/h. Dog anses udfaldet af prøvningen for tilfredsstillende, hvis sammenstødshastigheden har været højere, og de fastlagte krav er overholdt.

2.6.   Måleinstrumenter

Det i punkt 2.5 ovenfor nævnte instrument til hastighedsregistrering skal muliggøre måling med en nøjagtighed på 1 %.

3.   RESULTATER

3.1.   Til bestemmelse af forskydningen bagud og opad af styretøjets betjeningsindretning foretages en registrering (1) under sammenstødet af forskellen i afstand — målt vandret (2) og parallelt med køretøjets længdeakse og lodret på denne akse — mellem det øverste af ratsøjlen (og -akslen) og et punkt på køretøjet, som ikke er påvirket af sammenstødet. Som forskydning bagud og opad regnes den største af de registrerede ændringer.

3.2.   Efter prøvningen skal den skade, der er påført køretøjet, beskrives i en skriftlig rapport; der skal optages mindst ét fotografi af køretøjet, set i hvert af følgende perspektiver:

| 3.2.1. | fra siden (højre og venstre) |
| --- | --- |

3.2.1.

fra siden (højre og venstre)

| 3.2.2. | forfra |
| --- | --- |

3.2.2.

forfra

| 3.2.3. | nedefra, |
| --- | --- |

3.2.3.

nedefra,

| 3.2.4. | det påvirkede område af kabinens indre. |
| --- | --- |

3.2.4.

det påvirkede område af kabinens indre.

4.   KORREKTIONSFAKTORER

4.1.   Symboler

| V | Registreret hastighed i km/h |
| --- | --- |
| mo | Masse af prototypen i en tilstand som angivet i punkt 2.4 i dette bilag |
| m1 | Masse af prototypen med måleapparater |
| Do | Ændring i afstand, målt under sammenstødet, som defineret i punkt 3.1. i dette bilag |
| D1 | Afstandsændring anvendt til bestemmelse af resultaterne af prøvningen |
| K1 = | den største af følgende værdier: og 0,83 |
| K2 = | den største af følgende værdier: og 0,8. |

V

Registreret hastighed i km/h

mo

Masse af prototypen i en tilstand som angivet i punkt 2.4 i dette bilag

m1

Masse af prototypen med måleapparater

Do

Ændring i afstand, målt under sammenstødet, som defineret i punkt 3.1. i dette bilag

D1

Afstandsændring anvendt til bestemmelse af resultaterne af prøvningen

K1 =

den største af følgende værdier: Formula og 0,83

K2 =

den største af følgende værdier: Formula og 0,8.

4.2.   Den korrigerede ændring D1, som anvendes til kontrol af prototypens overensstemmelse med kravene i dette regulativ, fås af formlen:

Formula

4.3.   Forsøg med frontalsammenstød mod en barriere kræves ikke for køretøjer, som er identiske med den betragtede prototype med hensyn til specifikationerne i dette regulativs punkt 2.2, men hvis masse m1 er større end mo, såfremt m1 ikke er større end 1,25 mo, og såfremt den korrigerede ændring D2 beregnet af ændringen D1 ved hjælp af formlen Formula viser, at det nye køretøj stadig opfylder kravene i punkt 5 i dette regulativ.

5.   ÆKVIVALENTE METODER

5.1.   Alternative prøvninger kan tillades efter den typegodkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. Ansøgningens dokumentation skal indeholde en rapport med beskrivelse af den anvendte metode og de opnåede resultater eller begrundelsen for, at prøvningen ikke er udført.

5.2.   Det påhviler fabrikanten eller dennes repræsentant, som ønsker at bruge en alternativ metode, at godtgøre dennes ækvivalens.

---

(1)  Denne registrering kan erstattes af spidsværdimålinger.

(2)  »Vandret« skal her opfattes i forhold til passagerkabinen, når køretøjet holder stille før prøven, og ikke i forhold til jordoverfladen; »lodret« er vinkelret på vandret og opad.

---

BILAG 4

PRØVNING MED TORSOBLOK

1.   FORMÅL

Denne prøvning skal vise, om køretøjet opfylder kravene i punkt 5.2 i dette regulativ.

2.   OPSTILLING, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATUR

2.1.   Montering af styretøjets betjeningsindretning

2.1.1.   Betjeningsindretningen skal være monteret på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre. Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig, når den rammes af torsoblokken.

Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel.

2.1.2.   På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog anbringes på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning/styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:

| 2.1.2.1. | samme geometriske opbygning |
| --- | --- |

2.1.2.1.

samme geometriske opbygning

| 2.1.2.2. | større stivhed. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

større stivhed.

2.1.3.   Montering af styretøjets betjeningsindretning, når alene denne søges godkendt. Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. Betjeningsindretningen skal have et sammenfaldsrum på mindst 100 mm mellem betjeningsindretningen og prøvebænken. Styreakslen skal være solidt fastgjort til prøvebænken, så akslen ikke bevæger sig under påvirkning af stød (se figur 1 i bilag 5).

2.2.   Indstilling af styreapparatet til prøvningerne

2.2.1.   Under den første prøvning skal styretøjets betjeningsindretning være drejet således, at dens stiveste ege er ret ud for berøringspunktet med torsoblokken; er betjeningsindretningen et rat, gentages prøvningen med rattets mest eftergivelige del vinkelret på dette berøringspunkt. Er rattet indstilleligt, skal det under begge prøvninger være anbragt i sin normale position angivet af fabrikanten; i mangel af sådan angivelse anbringes det midt mellem grænserne for indstillingsområdet (-områderne).

2.2.2.   Har køretøjet anordning til indstilling af rattets hældning og position, gennemføres prøvningen med dette i den normalposition, som angives af fabrikanten og af laboratoriet anses for repræsentativt hvad angår energioptagelse.

2.2.3.   Hvis styretøjets betjeningsindretning er udstyret med ratairbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af fabrikanten og med samtykke af den tekniske tjeneste.

2.3.   Torsoblok

Torsoblokkens form, mål, masse og egenskaber skal være som angivet i tillægget til dette bilag.

2.3.1.   Følgende supplerende retningslinjer for torsoblokkens mekaniske egenskaber er ikke obligatoriske:

| a) | Belastning ved stivhedsmåling: 250 ± 50 mm/min |
| --- | --- |

a)

Belastning ved stivhedsmåling: 250 ± 50 mm/min

| b) | Tyngdepunkt: 551,2 ± 6 mm fra toppen af torsoblokken |
| --- | --- |

b)

Tyngdepunkt: 551,2 ± 6 mm fra toppen af torsoblokken

| c) | Inertimoment omkring den vandrette akse gennem tyngdepunktet:
  2,26 ± 0,23 kg × m2. |
| --- | --- |

c)

Inertimoment omkring den vandrette akse gennem tyngdepunktet:

2,26 ± 0,23 kg × m2.

2.4.   Måling af kræfter

2.4.1.   Der foretages en måling af den maksimale kraft, der vandret og parallelt med køretøjets længdeakse virker på torsoblokken som følge af sammenstødet med styretøjets betjeningsindretning.

2.4.2.   Denne kraft kan måles direkte eller indirekte eller beregnes på grundlag af de under prøvningen målte værdier.

2.5.   Fremdrift af torsoblokken

2.5.1.   Enhver fremdriftsmetode kan anvendes, forudsat at torsoblokken, når den rammer styretøjets betjeningsindretning, er helt uden forbindelse med fremdriftsmekanismen. Torsoblokken skal ramme betjeningsindretningen i en omtrent retlinjet bane, parallelt med køretøjets længdeakse.

2.5.2.   Torsoblokkens H-punkt, der angives ved et særligt mærke, skal være placeret således, at det før sammenstødet ligger i det vandrette plan gennem R-punktet som angivet af køretøjets fabrikant.

2.6.   Hastighed

Torsoblokken skal ramme styretøjets betjeningsindretning med en hastighed på 24,1 km/h + 1,2. Dog anses udfaldet af prøvningen for tilfredsstillende, hvis sammenstødshastigheden har været højere, og de fastlagte krav er overholdt.

2.7.   Måleinstrumenter

2.7.1.   Måleapparaterne, som anvendes til registrering af de i punkt 5.2. i dette regulativ nævnte parametre, skal muliggøre måling med følgende nøjagtighed:

2.7.1.1.   Torsoblokkens hastighed: inden for 2 %

2.7.1.2.   Tidsregistrering: inden for 1/1 000 sekund

2.7.1.3.   Sammenstødets begyndelse (nulpunktet) ved torsoblokkens første berøring med styretøjets betjeningsindretning skal være angivet på optegnelser og film, som benyttes til analyse af prøvningens resultater.

2.7.1.4.   Måling af kræfter

De anvendte måleapparater skal opfylde ISO 6487:1987, medmindre andet er angivet i dette regulativ.

| 2.7.1.4.1. | Med belastningstransducere i stilling på styresystemet:
  Kanalamplituden skal være i klasse 1 960 daN (2 000 kg) og kanalfrekvensen i klasse 600 Hz. |
| --- | --- |

2.7.1.4.1.

Med belastningstransducere i stilling på styresystemet:

Kanalamplituden skal være i klasse 1 960 daN (2 000 kg) og kanalfrekvensen i klasse 600 Hz.

| 2.7.1.4.2. | Med accelerometer eller belastningstransducer tilsluttet torsoblokken: To énvejs-accelerometre anbringes symmetrisk i et tværgående plan gennem torsoblokkens tyngdepunkt. Kanalamplituden skal være i klasse 60 g og kanalfrekvensen i klasse 180. Andre metoder hvad angår antal og placering af accelerometre kan godkendes, således opdeling af prøveapparaturet i særskilte enheder, i hvis tyngdepunkt der anbringes accelerometre til måling af accelerationen vandret og parallelt med køretøjets længdeakse.
  Som resulterende kraft regnes kraften svarende til maksimum af summen af kræfterne for hver del af torsoblokken, hvad enten disse beregnes eller måles direkte. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2.

Med accelerometer eller belastningstransducer tilsluttet torsoblokken: To énvejs-accelerometre anbringes symmetrisk i et tværgående plan gennem torsoblokkens tyngdepunkt. Kanalamplituden skal være i klasse 60 g og kanalfrekvensen i klasse 180. Andre metoder hvad angår antal og placering af accelerometre kan godkendes, således opdeling af prøveapparaturet i særskilte enheder, i hvis tyngdepunkt der anbringes accelerometre til måling af accelerationen vandret og parallelt med køretøjets længdeakse.

Som resulterende kraft regnes kraften svarende til maksimum af summen af kræfterne for hver del af torsoblokken, hvad enten disse beregnes eller måles direkte.

2.8.   Rumtemperatur: stabiliseret ved 20 °C ± 5 °C.

3.   RESULTATER

3.1.   Efter prøvningen vurderes den beskadigelse, der er påført styreapparatet, og beskrives i en skriftlig rapport; der tages mindst ét fotografi i sideperspektiv og ét forfra af området »styretøjets betjeningsindretning/ratsøjle/instrumentbræt«.

3.2.   Den største værdi af den påførte kraft måles eller beregnes som anvist i punkt 2.4.

Tillæg

Torsoblok

Image

---

BILAG 5

SAMMENSTØDSPRØVNING MED HOVEDFORMET KLODS

1.   FORMÅL

Denne prøvning skal vise, om styretøjets betjeningsindretning opfylder kravene i punkt 5.3 i dette regulativ.

2.   OPSTILLING, FREMGANGSMÅDE OG MÅLEAPPARATUR

2.1.   Generelt

| 2.1.1. | Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. |
| --- | --- |

2.1.1.

Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv.

| 2.1.2. | Har styretøjets betjeningsindretning airbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af fabrikanten og med den tekniske tjenestes samtykke. |
| --- | --- |

2.1.2.

Har styretøjets betjeningsindretning airbag, udføres prøvningen med denne oppumpet. Prøvningen kan dog udføres med ikke oppumpet airbag på begæring af fabrikanten og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.2.   Montering af styretøjets betjeningsindretning, når denne søges godkendt i forbindelse med godkendelse af et køretøj.

| 2.2.1. | Betjeningsindretningen skal monteres på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre.
  Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig under påvirkning af den hovedformede klods.
  Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel. |
| --- | --- |

2.2.1.

Betjeningsindretningen skal monteres på køretøjets frontsektion, der fremstilles ved gennemskæring af karrosseriet på tværs ved forsæderne og eventuelt fjernelse af tag, vindspejl og døre.

Denne sektion skal være stift fastgjort til prøvebænken, så den ikke bevæger sig under påvirkning af den hovedformede klods.

Tolerancen på betjeningsindretningens fastgøringsvinkel skal være ± 2 grader i forhold til den konstruktivt bestemte vinkel.

| 2.2.2. | På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog anbringes på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning — styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:






  2.2.2.1. | samme geometriske opbygning |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

På fabrikantens begæring og med den tekniske tjenestes godkendelse kan styretøjets betjeningsindretning dog anbringes på en anordning, der simulerer styreapparatets montering, forudsat at »anordning — styreapparat«-montagen i forhold til den virkelige »karrosseri-frontsektion/styreapparat«-montage har:

2.2.2.1.

samme geometriske opbygning

| 2.2.2.2. | større stivhed. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

større stivhed.

2.3.   Montering af styreapparatets betjeningsindretning, når kun betjeningsindretningen søges godkendt.

Styretøjets betjeningsindretning afprøves komplet med beklædning osv. Betjeningsindretningen skal have et sammenfaldsrum på mindst 100 mm mellem betjeningsindretningen og prøvebænken. Styreakslen skal være solidt fastgjort til prøvebænken, så akslen ikke bevæger sig under påvirkning af stød (se figur 1).

| 2.3.1. | På begæring af fabrikanten kan prøvningen dog udføres under de i punkt 2.2 ovenfor anførte betingelser. I så fald er typegodkendelsen kun gyldig for de(n) specificerede køretøjstype(r). |
| --- | --- |

2.3.1.

På begæring af fabrikanten kan prøvningen dog udføres under de i punkt 2.2 ovenfor anførte betingelser. I så fald er typegodkendelsen kun gyldig for de(n) specificerede køretøjstype(r).

3.   PRØVNINGSAPPARATUR

3.1.   Prøveudstyret består af en fuldt styret, lineær stiv stødklods med en masse på 6,8 kg. Klodsens anslagsflade er halvkugleformet med en diameter på 165 mm.

3.2.   Den hovedformede klods skal være monteret med to accelerometre, som kan måle værdier i klodsens anslagsretning.

3.3.   Måleinstrumenter

| 3.3.1. | Måleinstrumenterne skal opfylde ISO 6487:1987. Herudover skal følgende specifikationer være opfyldt: |
| --- | --- |

3.3.1.

Måleinstrumenterne skal opfylde ISO 6487:1987. Herudover skal følgende specifikationer være opfyldt:

| 3.3.2. | Acceleration
  Kanalamplitude: klasse 150 g
  Kanalfrekvens: klasse 600 Hz. |
| --- | --- |

3.3.2.

Acceleration

Kanalamplitude: klasse 150 g

Kanalfrekvens: klasse 600 Hz.

| 3.3.3. | Hastighed
  Nøjagtighed: ±1 % |
| --- | --- |

3.3.3.

Hastighed

Nøjagtighed: ±1 %

| 3.3.4. | Tidsregistrering
  Måleapparaterne skal kunne registrere hele prøvningens forløb med en nøjagtighed på 1/1 000 sekund. Sammenstødets begyndelse ved første berøring af stødklodsen med styretøjets betjeningsindretning skal angives på de optegnelser, der benyttes til analyse af prøvningen. |
| --- | --- |

3.3.4.

Tidsregistrering

Måleapparaterne skal kunne registrere hele prøvningens forløb med en nøjagtighed på 1/1 000 sekund. Sammenstødets begyndelse ved første berøring af stødklodsen med styretøjets betjeningsindretning skal angives på de optegnelser, der benyttes til analyse af prøvningen.

4.   PRØVNINGSFORSKRIFTER

4.1.   Planet for styretøjets betjeningsindretning skal være vinkelret på anslagsretningen.

4.2.   Højst fire og mindst tre positioner på hver rattype for styretøjets betjeningsindretning skal påvirkes. For hvert sammenstød anvendes der en ny betjeningsindretning for styretøjet. Ved efterfølgende stødprøver skal stødklodsens aksiale akse være på linje med et af følgende punkter:

| 4.2.1. | centrum af betjeningsindretningens nav |
| --- | --- |

4.2.1.

centrum af betjeningsindretningens nav

| 4.2.2. | overgangen mellem den stiveste eller stærkest understøttede ratege og ratkransens inderkant |
| --- | --- |

4.2.2.

overgangen mellem den stiveste eller stærkest understøttede ratege og ratkransens inderkant

| 4.2.3. | midtpunktet af det korteste ikke understøttede stykke af ratkransen, som ikke støttes af en ratege, når det rammes af den hovedformede klods. |
| --- | --- |

4.2.3.

midtpunktet af det korteste ikke understøttede stykke af ratkransen, som ikke støttes af en ratege, når det rammes af den hovedformede klods.

| 4.2.4. | efter den godkendende myndigheds skøn, det mest ugunstige punkt på styretøjets betjeningsindretning. |
| --- | --- |

4.2.4.

efter den godkendende myndigheds skøn, det mest ugunstige punkt på styretøjets betjeningsindretning.

4.3.   Stødklodsen skal ramme styretøjets betjeningsindretning med en hastighed på 24,1 km/h; denne hastighed opnås enten gennem selve fremdriftsenergien eller ved brug af en ekstra fremdriftsanordning.

5.   RESULTATER

5.1.   I prøvningerne udført efter ovenstående anvisninger regnes stødklodsens retardationshastighed som gennemsnittet af simultane aflæsninger på de to decelerometre.

6.   ÆKVIVALENTE METODER

6.1.   Alternative prøvninger kan tillades efter den typegodkendende myndigheds skøn, forudsat at deres ækvivalens kan godtgøres. Ansøgningens dokumentation skal indeholde en rapport med beskrivelse af den anvendte metode og de opnåede resultater.

6.2.   Det påhviler fabrikanten eller dennes repræsentant, som ønsker at bruge en alternativ metode, at godtgøre dennes ækvivalens.

Figur 1a

Prøveopstilling

Image

Figur 1b

Måling af prøveopstillingens stivhed

Image

---

BILAG 6

METODE TIL BESTEMMELSE AF »H-PUNKT« OG FAKTISK TORSOVINKEL FOR SIDDEPLADSER I MOTORKØRETØJER
   (1)

---

(1)  Denne metode er beskrevet i bilag 1 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (RE.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2).

Tillæg 1

Beskrivelse af tredimensional »H«-punkt-maskine (3-D H-maskine) (1)

Tillæg 2

Tredimensionalt referencesystem (1)

Tillæg 3

Referencedata for siddepladser (1)

---

BILAG 7

PRØVNINGSPROCEDURER FOR BESKYTTELSEN AF PERSONER I ELDREVNE KØRETØJER MOD HØJSPÆNDING OG ELEKTROLYTSUDSLIP

I dette bilag beskrives prøvningsprocedurerne til påvisning af overensstemmelse med kravene til elektrisk sikkerhed i punkt 5.5. F.eks. er megohmmeter- eller oscilloskopmålinger et passende alternativ til den fremgangsmåde, der er beskrevet nedenfor til måling af isolationsmodstand. I så fald kan det være nødvendigt at deaktivere køretøjets system for overvågning af isolationsmodstand.

Inden der foretages kollisionsprøvning af køretøjet, skal højspændingsbussens spænding (Vb) (se figur 1) måles og registreres for at bekræfte, at den ligger inden for køretøjets driftsspænding som angivet af køretøjsfabrikanten.

1.   PRØVNINGSOPSÆTNING OG -UDSTYR

Hvis der anvendes en afbryderfunktion til højspændingen, skal der foretages målinger fra begge sider af anordningen, der udfører afbryderfunktionen.

Hvis højspændingsafbryderen er integreret i RESS-systemet eller energiomdannelsessystemet, og højspændingsbussen deri er beskyttet ifølge IPXXB efter kollisionsprøvningen, må der kun foretages målinger mellem den anordning, der udfører afbryderfunktionen, og de elektriske belastninger.

Det til denne prøvning anvendte voltmeter skal måle jævnstrømsværdier og have en intern modstand på mindst 10 ΜΩ.

2.   FØLGENDE INSTRUKSER KAN FØLGES VED SPÆNDINGSMÅLING.

Efter kollisionsprøvningen bestemmes højspændingsbussens spænding (Vb, V1, V2) (jf. figur 1).

Spændingsmålingen foretages tidligst 5 sekunder og højst 60 sekunder efter kollisionen.

Denne procedure finder ikke anvendelse, hvis prøvningen foretages under forhold, hvor det elektriske fremdriftssystem ikke strømfødes.

Figur 1

Måling af Vb, V1, V2

Image

3.   VURDERINGSPROCEDURE FOR LAV ELEKTRISK ENERGI

Forud for kollisionen forbindes en kontakt S1 og en kendt udladningsmodstand Re parallelt til den relevante kondensator (jf. figur 2).

Tidligst 5 sekunder og senest 60 sekunder efter kollisionen slukkes kontakten S1, mens spændingen Vb og strømmen Ie måles og registreres. Produktet af spændingen Vb og strømmen Ie integreres for den periode, der starter det øjeblik, hvor kontakten S1 slukkes (tc), og ophører, når spændingen Vb falder til under højspændingstærsklen på 60 V DC (th). Den deraf følgende integration er lig med den samlede energi (TE) i joule:

| a) | Når Vb måles et sted mellem 5 sekunder og 60 sekunder efter kollisionen, og X-kondensatorernes (Cx) kapacitans er angivet af fabrikanten, beregnes den samlede energi (TE) efter følgende formel: |
| --- | --- |

a)

Formula

Når Vb måles et sted mellem 5 sekunder og 60 sekunder efter kollisionen, og X-kondensatorernes (Cx) kapacitans er angivet af fabrikanten, beregnes den samlede energi (TE) efter følgende formel:

| b) | Når V1 og V2 (se figur 1) måles et sted mellem 5 sekunder og 60 sekunder efter kollisionen, og Y-kondensatorernes (Cy1, Cy2) kapacitans er angivet af fabrikanten, beregnes den samlede energi (TEy1, TEy2) efter følgende formler: |
| --- | --- |

b)

Formula

Når V1 og V2 (se figur 1) måles et sted mellem 5 sekunder og 60 sekunder efter kollisionen, og Y-kondensatorernes (Cy1, Cy2) kapacitans er angivet af fabrikanten, beregnes den samlede energi (TEy1, TEy2) efter følgende formler:

| c) | Denne procedure finder ikke anvendelse, hvis prøvningen foretages under forhold, hvor det elektriske fremdriftssystem ikke strømfødes. |
| --- | --- |

c)

Formula

Denne procedure finder ikke anvendelse, hvis prøvningen foretages under forhold, hvor det elektriske fremdriftssystem ikke strømfødes.

Figur 2

Eksempel på måling af højspændingsbusenergi oplagret i X-kondensatorer

Image

4.   FYSISK BESKYTTELSE

Efter kollisionsprøvning af køretøjet skal alle dele, der omgiver højspændingskomponenter, åbnes, adskilles eller fjernes uden brug af værktøj. Alle resterende omgivende dele betragtes som en del af den fysiske beskyttelse.

Prøvefingeren med led, der er beskrevet i figur 1 i tillægget, indsættes i enhver form for huller eller åbninger i den fysiske beskyttelse med en prøvekraft på 10 N ± 10 % med henblik på vurdering af den elektriske sikkerhed. Hvis fingeren med led helt eller delvist kan trænge ind i den fysiske beskyttelse, placeres den i samtlige nedenfor angivne positioner.

Med udgangspunkt i en lige position roteres begge prøvefingerens led lidt efter lidt i en vinkel på op til 90 grader i forhold til aksen for fingerens tilstødende del og placeres i enhver mulig position.

Interne blokader betragtes som en del af indkapslingen

Eventuelt forbindes en strømforsyning med lavspænding (ikke under 40 V og ikke over 50 V) serielt med en passende lampe mellem prøvefingeren med led og strømførende højspændingsdele inden i den elektriske beskyttelsesbarriere eller -indkapsling.

4.1.   Acceptkriterier

Kravene i punkt 5.5.1.3. anses for opfyldt, hvis prøvefingeren med led, der er beskrevet i figur 1 i tillægget, ikke er i stand til at komme i kontakt med strømførende højspændingsdele.

Om nødvendigt kan der anvendes et spejl eller et fiberskop for at kontrollere, om prøvefingeren med led berører højspændingsbusserne.

Hvis dette krav kontrolleres ved hjælp af et signalkredsløb mellem prøvefingeren med led og de strømførende højspændingsdele, må lampen ikke lyse.

5.   ISOLATIONSMODSTAND

Isolationsmodstanden mellem højspændingsbussen og det elektriske chassis kan påvises enten ved måling eller ved en kombination af måling og beregning.

Følgende instrukser bør følges, hvis isolationsmodstanden påvises ved måling.

Spændingen (Vb) mellem højspændingsbussens minusside og plusside (se figur 1) måles og registreres.

Spændingen (V1) mellem højspændingsbussens minusside og det elektriske chassis måles og registreres (se figur 1):

Spændingen (V2) mellem højspændingsbussens plusside og det elektriske chassis måles og registreres (se figur 1):

Hvis V1 er større end eller lig med V2, indsættes en kendt standardmodstand (Ro) mellem højspændingsbussens minusside og det elektriske chassis. Med Ro anbragt måles spændingen (V1«) mellem højspændingsbussens minusside og køretøjets elektriske chassis (se figur 3). Den elektriske isolationsmodstand (Ri) beregnes ved hjælp af den nedenfor viste formel.

Formula eller Formula

Resultatet Ri, der er værdien af den elektriske isolationsmodstand i ohm (Ω), divideres med højspændingsbussens arbejdsspænding i volt (V).

Formula

Figur 3

Måling af V1«

Image

Hvis V2 er større end eller lig med V1, indsættes en kendt standardmodstand (Ro) mellem højspændingsbussens plusside og det elektriske chassis. Med Ro anbragt måles spændingen (V2«) mellem højspændingsbussens plusside og det elektriske chassis (se figur 4).

Den elektriske isolationsmodstand (Ri) beregnes ved hjælp af den nedenfor viste formel.

Formula eller Formula

Resultatet Ri, der er værdien af den elektriske isolationsmodstand i ohm (Ω), divideres med højspændingsbussens arbejdsspænding i volt (V).

Formula

Figur 4

Måling af V2«

Image

Bemærk: Den kendte standardmodstand Ro (i Ω) bør være værdien af den krævede mindste isolationsmodstand (i Ω/V) multipliceret med køretøjets arbejdsspænding (V) plus/minus 20 %. Ro behøver ikke præcist at være denne værdi, idet ligningerne gælder for enhver Ro; en Ro inden for dette område vil dog normalt sikre en god opløsning for spændingsmålingen.

6.   ELEKTROLYTUDSLIP

Hvis det er nødvendigt, skal den fysiske beskyttelse påføres en passende belægning for at bekræfte et eventuelt elektrolytudslip fra RESS-systemet efter kollisionsprøvningen.

Medmindre fabrikanten giver mulighed for at skelne mellem udslip af forskellige væsker, betragtes alle flydende udslip som elektrolyt.

7.   RESS-FASTHOLDELSE

Opfyldelse af kravet afgøres ved visuel kontrol.

Tillæg

Prøvefinger med led (IPXXB)

Figur 1

Prøvefinger med led

Image

Materiale: metal, medmindre andet er angivet

Lineære mål i mm.

Tolerancer for mål uden specifikke tolerancer:

| a) | For vinkler: 0/-10° |
| --- | --- |

a)

For vinkler: 0/-10°

| b) | For lineære mål: op til 25 mm: 0/-0,05 mm, over 25 mm: ±0,2 mm |
| --- | --- |

b)

For lineære mål: op til 25 mm: 0/-0,05 mm, over 25 mm: ±0,2 mm

Begge led skal muliggøre en bevægelse i samme plan og retning gennem en vinkel på 90° med en tolerance på 0 til + 10°.

---

| 27.3.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/34

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

2013-ændringer til regulativ nr. 58 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af:

| I. | Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD) |
| --- | --- |

I.

Anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring (RUPD)

| II. | Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning bagtil mod underkøring |
| --- | --- |

II.

Køretøjer for så vidt angår påmontering af en godkendt type anordning til afskærmning bagtil mod underkøring

| III. | Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning bagtil mod underkøring (RUP) |
| --- | --- |

III.

Køretøjer for så vidt angår deres afskærmning bagtil mod underkøring (RUP)

Ændringer til regulativ nr. 58 offentliggjort i EUT L 232 af 30.8.2008

Omfattende:

| | Supplement 1 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012 |
| --- | --- |

Supplement 1 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012

| | Korrigendum 1 til ændring 1 til revision 2 til regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012 |
| --- | --- |

Korrigendum 1 til ændring 1 til revision 2 til regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 26. juli 2012

| | Supplement 2 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 18. november 2012 |
| --- | --- |

Supplement 2 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 18. november 2012

| | Supplement 3 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013 |
| --- | --- |

Supplement 3 til ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 15. juli 2013

Ændringer af regulativets tekst

Punkt 1.1.1 affattes således:

| »1.1.1. | DEL I: anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring beregnet til montering på køretøjer i klasse M, N og O (1)« |
| --- | --- |

»1.1.1.

DEL I: anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring beregnet til montering på køretøjer i klasse M, N og O (1)«

Punkt 1.1.2 affattes således:

| »1.1.2. | DEL II: montering af anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring, der er blevet godkendt i henhold til del I i dette regulativ, på køretøjer i klasse M, N og O (1)« |
| --- | --- |

»1.1.2.

DEL II: montering af anordninger til afskærmning bagtil mod underkøring, der er blevet godkendt i henhold til del I i dette regulativ, på køretøjer i klasse M, N og O (1)«

Punkt 1.1.3 affattes således:

| »1.1.3. | DEL III: køretøjer i klasse M, N og O (1) udstyret med en anordning til afskærmning bagtil mod underkøring, der ikke er blevet særskilt godkendt i henhold til del I i dette regulativ, eller er udformet eller monteret på en sådan måde, at dens bestanddele kan anses for helt eller delvist at fungere som en anordning til afskærmning bagtil mod underkøring.« |
| --- | --- |

»1.1.3.

DEL III: køretøjer i klasse M, N og O (1) udstyret med en anordning til afskærmning bagtil mod underkøring, der ikke er blevet særskilt godkendt i henhold til del I i dette regulativ, eller er udformet eller monteret på en sådan måde, at dens bestanddele kan anses for helt eller delvist at fungere som en anordning til afskærmning bagtil mod underkøring.«

Der indsættes et nyt punkt 1.1.4 (inkl. fodnote (1)), der affattes således:

| »1.1.4. | Køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, O1 og O2 (1) for så vidt angår afskærmning bagtil mod underkøring.« |
| --- | --- |

»1.1.4.

Køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, O1 og O2 (1) for så vidt angår afskærmning bagtil mod underkøring.«

Fodnote 1 affattes således:

| »(1) | Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.« |
| --- | --- |

»(1)

Som defineret i den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.«

Punkt 2 affattes således:

»2.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER«

Der indsættes nye punkter 2.1 til 2.3 (fodnote (1) er uændret), der affattes således:

1

| »2.1. | Alle køretøjer skal konstrueres og/eller udstyres, så de yder en effektiv beskyttelse i hele deres bredde mod underkøring af de køretøjer, der er nævnt i punkt 1 i dette regulativ i tilfælde af kollision bagfra med køretøjer i klasse M1 og N1 (1). |
| --- | --- |

»2.1.

Alle køretøjer skal konstrueres og/eller udstyres, så de yder en effektiv beskyttelse i hele deres bredde mod underkøring af de køretøjer, der er nævnt i punkt 1 i dette regulativ i tilfælde af kollision bagfra med køretøjer i klasse M1 og N1 (1).

1

1

1

| 2.2. | Køretøjet skal prøves under de betingelser, der er fastsat i punkt 2 i bilag 5. |
| --- | --- |

2.2.

Køretøjet skal prøves under de betingelser, der er fastsat i punkt 2 i bilag 5.

| 2.3. | Køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, O1 og O2 anses for at opfylde betingelsen ovenfor:






  a) | hvis de opfylder de i del II eller del III fastsatte betingelser, eller |
| --- | --- | --- |

2.3.

Køretøjer i klasse M1, M2, M3, N1, O1 og O2 anses for at opfylde betingelsen ovenfor:

1

2

3

1

1

2

a)

hvis de opfylder de i del II eller del III fastsatte betingelser, eller

| b) | hvis frihøjden af den bageste del af køretøjet i ulastet stand ikke overstiger 550 mm over en bredde, der er kortere end bagakslen, fratrukket 100 mm i hver side (ekskl. dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen), eller |
| --- | --- |

b)

hvis frihøjden af den bageste del af køretøjet i ulastet stand ikke overstiger 550 mm over en bredde, der er kortere end bagakslen, fratrukket 100 mm i hver side (ekskl. dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen), eller

| c) | hvis det for køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, gælder, at frihøjden af den bageste del af køretøjet i ulastet stand ikke overstiger 550 mm over en bredde, der ikke er under afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm (bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen) i hver side. |
| --- | --- |

c)

hvis det for køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, gælder, at frihøjden af den bageste del af køretøjet i ulastet stand ikke overstiger 550 mm over en bredde, der ikke er under afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm (bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen) i hver side.

1

2

Har køretøjet flere bagaksler, skal bredden af den bredeste af disse lægges til grund.

Kravene i punkt 2.3.b), og 2.3.c) ovenfor skal som minimum være opfyldt for en linje:

| a) | i en afstand af højst 450 mm fra køretøjets bageste punkt |
| --- | --- |

a)

i en afstand af højst 450 mm fra køretøjets bageste punkt

| b) | der højst må være brudt på sammenlagt 200 mm.« |
| --- | --- |

b)

der højst må være brudt på sammenlagt 200 mm.«

Punkt 15.1 affattes således:

| »15.1. | Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med en godkendt anordning til afskærmning bagtil mod underkøring, opfylder kravene i afsnit 16 nedenfor og er prøvet efter de i punkt 2.2 fastsatte betingelser, udstedes der godkendelse for den pågældende type køretøj.« |
| --- | --- |

»15.1.

Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med en godkendt anordning til afskærmning bagtil mod underkøring, opfylder kravene i afsnit 16 nedenfor og er prøvet efter de i punkt 2.2 fastsatte betingelser, udstedes der godkendelse for den pågældende type køretøj.«

Punkt 16.2 affattes således:

| »16.2 | Anordningen til afskærmning bagtil mod underkøring må ikke i noget punkt være bredere end bagakslen målt ved hjulenes yderste punkt, bortset fra dækkenes udbuling ved vejbanen, eller være mere end 100 mm smallere i hver side. Er anordningen indeholdt eller integreret i køretøjets karrosseri, der selv er bredere end bagakslen, gælder kravet om, at afskærmningen bagtil mod underkøring ikke må være bredere end bagakslen, ikke. For køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, må bredden af anordningen til afskærmning bagtil mod underkøring ikke være mindre end afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm i hver side, bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen. Har køretøjet flere bagaksler, skal bredden af den bredeste af disse lægges til grund. Derudover skal kravene i punkt 3.1.2 og 3.1.3 i bilag 5 vedrørende afstanden fra de steder, hvor prøvningskræfterne påføres, og baghjulenes yderkanter (bilag 1, punkt 7) kontrolleres og registreres i typegodkendelsesattesten.« |
| --- | --- |

»16.2

Anordningen til afskærmning bagtil mod underkøring må ikke i noget punkt være bredere end bagakslen målt ved hjulenes yderste punkt, bortset fra dækkenes udbuling ved vejbanen, eller være mere end 100 mm smallere i hver side. Er anordningen indeholdt eller integreret i køretøjets karrosseri, der selv er bredere end bagakslen, gælder kravet om, at afskærmningen bagtil mod underkøring ikke må være bredere end bagakslen, ikke. For køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, må bredden af anordningen til afskærmning bagtil mod underkøring ikke være mindre end afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm i hver side, bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen. Har køretøjet flere bagaksler, skal bredden af den bredeste af disse lægges til grund. Derudover skal kravene i punkt 3.1.2 og 3.1.3 i bilag 5 vedrørende afstanden fra de steder, hvor prøvningskræfterne påføres, og baghjulenes yderkanter (bilag 1, punkt 7) kontrolleres og registreres i typegodkendelsesattesten.«

1

2

Punkt 24.1 affattes således:

| »24.1. | Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder kravene i punkt 2.3.b) eller punkt 2.3.c) eller i punkt 25 og er prøvet efter kravene i punkt 2.2, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.« |
| --- | --- |

»24.1.

Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder kravene i punkt 2.3.b) eller punkt 2.3.c) eller i punkt 25 og er prøvet efter kravene i punkt 2.2, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.«

Punkt 25.3 affattes således:

| »25.3. | Afskærmningen bagtil mod underkøring må ikke på noget punkt være bredere end bagakslen målt ved hjulenes yderste punkt, bortset fra dækkenes udbuling ved vejbanen, eller være mere end 100 mm smallere i nogen af siderne. Er anordningen indeholdt eller integreret i køretøjets karrosseri, der selv er bredere end bagakslen, gælder kravet om, at afskærmningen bagtil mod underkøring ikke må være bredere end bagakslen, ikke. For køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, må bredden af afskærmningen bagtil mod underkøring ikke være mindre end afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm i hver side, bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen. Har køretøjet flere bagaksler, skal bredden af den bredeste af disse lægges til grund. Derudover skal kravene i punkt 3.1.2 og 3.1.3 i bilag 5 vedrørende afstanden fra de steder, hvor prøvningskræfterne påføres, og baghjulenes yderkanter (bilag 1, punkt 7) kontrolleres og registreres i typegodkendelsesattesten.« |
| --- | --- |

»25.3.

Afskærmningen bagtil mod underkøring må ikke på noget punkt være bredere end bagakslen målt ved hjulenes yderste punkt, bortset fra dækkenes udbuling ved vejbanen, eller være mere end 100 mm smallere i nogen af siderne. Er anordningen indeholdt eller integreret i køretøjets karrosseri, der selv er bredere end bagakslen, gælder kravet om, at afskærmningen bagtil mod underkøring ikke må være bredere end bagakslen, ikke. For køretøjer i klasse O1 og O2, hvor dækkene rager mere end halvdelen af deres bredde uden for karrosseriet (uden hjulafskærmning) eller uden for chassiset uden karrosseri, må bredden af afskærmningen bagtil mod underkøring ikke være mindre end afstanden mellem de inderste punkter på dækkene, fratrukket 100 mm i hver side, bortset fra dækkets udbuling tæt ved vejoverfladen. Har køretøjet flere bagaksler, skal bredden af den bredeste af disse lægges til grund. Derudover skal kravene i punkt 3.1.2 og 3.1.3 i bilag 5 vedrørende afstanden fra de steder, hvor prøvningskræfterne påføres, og baghjulenes yderkanter (bilag 1, punkt 7) kontrolleres og registreres i typegodkendelsesattesten.«

1

2

Punkt 31.3 affattes således:

| »31.3. | Fra 18 måneder efter dette regulativs ikrafttræden, som ændret ved ændringsserie 02, kan en kontraherende part, som anvender dette regulativ:






  a) | nægte at meddele godkendelse af en type komponent eller separat teknisk enhed, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativs del I, som ændret ved ændringsserie 02 |
| --- | --- | --- |

»31.3.

Fra 18 måneder efter dette regulativs ikrafttræden, som ændret ved ændringsserie 02, kan en kontraherende part, som anvender dette regulativ:

a)

nægte at meddele godkendelse af en type komponent eller separat teknisk enhed, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativs del I, som ændret ved ændringsserie 02

| b) | kun meddele godkendelse, hvis den pågældende type komponent eller separate tekniske enhed, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativs del I, som ændret ved ændringsserie 02 |
| --- | --- |

b)

kun meddele godkendelse, hvis den pågældende type komponent eller separate tekniske enhed, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativs del I, som ændret ved ændringsserie 02

| c) | forbyde montering af en komponent eller separat teknisk enhed, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativs del I og II, som ændret ved ændringsserie 02.« |
| --- | --- |

c)

forbyde montering af en komponent eller separat teknisk enhed, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativs del I og II, som ændret ved ændringsserie 02.«

Punkt 31.5 affattes således:

| »31.5. | Fra 48 måneder efter dette regulativs ikrafttræden, som ændret ved ændringsserie 02, kan en kontraherende part, som anvender dette regulativ:






  a) | kun meddele godkendelse, hvis den pågældende køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativs punkt 2.3.b) eller 2.3.c) eller del III, som ændret ved ændringsserie 02 |
| --- | --- | --- |

»31.5.

Fra 48 måneder efter dette regulativs ikrafttræden, som ændret ved ændringsserie 02, kan en kontraherende part, som anvender dette regulativ:

a)

kun meddele godkendelse, hvis den pågældende køretøjstype, som skal godkendes, opfylder forskrifterne i dette regulativs punkt 2.3.b) eller 2.3.c) eller del III, som ændret ved ændringsserie 02

| b) | nægte at acceptere national eller regional typegodkendelse og nægte den første nationale eller regionale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativs punkt 2.3.b) eller 2.3.c) eller del III, som ændret ved ændringsserie 02.« |
| --- | --- |

b)

nægte at acceptere national eller regional typegodkendelse og nægte den første nationale eller regionale indregistrering (første ibrugtagning) af et køretøj, som ikke opfylder forskrifterne i dette regulativs punkt 2.3.b) eller 2.3.c) eller del III, som ændret ved ændringsserie 02.«

Ændringer i bilagene

Ændringer i bilagene

Bilag 3 affattes således:

»....

af en type køretøj for så vidt angår dets afskærmning bagtil mod underkøring (RUP) i henhold til punkt 2.3.b)/punkt 2.3.c)/del III (2) i regulativ nr. 58.

2

....«

Bilag 5, punkt 3.1.2 affattes således:

| »3.1.2. | I de tilfælde, der er defineret i afsnit 1.1.1. og 1.1.2. i dette bilag, skal der konsekutivt påføres en horisontal kraft på 50 kN eller 25 % af den kraft, som køretøjets totalmasse frembringer, afhængigt af hvilken af disse der er mindst, på to punkter placeret 300 + 25 mm fra de længdeplaner, der tangerer yderkanterne for hjulene på bagakslen eller for anordningen til afskærmning bagtil mod underkøring, hvis dennes bredde overstiger bagakslens bredde, og på et tredje punkt placeret på den linje, der forbinder disse to punkter, i køretøjets vertikale midterplan.« |
| --- | --- |

»3.1.2.

I de tilfælde, der er defineret i afsnit 1.1.1. og 1.1.2. i dette bilag, skal der konsekutivt påføres en horisontal kraft på 50 kN eller 25 % af den kraft, som køretøjets totalmasse frembringer, afhængigt af hvilken af disse der er mindst, på to punkter placeret 300 + 25 mm fra de længdeplaner, der tangerer yderkanterne for hjulene på bagakslen eller for anordningen til afskærmning bagtil mod underkøring, hvis dennes bredde overstiger bagakslens bredde, og på et tredje punkt placeret på den linje, der forbinder disse to punkter, i køretøjets vertikale midterplan.«

---

| 27.3.2013 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2013

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 89/37

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 62 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede bestemmelser for godkendelse af motorkøretøjer med styr med hensyn til tyverisikring

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 10. oktober 2006

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2 | Definitioner |
| --- | --- |

2

| 3. | Ansøgning om typegodkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Typegodkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændring af køretøjstype eller af køretøjets tyverisikringsanordninger |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner ved manglende overensstemmelse af produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

11.

BILAG

| Bilag 1 | Meddelelse |
| --- | --- |

Bilag 1

| Bilag 2 | Godkendelsesmærkernes udformning |
| --- | --- |

Bilag 2

| Bilag 3 | Holdbarhedsprøve for tyverisikringer af type 3 |
| --- | --- |

Bilag 3

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Denne forordning finder anvendelse på køretøjer i klasse L1 til L7
   (1), hvis monteret med styr. |
| --- | --- |

1.1.

Denne forordning finder anvendelse på køretøjer i klasse L1 til L7
   (1), hvis monteret med styr.

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »godkendelse af et køretøj«: godkendelsen af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring

2.2.   »køretøjstype«: en klasse af motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

2.3.   »tyverisikringsanordning«: et system, der er konstrueret til at forhindre uberettiget anvendelse af køretøjet, idet det omfatter en aktiv låseaktion, som virker på styringsmekanismen eller transmissionen; dette system kan være:

2.4.   »styringsmekanisme«: styreanordningen (styret), styrehovedet og dettes tilbehørs belægning, styreaksel og alle andre komponenter, som direkte påvirker tyverisikringsanordningens effektivitet

2.5.   »kombination«: en af de særligt planlagte og konstruerede variationer af et låsesystem, som, når de aktiveres rigtigt, muliggør betjening af låsesystemet

2.6.   »nøgle«: enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.

3.   ANSØGNING OM TYPEGODKENDELSE

| 3.1. | Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring skal indsendes af fabrikanten af køretøjet eller af dennes godkendte repræsentant. |
| --- | --- |

3.1.

Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype med hensyn til tyverisikring skal indsendes af fabrikanten af køretøjet eller af dennes godkendte repræsentant.

| 3.2. | Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:






  3.2.1. | en detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til indretning og udformning af den eller de af køretøjets komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på |
| --- | --- | --- |

3.2.

Følgende dokumenter skal vedlægges i tre eksemplarer med følgende oplysninger:

3.2.1.

en detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til indretning og udformning af den eller de af køretøjets komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på

| 3.2.2. | tegninger af tyverisikringsanordningen og dennes montering i relevant målestok og tilstrækkeligt detaljeret |
| --- | --- |

3.2.2.

tegninger af tyverisikringsanordningen og dennes montering i relevant målestok og tilstrækkeligt detaljeret

| 3.2.3. | en teknisk beskrivelse af anordningen. |
| --- | --- |

3.2.3.

en teknisk beskrivelse af anordningen.

| 3.3. | Følgende materiale skal indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår udførelse af godkendelsesprøvningen:






  3.3.1. | et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, hvis den tekniske tjeneste kræver dette, samt |
| --- | --- | --- |

3.3.

Følgende materiale skal indleveres til den tekniske tjeneste, der forestår udførelse af godkendelsesprøvningen:

3.3.1.

et køretøj, der er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, hvis den tekniske tjeneste kræver dette, samt

| 3.3.2. | på anmodning af den tekniske tjeneste, sådanne af køretøjets komponenter, som den tekniske tjeneste anser for at være væsentlige for de kontroller, der er foreskrevet i punkt 5 og 6 i dette regulativ. |
| --- | --- |

3.3.2.

på anmodning af den tekniske tjeneste, sådanne af køretøjets komponenter, som den tekniske tjeneste anser for at være væsentlige for de kontroller, der er foreskrevet i punkt 5 og 6 i dette regulativ.

4.   TYPEGODKENDELSE

| 4.1. | Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 5 og 6 ovenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype. |
| --- | --- |

4.1.

Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 5 og 6 ovenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

| 4.2. | Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer, hverken til samme køretøjstype, hvis denne er udstyret med en anden tyverisikringsanordning, eller hvis dens tyverisikringsanordning er monteret anderledes, eller til en anden køretøjstype. |
| --- | --- |

4.2.

Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. Dette nummers første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som indeholder de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele dette nummer, hverken til samme køretøjstype, hvis denne er udstyret med en anden tyverisikringsanordning, eller hvis dens tyverisikringsanordning er monteret anderledes, eller til en anden køretøjstype.

| 4.3. | Meddelelse vedrørende godkendelse eller nægtelse af godkendelse for en køretøjstype efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med tegninger, leveret af ansøgeren, af tyverisikringsanordningen og dennes montering i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold (2). |
| --- | --- |

4.3.

Meddelelse vedrørende godkendelse eller nægtelse af godkendelse for en køretøjstype efter dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ, samt med tegninger, leveret af ansøgeren, af tyverisikringsanordningen og dennes montering i et format, der ikke er større end A4 (210 × 297 mm) eller er foldet til dette format, samt i et passende målestoksforhold (2).

| 4.4. | Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:






  4.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen |
| --- | --- | --- |

4.4.

Alle køretøjer, som er af en type godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et synligt og let tilgængeligt sted, som er angivet på typegodkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af:

4.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelsen

| 4.4.2. | nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2.

nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, en streg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.5. | Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Hvis køretøjet er i overensstemmelse med en køretøjstype, der i henhold til et eller flere andre regulativer, som danner bilag til overenskomsten, er godkendt i det land, der har godkendt køretøjet i henhold til dette regulativ, er det ikke nødvendigt at gentage det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 4.4.1.

| 4.6. | Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes. |
| --- | --- |

4.6.

Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

| 4.7. | Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet. |
| --- | --- |

4.7.

Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

| 4.8. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærker. |
| --- | --- |

4.8.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af godkendelsesmærker.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

| 5.1. | Tyverisikringsanordningen skal være udformet således:






  5.1.1. | at det er nødvendigt at deaktivere den for at kunne styre køretøjet eller for at køre det eller bevæge det fremad i en lige linje |
| --- | --- | --- |

5.1.

Tyverisikringsanordningen skal være udformet således:

5.1.1.

at det er nødvendigt at deaktivere den for at kunne styre køretøjet eller for at køre det eller bevæge det fremad i en lige linje

| 5.1.2. | i tilfælde af tyverisikringsanordninger af type 4, skal anordningen være konstrueret således, at det er nødvendigt at deaktivere den for at frigøre transmissionen. Hvis denne anordning aktiveres med betjeningsorganet for parkeringsanordningen, skal den virke i sammenhæng med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor |
| --- | --- |

5.1.2.

i tilfælde af tyverisikringsanordninger af type 4, skal anordningen være konstrueret således, at det er nødvendigt at deaktivere den for at frigøre transmissionen. Hvis denne anordning aktiveres med betjeningsorganet for parkeringsanordningen, skal den virke i sammenhæng med den anordning, der deaktiverer køretøjets motor

| 5.1.3. | nøglen må kun kunne trækkes ud, når bolten er i fuldstændigt indgreb eller fuldstændigt frakoblet. Enhver mellemstilling for nøglen, hvor der er risiko for, at bolten efterfølgende går i indgreb, selv om tyverisikringsanordningens nøgle er isat, skal udelukkes. |
| --- | --- |

5.1.3.

nøglen må kun kunne trækkes ud, når bolten er i fuldstændigt indgreb eller fuldstændigt frakoblet. Enhver mellemstilling for nøglen, hvor der er risiko for, at bolten efterfølgende går i indgreb, selv om tyverisikringsanordningens nøgle er isat, skal udelukkes.

| 5.2. | Forskrifterne i punkt 5.1 skal opfyldes ved en enkelt anvendelse af én nøgle. |
| --- | --- |

5.2.

Forskrifterne i punkt 5.1 skal opfyldes ved en enkelt anvendelse af én nøgle.

| 5.3. | Den tyverisikringsanordning, der er omhandlet i punkt 5.1 ovenfor, og de af køretøjets komponenter, som den virker på, skal være konstrueret således, at den ikke hurtigt og upåfaldende kan åbnes, sættes ud af funktion eller ødelægges, f.eks. ved hjælp af billigt, let skjuleligt værktøj, udstyr eller produkter, som offentligheden har let adgang til. |
| --- | --- |

5.3.

Den tyverisikringsanordning, der er omhandlet i punkt 5.1 ovenfor, og de af køretøjets komponenter, som den virker på, skal være konstrueret således, at den ikke hurtigt og upåfaldende kan åbnes, sættes ud af funktion eller ødelægges, f.eks. ved hjælp af billigt, let skjuleligt værktøj, udstyr eller produkter, som offentligheden har let adgang til.

| 5.4. | Tyverisikringsanordningen skal monteres på køretøjet som originaludstyr (dvs. udstyr, som monteres af køretøjsfabrikanten før første detailsalg). Låsen skal være forsvarligt indbygget i tyverisikringsanordningen. (Hvis låsen kan tages ud ved hjælp af nøglen og efter fjernelse af dæksel eller anden fastholdelsesanordning, er dette ikke i modstrid med dette krav). |
| --- | --- |

5.4.

Tyverisikringsanordningen skal monteres på køretøjet som originaludstyr (dvs. udstyr, som monteres af køretøjsfabrikanten før første detailsalg). Låsen skal være forsvarligt indbygget i tyverisikringsanordningen. (Hvis låsen kan tages ud ved hjælp af nøglen og efter fjernelse af dæksel eller anden fastholdelsesanordning, er dette ikke i modstrid med dette krav).

| 5.5. | Nøglelåsesystemet skal omfatte mindst 1 000 forskellige nøglekombinationer eller et antal, der svarer til det antal køretøjer, der fremstilles hvert år, hvis dette antal er under 1 000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1 000. |
| --- | --- |

5.5.

Nøglelåsesystemet skal omfatte mindst 1 000 forskellige nøglekombinationer eller et antal, der svarer til det antal køretøjer, der fremstilles hvert år, hvis dette antal er under 1 000. På køretøjer af ens type skal hyppigheden af hver anvendt kombination være i størrelsesordenen 1:1 000.

| 5.6. | Koden til nøgle og lås må ikke være synlig. |
| --- | --- |

5.6.

Koden til nøgle og lås må ikke være synlig.

| 5.7. | Låsen skal være udformet, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position kun kan drejes med et drejningsmoment på under 0,245 mdaN ved hjælp af den tilhørende nøgle, og






  5.7.1. | for låsecylindre med stifttilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske |
| --- | --- | --- |

5.7.

Låsen skal være udformet, fremstillet og monteret således, at låsecylinderen i låst position kun kan drejes med et drejningsmoment på under 0,245 mdaN ved hjælp af den tilhørende nøgle, og

5.7.1.

for låsecylindre med stifttilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 60 % af tilholderne i samme lås er identiske

| 5.7.2. | for låsecylindre med skivetilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske. |
| --- | --- |

5.7.2.

for låsecylindre med skivetilholdere: således at højst to tilholdere, der er identiske og virker i samme retning, er placeret ved siden af hinanden, og højst 50 % af tilholderne i samme lås er identiske.

| 5.8. | Tyverisikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko. |
| --- | --- |

5.8.

Tyverisikringsanordninger skal udelukke enhver risiko for utilsigtet spærring, når køretøjet er i fart, navnlig alle former for spærring, som kan medføre sikkerhedsrisiko.

| 5.9. | Tyverisikringsanordningen skal, hvis den er af type 1, type 2 eller type 3, i den aktiverede stilling være stærk nok til, uden af styremekanismen beskadiges, at kunne modstå et drejningsmoment på 20 mdaN omkring styreakslen i begge retninger under statiske forhold. |
| --- | --- |

5.9.

Tyverisikringsanordningen skal, hvis den er af type 1, type 2 eller type 3, i den aktiverede stilling være stærk nok til, uden af styremekanismen beskadiges, at kunne modstå et drejningsmoment på 20 mdaN omkring styreakslen i begge retninger under statiske forhold.

| 5.10. | Tyverisikringsanordningen skal, hvis den ikke er af type 1, type 2 eller type 3, være udformet således, at styremekanismen kun kan fastlåses i en vinkel på mindst 20o mod venstre og/eller højre i forhold til retningen lige fremad. |
| --- | --- |

5.10.

Tyverisikringsanordningen skal, hvis den ikke er af type 1, type 2 eller type 3, være udformet således, at styremekanismen kun kan fastlåses i en vinkel på mindst 20o mod venstre og/eller højre i forhold til retningen lige fremad.

6.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

| 6.1. | Ud over de almindelige forskrifter omhandlet i punkt 5 skal tyverisikringsanordningen opfylde de særlige forskrifter nedenfor:






  6.1.1. | Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 1 eller type 2, må det kun være muligt at aktivere låsen ved at bevæge nøglen, når styret befinder sig i en stilling, hvor bolten kan gå i indgreb i den tilsvarende åbning. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Ud over de almindelige forskrifter omhandlet i punkt 5 skal tyverisikringsanordningen opfylde de særlige forskrifter nedenfor:

6.1.1.

Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 1 eller type 2, må det kun være muligt at aktivere låsen ved at bevæge nøglen, når styret befinder sig i en stilling, hvor bolten kan gå i indgreb i den tilsvarende åbning.

| 6.1.2. | Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det kun være muligt for køretøjets bruger at forspænde bolten ved en separat handling kombineret med eller som supplering af drejningen af nøglen. Det må ikke være muligt at fjerne nøglen, når først bolten er forspændt, undtagen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.1.3 ovenfor. |
| --- | --- |

6.1.2.

Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det kun være muligt for køretøjets bruger at forspænde bolten ved en separat handling kombineret med eller som supplering af drejningen af nøglen. Det må ikke være muligt at fjerne nøglen, når først bolten er forspændt, undtagen i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 5.1.3 ovenfor.

| 6.2. | Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 2 og type 3, må det ikke være muligt for bolten at gå i indgreb, så længe anordningen befinder sig i en stilling, der tillader aktivering af køretøjets motor. |
| --- | --- |

6.2.

Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 2 og type 3, må det ikke være muligt for bolten at gå i indgreb, så længe anordningen befinder sig i en stilling, der tillader aktivering af køretøjets motor.

| 6.3. | Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det ikke, når anordningen er indstillet til at fungere, være muligt at forhindre den i at fungere. |
| --- | --- |

6.3.

Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, må det ikke, når anordningen er indstillet til at fungere, være muligt at forhindre den i at fungere.

| 6.4. | Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, skal tyverisikringsanordningen hele tiden være i god funktionsstand og skal navnlig vedblive at opfylde forskrifterne i punkt 5.7, 5.8, 5.9 og 6.3 ovenfor, efter at den har været udsat for 2 500 låsecyklusser i hver retning af den prøvning, der er omhandlet i bilag 3 til dette regulativ. |
| --- | --- |

6.4.

Hvis der er tale om tyverisikringsanordninger af type 3, skal tyverisikringsanordningen hele tiden være i god funktionsstand og skal navnlig vedblive at opfylde forskrifterne i punkt 5.7, 5.8, 5.9 og 6.3 ovenfor, efter at den har været udsat for 2 500 låsecyklusser i hver retning af den prøvning, der er omhandlet i bilag 3 til dette regulativ.

7.   ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE ELLER AF KØRETØJETS TYVERISIKRINGSANORDNINGER

| 7.1. | Enhver ændring af køretøjstypen eller køretøjets tyverisikringsanordning skal anmeldes til den myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:






  7.1.1. | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene; eller |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af køretøjstypen eller køretøjets tyverisikringsanordning skal anmeldes til den myndighed, som har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:

7.1.1.

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder stadig opfylder kravene; eller

| 7.1.2. | forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som udfører prøvningerne. |
| --- | --- |

7.1.2.

forlange endnu en prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som udfører prøvningerne.

| 7.2. | De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor. |
| --- | --- |

7.2.

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Ethvert køretøj, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type køretøj for så vidt angår typen af tyverisikringsanordning, dennes montering på køretøjet og de komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på. |
| --- | --- |

8.1.

Ethvert køretøj, som bærer et godkendelsesmærke som foreskrevet i dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type køretøj for så vidt angår typen af tyverisikringsanordning, dennes montering på køretøjet og de komponenter, som tyverisikringsanordningen virker på.

| 8.2. | For at kontrollere overensstemmelsen med de i punkt 8.1 foreskrevne krav, skal der undersøges et tilstrækkeligt antal stikprøver af serieproducerede køretøjer, som bærer det godkendelsesmærke, som kræves ifølge dette regulativ. |
| --- | --- |

8.2.

For at kontrollere overensstemmelsen med de i punkt 8.1 foreskrevne krav, skal der undersøges et tilstrækkeligt antal stikprøver af serieproducerede køretøjer, som bærer det godkendelsesmærke, som kræves ifølge dette regulativ.

9.   SANKTIONER VED MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE AF PRODUKTIONEN

| 9.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift »GODKENDELSEN INDDRAGET«.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen. Ved modtagelse af denne anmeldelse underretter myndigheden de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en kopi af godkendelsesformularen, som i slutningen med store typer er forsynet med den underskrevne og daterede påskrift: »PRODUKTIONEN OPHØRT«.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som udfører typegodkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om typegodkendelse eller nægtelse eller inddragelse af typegodkendelse skal sendes.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

Model A

(se regulativets punkt 4.4)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er anbragt på et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype med hensyn til tyverisikring er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 62 med godkendelsesnummer 002439. Godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 62 i den oprindelige udgave.

Model B

(se regulativets punkt 4.5)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er anbragt på et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E 4) i henhold til regulativ nr. 62 og nr. 10 (1). Godkendelsesnumrene angiver, at regulativ nr. 62 på de tidspunkter, hvor de respektive godkendelser er udstedt, ikke var blevet ændret, og at regulativ nr. 10 allerede omfattede ændringsserie 01.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 3

HOLDBARHEDSPRØVE FOR TYVERISIKRINGER AF TYPE 3

1.   PRØVNINGSUDSTYR

1.1.   Prøvningsudstyret består af:

| 1.1.1. | en opstilling, egnet til montering af prøveeksemplaret af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, som angivet i punkt 2.3 i dette regulativ |
| --- | --- |

1.1.1.

en opstilling, egnet til montering af prøveeksemplaret af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, som angivet i punkt 2.3 i dette regulativ

| 1.1.2. | et middel til at aktivere og deaktivere tyverisikringsanordningen, som skal omfatte brug af nøglen |
| --- | --- |

1.1.2.

et middel til at aktivere og deaktivere tyverisikringsanordningen, som skal omfatte brug af nøglen

| 1.1.3. | et middel til at dreje styreakslen i forhold til tyverisikringsanordningen. |
| --- | --- |

1.1.3.

et middel til at dreje styreakslen i forhold til tyverisikringsanordningen.

2.   PRØVNINGSMETODE

2.1.   Et eksemplar af styreapparatet, komplet med tyverisikringsanordning, fastgøres i den i punkt 1.1.1 ovenfor nævnte opstilling.

2.2.   En prøvningscyklus omfatter følgende operationer:

2.2.1.   Udgangsstilling

Tyverisikringsanordningen deaktiveres, og styreakslen drejes til en stilling, som hindrer, at tyverisikringsanordningen går i indgreb.

2.2.2.   Stillet til at aktiveres

Tyverisikringsanordningen føres fra deaktiveret til aktiveret stilling ved hjælp af nøglen.

2.2.3.   Aktiveret

Styreakslen drejes således, at den påføres et moment på 5,88 Nm ± 0,25 Nm i det øjeblik, hvor tyverisikringsanordningen bringes i indgreb.

2.2.4.   Deaktiveret

Tyverisikringsanordningen deaktiveres med sædvanlige midler, idet det påførte moment nedsættes til nul for at lette anordningens frakobling.

2.2.5.   Returnering

Styreakslen drejes til en position, som ikke tillader tyverisikringsanordningen at gå i indgreb.

2.2.6.   Modsat rettet drejning

De i punkt 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 og 2.2.5 anførte operationer gentages, men styreakslen drejes i modsat retning.

2.2.7.   Intervallet mellem to efterfølgende deaktiveringer af anordningen skal være mindst 10 sekunder.

2.3.   Denne slitagecyklus gentages det i punkt 6.4 i dette regulativ foreskrevne antal gange.

---