# Euroopa Liidu L 39/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 39 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik16. veebruar 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 39

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik16. veebruar 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/261, 15. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2017/262, 6. veebruar 2017, millega määratakse kindlaks nõukogu peasekretariaadi ametisse nimetav asutus või ametiisik ja teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutus või ametiisik ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/811/EL | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/263, 14. veebruar 2017, mis käsitleb riskimaandamis- ja bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses ohuga, et metslindudelt võib kõrge patogeensusega linnugripiviirus levida kodulindudele
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 765 all)

   (
  1
  ) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/264, 14. veebruar 2017, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 766 all) | 12 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2017/265, 14. veebruar 2017, millega lisatakse Kanada Loodealade valitsus tunnustatud asutusena nimekirja, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/1850 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artiklis 3
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 757 all) | 43 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | EL-i ja Moldova Vabariigi tolli allkomitee otsus nr 1/2016, 6. oktoober 2016, millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu II protokoll, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise [2017/266] | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/261, 15. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2017/262, 6. veebruar 2017, millega määratakse kindlaks nõukogu peasekretariaadi ametisse nimetav asutus või ametiisik ja teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutus või ametiisik ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/811/EL

4

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/263, 14. veebruar 2017, mis käsitleb riskimaandamis- ja bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses ohuga, et metslindudelt võib kõrge patogeensusega linnugripiviirus levida kodulindudele
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 765 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 765 all)

1

6

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/264, 14. veebruar 2017, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 766 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 766 all)

12

*

Komisjoni otsus (EL) 2017/265, 14. veebruar 2017, millega lisatakse Kanada Loodealade valitsus tunnustatud asutusena nimekirja, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/1850 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artiklis 3
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 757 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 757 all)

43

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

EL-i ja Moldova Vabariigi tolli allkomitee otsus nr 1/2016, 6. oktoober 2016, millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu II protokoll, milles käsitletakse mõiste päritolustaatusega tooted määratlust ja halduskoostöö viise [2017/266]

45

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 84/16/COL, 27. aprill 2016, millega muudetakse 101. korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, kehtestades uued suunised, et analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega [2017/267] | 49 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 84/16/COL, 27. aprill 2016, millega muudetakse 101. korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, kehtestades uued suunised, et analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega [2017/267]

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/261,

15. veebruar 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 337,2 |
| MA | 120,3 |
| SN | 359,5 |
| TR | 130,6 |
| ZZ | 236,9 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| TR | 186,2 |
| ZZ | 125,6 |
| 0709 91 00 | EG | 128,6 |
| ZZ | 128,6 |
| 0709 93 10 | MA | 57,8 |
| TR | 183,0 |
| ZZ | 120,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 48,8 |
| IL | 69,5 |
| MA | 48,8 |
| TN | 49,3 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 93,2 |
| IL | 166,2 |
| JM | 122,7 |
| MA | 92,0 |
| TR | 87,8 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 22 00 | IL | 114,7 |
| MA | 103,2 |
| TR | 60,4 |
| ZZ | 92,8 |
| 0805 50 10 | EG | 82,4 |
| TR | 98,8 |
| ZZ | 90,6 |
| 0808 10 80 | US | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0808 30 90 | CL | 121,2 |
| CN | 112,8 |
| ZA | 121,7 |
| ZZ | 118,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

337,2

MA

120,3

SN

359,5

TR

130,6

ZZ

236,9

0707 00 05

MA

64,9

TR

186,2

ZZ

125,6

0709 91 00

EG

128,6

ZZ

128,6

0709 93 10

MA

57,8

TR

183,0

ZZ

120,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

48,8

IL

69,5

MA

48,8

TN

49,3

TR

76,6

ZZ

58,6

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

93,2

IL

166,2

JM

122,7

MA

92,0

TR

87,8

ZZ

112,4

0805 22 00

IL

114,7

MA

103,2

TR

60,4

ZZ

92,8

0805 50 10

EG

82,4

TR

98,8

ZZ

90,6

0808 10 80

US

105,5

ZZ

105,5

0808 30 90

CL

121,2

CN

112,8

ZA

121,7

ZZ

118,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/4

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/262,

6. veebruar 2017,

millega määratakse kindlaks nõukogu peasekretariaadi ametisse nimetav asutus või ametiisik ja teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutus või ametiisik ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/811/EL

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti nimetatud personalieeskirjade artiklit 2 ning nimetatud teenistustingimuste artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 240 lõike 2 esimesele lõigule juhatab nõukogu peasekretariaati peasekretär. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 240 lõike 2 esimesele lõigule juhatab nõukogu peasekretariaati peasekretär.

| (2) | Haldusliku lihtsustamise ja tõhusa personalijuhtimise soodustamiseks peaks peasekretäril olema suurem võimalus delegeerida seoses Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade („personalieeskirjad“) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste („teenistustingimused“) kohaldamisega oma volitusi haldusküsimuste eest vastutavale peadirektorile. Peale selle peaks peasekretäril olema õigus delegeerida kõikidele peadirektoritele volitused teha otsuseid peadirektoraatide sisemiste ümberpaigutamiste ja üleviimiste kohta vastavalt personalivajadustele. |
| --- | --- |

(2)

Haldusliku lihtsustamise ja tõhusa personalijuhtimise soodustamiseks peaks peasekretäril olema suurem võimalus delegeerida seoses Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade („personalieeskirjad“) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste („teenistustingimused“) kohaldamisega oma volitusi haldusküsimuste eest vastutavale peadirektorile. Peale selle peaks peasekretäril olema õigus delegeerida kõikidele peadirektoritele volitused teha otsuseid peadirektoraatide sisemiste ümberpaigutamiste ja üleviimiste kohta vastavalt personalivajadustele.

| (3) | Nõukogu otsus 2013/811/EL (2) tuleks tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsus 2013/811/EL (2) tuleks tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Volitused, mis on personalieeskirjadega antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ning teenistustingimustega teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule, kuuluvad nõukogu peasekretariaadi puhul:

| a) | nõukogule seoses peasekretäriga; |
| --- | --- |

a)

nõukogule seoses peasekretäriga;

| b) | nõukogule peasekretäri ettepanekul seoses personalieeskirjade artiklite 1a, 30, 34, 41, 49, 50 ja 51 kohaldamisega peadirektorite suhtes; |
| --- | --- |

b)

nõukogule peasekretäri ettepanekul seoses personalieeskirjade artiklite 1a, 30, 34, 41, 49, 50 ja 51 kohaldamisega peadirektorite suhtes;

| c) | muudel juhtudel peasekretärile. |
| --- | --- |

c)

muudel juhtudel peasekretärile.

2.   Peasekretäril on õigus delegeerida täielikult või osaliselt oma volitused seoses personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamisega haldusküsimuste eest vastutavale peadirektorile.

3.   Peasekretäril on õigus delegeerida oma volitused seoses asjaomastes peadirektoraatides teenistuse huvides toimuvate ümberpaigutamiste ja üleviimistega vastavalt personalieeskirjade artikli 7 lõikele 1 kõikidele peadirektoritele.

Artikkel 2

Otsus 2013/811/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. märtsil 2017.

Brüssel, 6. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus 2013/811/EL, millega määratakse kindlaks nõukogu peasekretariaadi ametisse nimetav asutus ja teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutus, ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/444/EL (ELT L 355, 31.12.2013, lk 91).

2

---

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/6

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/263,

14. veebruar 2017,

mis käsitleb riskimaandamis- ja bioohutusmeetmeid ning varase avastamise süsteeme seoses ohuga, et metslindudelt võib kõrge patogeensusega linnugripiviirus levida kodulindudele

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 765 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eelkõige selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eelkõige selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eelkõige selle artikli 63 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude gripp ehk linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, samas põhjustab kõrge patogeensusega vorm enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealune haigus võib tugevalt mõjutada kodulinnukasvatuse kasumlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Lindude gripp ehk linnugripp on lindude nakkav viirushaigus, millesse võivad nakatuda ka kodulinnud. Kodulindude nakatumisel linnugrippi avaldub haigus peamiselt kahes vormis, mida eristatakse nende virulentsuse järgi. Madala patogeensusega haigusvorm põhjustab tavaliselt ainult kergeid sümptomeid, samas põhjustab kõrge patogeensusega vorm enamiku kodulinnuliikide puhul lindude väga suurt suremust. Kõnealune haigus võib tugevalt mõjutada kodulinnukasvatuse kasumlikkust.

| (2) | Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes ja teatavad ennetusmeetmed linnugripi seire ja varase avastamise jaoks. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivis 2005/94/EÜ on sätestatud minimaalsed tõrjemeetmed, mida kohaldatakse selle haiguse puhangu korral kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude suhtes ja teatavad ennetusmeetmed linnugripi seire ja varase avastamise jaoks.

| (3) | Direktiiviga 2005/94/EÜ on samuti ette nähtud, et komisjon võib vastu võtta kõnealuses direktiivis sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid täiendavad epidemioloogilisest olukorrast tingitud üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2005/94/EÜ on samuti ette nähtud, et komisjon võib vastu võtta kõnealuses direktiivis sätestatud minimaalseid tõrjemeetmeid täiendavad epidemioloogilisest olukorrast tingitud üksikasjalikud eeskirjad.

| (4) | Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on madala patogeensusega linnugripi looduslikud peremeesorganismid, kes kannavad hooajalise rändeliikumise ajal viirust edasi ilma, et see neil avalduks. Alates 2005. aasta keskpaigast on siiski tõendeid, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N1 võib nakatada metslinde ja nende kaudu pikkade vahemaade taha levida (4). |
| --- | --- |

(4)

Metslinnud, eelkõige ränd-veelinnud on madala patogeensusega linnugripi looduslikud peremeesorganismid, kes kannavad hooajalise rändeliikumise ajal viirust edasi ilma, et see neil avalduks. Alates 2005. aasta keskpaigast on siiski tõendeid, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N1 võib nakatada metslinde ja nende kaudu pikkade vahemaade taha levida (4).

| (5) | Linnugripiviiruste esinemine metslindude seas põhjustab jätkuvalt ohtu, et kõnealused viirused levivad otse või kaudselt linnukasvatusettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde ning viirus levib seejärel nakatunud lindudega ettevõttest muudesse ettevõtetesse. |
| --- | --- |

(5)

Linnugripiviiruste esinemine metslindude seas põhjustab jätkuvalt ohtu, et kõnealused viirused levivad otse või kaudselt linnukasvatusettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde ning viirus levib seejärel nakatunud lindudega ettevõttest muudesse ettevõtetesse.

| (6) | Komisjoni otsus 2005/734/EÜ (5) võeti vastu pärast kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N1 jõudmist Kagu-Aasiast Euroopasse viiruse läänesuunalise leviku tulemusena 2005. aastal; otsuse eesmärk oli tugevdada liidu õigusaktidega juba ettenähtud tõrjemeetmeid, eelkõige pidades silmas kõrge patogeensusega linnugripiviiruse pretsedenditust mandritevahelisest levikust tulenevat riski. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus 2005/734/EÜ (5) võeti vastu pärast kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N1 jõudmist Kagu-Aasiast Euroopasse viiruse läänesuunalise leviku tulemusena 2005. aastal; otsuse eesmärk oli tugevdada liidu õigusaktidega juba ettenähtud tõrjemeetmeid, eelkõige pidades silmas kõrge patogeensusega linnugripiviiruse pretsedenditust mandritevahelisest levikust tulenevat riski.

| (7) | Otsusega 2005/734/EÜ nähti ette bioohutusmeetmed ja täiendavad riskimaandamismeetmed, et vähendada kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N1 kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja muudele tehistingimustes peetavatele lindudele, tõkestades nende linnupopulatsioonide vahelisi otseseid ja kaudseid kontakte. Otsuse 2005/734/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid epidemioloogilist olukorda ja konkreetseid riskitegureid arvesse võttes oma territooriumil kindlaks määrama need piirkonnad, kus on suurim oht, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N1 levib linnukasvatusettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde. Liikmesriigid on kohustatud rakendama kõnealustes kõrge riskiga piirkondades teatavaid riskimaandamismeetmeid, näiteks tagama, et asjaomaseid kodulinde peetakse sisetingimustes. Samuti peavad liikmesriigid tagama, et ettevõtete omanikud on teadlikumad haiguse levikuga seotud ohtudest ja ettevõtetes bioohutusmeetmete kohaldamise vajadusest. |
| --- | --- |

(7)

Otsusega 2005/734/EÜ nähti ette bioohutusmeetmed ja täiendavad riskimaandamismeetmed, et vähendada kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N1 kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja muudele tehistingimustes peetavatele lindudele, tõkestades nende linnupopulatsioonide vahelisi otseseid ja kaudseid kontakte. Otsuse 2005/734/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid epidemioloogilist olukorda ja konkreetseid riskitegureid arvesse võttes oma territooriumil kindlaks määrama need piirkonnad, kus on suurim oht, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N1 levib linnukasvatusettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde. Liikmesriigid on kohustatud rakendama kõnealustes kõrge riskiga piirkondades teatavaid riskimaandamismeetmeid, näiteks tagama, et asjaomaseid kodulinde peetakse sisetingimustes. Samuti peavad liikmesriigid tagama, et ettevõtete omanikud on teadlikumad haiguse levikuga seotud ohtudest ja ettevõtetes bioohutusmeetmete kohaldamise vajadusest.

| (8) | Lisaks tuleb otsuse 2005/734/EÜ kohaselt liikmesriikides kasutusele võtta varase avastamise süsteemid, mille abil omanikud teatavad pädevale veterinaarasutusele kiiresti kõigist linnugripi levikule viitavatest tunnustest linnukarjas; selliste süsteemide puhul tuleks arvesse võtta konkreetseid parameetreid ja väikesi muudatusi tootmist käsitlevates andmetes |
| --- | --- |

(8)

Lisaks tuleb otsuse 2005/734/EÜ kohaselt liikmesriikides kasutusele võtta varase avastamise süsteemid, mille abil omanikud teatavad pädevale veterinaarasutusele kiiresti kõigist linnugripi levikule viitavatest tunnustest linnukarjas; selliste süsteemide puhul tuleks arvesse võtta konkreetseid parameetreid ja väikesi muudatusi tootmist käsitlevates andmetes

| (9) | Komisjoni otsusega 2010/367/EL (6) kehtestati suunised kodu- ja metslindude puhul korraldatavate linnugripi seireprogrammide kohustuslikuks rakendamiseks liikmesriikides, sealhulgas proovide võtmise ja laboriuuringute nõuded. Samuti nähakse otsusega ette, et pädevatele asutustele tuleb viivitamata teatada metslindude ja eelkõige ränd-veelindude ebatavalisest suremusest või nende olulisest haigestumisest või suremusest. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni otsusega 2010/367/EL (6) kehtestati suunised kodu- ja metslindude puhul korraldatavate linnugripi seireprogrammide kohustuslikuks rakendamiseks liikmesriikides, sealhulgas proovide võtmise ja laboriuuringute nõuded. Samuti nähakse otsusega ette, et pädevatele asutustele tuleb viivitamata teatada metslindude ja eelkõige ränd-veelindude ebatavalisest suremusest või nende olulisest haigestumisest või suremusest.

| (10) | 2014. aasta lõpus ja 2015. aasta algul jõudis metslindude kaudu liitu kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N8. Selle puhul oli metslindude suremus väga väike, kuid mitmes liikmesriigis tekkisid tõsised haiguspuhangud kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude seas. |
| --- | --- |

(10)

2014. aasta lõpus ja 2015. aasta algul jõudis metslindude kaudu liitu kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüp H5N8. Selle puhul oli metslindude suremus väga väike, kuid mitmes liikmesriigis tekkisid tõsised haiguspuhangud kodulindude või muude tehistingimustes peetavate lindude seas.

| (11) | Alates 2016. aasta oktoobri lõpust on avastatud kõrge patogeensusega linnugripiviirusele H5N8 väga lähedase viirustüve esinemine enamasti surnuna leitud rändlindude seas 20 liikmesriigis, nimelt Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Iirimaal, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Horvaatias, Itaalias, Ungaris, Madalmaades, Austrias, Poolas, Rumeenias, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis ning sellistes lähedalasuvates kolmandates riikides nagu Šveits, Serbia ja Ukraina. Haiguspuhangud avastati peamiselt Prantsusmaa, Ungari ja Bulgaaria teatavates piirkondades, kus paljudes linnukasvatusettevõtetes peetakse parte ja hanesid. |
| --- | --- |

(11)

Alates 2016. aasta oktoobri lõpust on avastatud kõrge patogeensusega linnugripiviirusele H5N8 väga lähedase viirustüve esinemine enamasti surnuna leitud rändlindude seas 20 liikmesriigis, nimelt Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Saksamaal, Iirimaal, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Horvaatias, Itaalias, Ungaris, Madalmaades, Austrias, Poolas, Rumeenias, Sloveenias, Slovakkias, Soomes, Rootsis ja Ühendkuningriigis ning sellistes lähedalasuvates kolmandates riikides nagu Šveits, Serbia ja Ukraina. Haiguspuhangud avastati peamiselt Prantsusmaa, Ungari ja Bulgaaria teatavates piirkondades, kus paljudes linnukasvatusettevõtetes peetakse parte ja hanesid.

| (12) | Praegune epidemioloogiline olukord on väga dünaamiline ja muutub pidevalt. Rändlindude liikumine jätkub ja liikmesriikide käimasoleva seire tulemusel avastatakse metslindude seas endiselt kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N8 esinemist. Seega ohustab viirus ka lähikuudel ja tõenäoliselt rändlindude edaspidiste hooajaliste liikumiste vältel liidu kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde ning viirus võib levida teatavate suure riskiga piirkondades asuvate linnukasvatusettevõtete vahel. |
| --- | --- |

(12)

Praegune epidemioloogiline olukord on väga dünaamiline ja muutub pidevalt. Rändlindude liikumine jätkub ja liikmesriikide käimasoleva seire tulemusel avastatakse metslindude seas endiselt kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N8 esinemist. Seega ohustab viirus ka lähikuudel ja tõenäoliselt rändlindude edaspidiste hooajaliste liikumiste vältel liidu kodulinde ja muid tehistingimustes peetavaid linde ning viirus võib levida teatavate suure riskiga piirkondades asuvate linnukasvatusettevõtete vahel.

| (13) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) valmistab praegu ette linnugrippi käsitlevat põhjalikku teaduslikku arvamust, mis koostatakse 2017. aasta septembriks. Võttes aga arvesse praegust kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N8 epideemiat, paluti EFSA-l viivitamata hinnata epidemioloogilist olukorda ning esitada esialgsed teaduslikud soovitused liidu tasandil kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübiga H5N8 nakatunud metslindudest tulenevate riskidega seoses kehtestatud kaitsemeetmete sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) valmistab praegu ette linnugrippi käsitlevat põhjalikku teaduslikku arvamust, mis koostatakse 2017. aasta septembriks. Võttes aga arvesse praegust kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübi H5N8 epideemiat, paluti EFSA-l viivitamata hinnata epidemioloogilist olukorda ning esitada esialgsed teaduslikud soovitused liidu tasandil kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübiga H5N8 nakatunud metslindudest tulenevate riskidega seoses kehtestatud kaitsemeetmete sobivuse kohta.

| (14) | EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon avaldas 20. detsembril 2016 seisukoha „Urgent request on avian influenza“ (7) („Linnugrippi käsitlev kiireloomuline küsimus“), milles kinnitati, et range bioohutus- ja riskimaandamismeetmete rakendamine on kõige tähtsam vahend, mis võimaldab ära hoida kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüpide H5 ja H7 kaudse või otsese leviku metslindudelt ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde ja tehistingimustes peetavaid linde. Kõnealustes ettevõtetes peaks bioohutusmeetmete kohaldamine olema tavapärane praktika ning suurenenud riski perioodil tuleks selliseid meetmeid rangemaks muuta. |
| --- | --- |

(14)

EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu komisjon avaldas 20. detsembril 2016 seisukoha „Urgent request on avian influenza“ (7) („Linnugrippi käsitlev kiireloomuline küsimus“), milles kinnitati, et range bioohutus- ja riskimaandamismeetmete rakendamine on kõige tähtsam vahend, mis võimaldab ära hoida kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüüpide H5 ja H7 kaudse või otsese leviku metslindudelt ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde ja tehistingimustes peetavaid linde. Kõnealustes ettevõtetes peaks bioohutusmeetmete kohaldamine olema tavapärane praktika ning suurenenud riski perioodil tuleks selliseid meetmeid rangemaks muuta.

| (15) | EFSA järeldas samuti, et metslindude passiivne seire on kõige tõhusam viis metslindude seas kõrge patogeensusega linnugripiviiruste esinemise avastamiseks ning soovitas metslindudelt sihipäraselt proove võtta ja neid analüüsida, et nii toetada otsuse 2010/367/EL II lisaga sätestatud teatavate metslinde käsitlevate sätete kohaldamist, milles on kehtestatud metslindude seas leviva linnugripiviiruse seireprogrammide rakendamise suunised. |
| --- | --- |

(15)

EFSA järeldas samuti, et metslindude passiivne seire on kõige tõhusam viis metslindude seas kõrge patogeensusega linnugripiviiruste esinemise avastamiseks ning soovitas metslindudelt sihipäraselt proove võtta ja neid analüüsida, et nii toetada otsuse 2010/367/EL II lisaga sätestatud teatavate metslinde käsitlevate sätete kohaldamist, milles on kehtestatud metslindude seas leviva linnugripiviiruse seireprogrammide rakendamise suunised.

| (16) | EFSA viitas ka Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) korraldatud hindamisele, (8) mille kohaselt ei ole maailmas seni teatatud inimeste nakatumisest praegu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübiga H5N8 ja et viiruse täiendavast kirjeldusest nähtub, et see levib endiselt peamiselt lindude seas, ilma et inimeste puhul oleks märgata spetsiifilist suurenenud nakatumise ohtu. |
| --- | --- |

(16)

EFSA viitas ka Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) korraldatud hindamisele, (8) mille kohaselt ei ole maailmas seni teatatud inimeste nakatumisest praegu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse alatüübiga H5N8 ja et viiruse täiendavast kirjeldusest nähtub, et see levib endiselt peamiselt lindude seas, ilma et inimeste puhul oleks märgata spetsiifilist suurenenud nakatumise ohtu.

| (17) | Kogemustest, mis liikmesriikide pädevad asutused on saanud otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmete rakendamise käigus, nähtub, et tuleb säilitada paindlikkus, mis on vajalik kõnealuste meetmete kohandamiseks konkreetse liikmesriigi epidemioloogilise olukorraga. |
| --- | --- |

(17)

Kogemustest, mis liikmesriikide pädevad asutused on saanud otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmete rakendamise käigus, nähtub, et tuleb säilitada paindlikkus, mis on vajalik kõnealuste meetmete kohandamiseks konkreetse liikmesriigi epidemioloogilise olukorraga.

| (18) | Kõige ohustatumate linnupopulatsioonidega tegelemiseks ja käesolevas otsuses sätestatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks võtta teatavaid ennetusmeetmeid, mille sihtrühm on linnukasvatusettevõtted. |
| --- | --- |

(18)

Kõige ohustatumate linnupopulatsioonidega tegelemiseks ja käesolevas otsuses sätestatud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks tuleks võtta teatavaid ennetusmeetmeid, mille sihtrühm on linnukasvatusettevõtted.

| (19) | Otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmed tuleks seega läbi vaadata ja neid tuleks kohandada, võttes arvesse kodu- ja metslindude seas praeguseks välja kujunenud epidemioloogilist olukorda liikmesriikides, EFSA 20. detsembril 2016 tehtud avaldust linnugripi kohta ning liikmesriikide omandatud kogemusi kõnealuses otsuses sätestatud meetmete praktilise rakendamise alal. |
| --- | --- |

(19)

Otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmed tuleks seega läbi vaadata ja neid tuleks kohandada, võttes arvesse kodu- ja metslindude seas praeguseks välja kujunenud epidemioloogilist olukorda liikmesriikides, EFSA 20. detsembril 2016 tehtud avaldust linnugripi kohta ning liikmesriikide omandatud kogemusi kõnealuses otsuses sätestatud meetmete praktilise rakendamise alal.

| (20) | Otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmeid on mitmel juhul muudetud ja nende kehtivust on pikendatud ning neid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017. Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks otsus 2005/734/EÜ kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada. |
| --- | --- |

(20)

Otsuses 2005/734/EÜ sätestatud meetmeid on mitmel juhul muudetud ja nende kehtivust on pikendatud ning neid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2017. Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks otsus 2005/734/EÜ kehtetuks tunnistada ja käesoleva otsusega asendada.

| (21) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed tuleb vajaduse korral läbi vaadata, võttes arvesse EFSA linnugrippi käsitleva teadusliku arvamuse lõpptulemust, mille koostamine lõpetatakse 2017. aasta septembris. |
| --- | --- |

(21)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed tuleb vajaduse korral läbi vaadata, võttes arvesse EFSA linnugrippi käsitleva teadusliku arvamuse lõpptulemust, mille koostamine lõpetatakse 2017. aasta septembris.

| (22) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid tuleks kohaldada 30. juunini 2018. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmeid tuleks kohaldada 30. juunini 2018.

| (23) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolevas otsuses sätestatakse riskimaandamismeetmed ja varase avastamise süsteemid seoses metslindude põhjustatud ohuga kõrge patogeensusega linnugripi levimiseks linnukasvatusettevõtetesse ning meetmed, mille abil suurendatakse linnukasvatusettevõtete omanike teadlikkust sellistest riskidest ja vajadusest rakendada ettevõtetes bioohutusmeetmeid või neid rangemaks muuta.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva otsuse kohaldamisel kehtivad direktiivi 2005/94/EÜ artiklis 2 esitatud mõisted.

Artikkel 3

Kõrge patogeensusega linnugripiviiruste leviku suure riskiga piirkondade kindlaksmääramine

Liikmesriigid määravad kindlaks ja vaatavad läbi oma territooriumi need osad, kus esineb eriti suur kõrge patogeensusega linnugripiviiruste linnukasvatusettevõtetesse leviku risk (edaspidi „suure riskiga piirkonnad“), ning ajavahemiku, mille jooksul kõnealune risk kestab, võttes arvesse järgimisi tegureid:

| a) | epidemioloogiline olukord kõnealuse riigi territooriumil või naabruses asuva liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil, eelkõige seoses






  i) | kõrge patogeensusega linnugripiviiruste avastamisega metslindude või nende väljaheidete analüüsi tulemusena; |
| --- | --- | --- |

a)

epidemioloogiline olukord kõnealuse riigi territooriumil või naabruses asuva liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil, eelkõige seoses

i)

kõrge patogeensusega linnugripiviiruste avastamisega metslindude või nende väljaheidete analüüsi tulemusena;

| ii) | kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavates linnukasvatusettevõtetes esinevate kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega, mis on tõenäoliselt seotud punkti i kohaselt avastatud kõrge patogeensusega linnugripiviirustega; |
| --- | --- |

ii)

kodulinde või muid tehistingimustes peetavaid linde pidavates linnukasvatusettevõtetes esinevate kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega, mis on tõenäoliselt seotud punkti i kohaselt avastatud kõrge patogeensusega linnugripiviirustega;

| iii) | punktide i ja ii kohaste kõrge patogeensusega linnugripiviiruste varasemate leidudega ja kordushaiguspuhangute riskiga; |
| --- | --- |

iii)

punktide i ja ii kohaste kõrge patogeensusega linnugripiviiruste varasemate leidudega ja kordushaiguspuhangute riskiga;

| b) | kõrge patogeensusega linnugripiviiruste linnukasvatusettevõtetesse leviku riskitegurid, eelkõige






  i) | nende asukoht lindude rändeteekondadel, eriti kui linnud tulevad Aasia kesk- ja idaosast, Kaspia ja Musta mere piirkonnast, Lähis-Idast ning Aafrikast; |
| --- | --- | --- |

b)

kõrge patogeensusega linnugripiviiruste linnukasvatusettevõtetesse leviku riskitegurid, eelkõige

i)

nende asukoht lindude rändeteekondadel, eriti kui linnud tulevad Aasia kesk- ja idaosast, Kaspia ja Musta mere piirkonnast, Lähis-Idast ning Aafrikast;

| ii) | linnukasvatusettevõtte kaugus märgaladest, tiikidest, soodest, järvedest või jõgedest, kuhu võivad koguneda rändlinnud, eelkõige haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvad linnud; |
| --- | --- |

ii)

linnukasvatusettevõtte kaugus märgaladest, tiikidest, soodest, järvedest või jõgedest, kuhu võivad koguneda rändlinnud, eelkõige haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvad linnud;

| iii) | linnukasvatusettevõtte asumine piirkonnas, kus rändlindude ja eriti veelindude asustustihedus on suur; |
| --- | --- |

iii)

linnukasvatusettevõtte asumine piirkonnas, kus rändlindude ja eriti veelindude asustustihedus on suur;

| iv) | kodulindude pidamine välitingimustes, kus metslindude ja kodulindude vahelisi kokkupuuteid ei ole võimalik piisaval määral tõkestada; |
| --- | --- |

iv)

kodulindude pidamine välitingimustes, kus metslindude ja kodulindude vahelisi kokkupuuteid ei ole võimalik piisaval määral tõkestada;

| c) | täiendavad riskitegurid kõrge patogeensusega linnugripiviiruste levimiseks linnukasvatusettevõtete sees ja nende vahel, eelkõige






  i) | linnukasvatusettevõtte asumine piirkonnas, kus selliste ettevõtete tihedus on suur; |
| --- | --- | --- |

c)

täiendavad riskitegurid kõrge patogeensusega linnugripiviiruste levimiseks linnukasvatusettevõtete sees ja nende vahel, eelkõige

i)

linnukasvatusettevõtte asumine piirkonnas, kus selliste ettevõtete tihedus on suur;

| ii) | kodulindude, sõidukite ja isikute suur liikumissagedus ettevõtte sees ja ühest ettevõttest teise ning sagedased muud ettevõtetevahelised otsesed ja kaudsed kontaktid; |
| --- | --- |

ii)

kodulindude, sõidukite ja isikute suur liikumissagedus ettevõtte sees ja ühest ettevõttest teise ning sagedased muud ettevõtetevahelised otsesed ja kaudsed kontaktid;

| d) | Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste korraldatavad riskihindamised seoses metslindude kaudu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse olulisusega; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) ning riiklike ja rahvusvaheliste riskihindamisasutuste korraldatavad riskihindamised seoses metslindude kaudu leviva kõrge patogeensusega linnugripiviiruse olulisusega;

| e) | direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud seireprogrammide tulemused. |
| --- | --- |

e)

direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud seireprogrammide tulemused.

Artikkel 4

Riskimaandamismeetmed

1.   Liikmesriigid võtavad oma territooriumi konkreetsest epidemioloogilisest olukorrast lähtudes vajalikuks ajavahemikuks asjakohaseid ja teostatavaid meetmeid, et vähendada suure riskiga piirkondades kõrge patogeensusega linnugripiviiruste metslindudelt kodulindudele edasikandumise riski.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmed peavad olema suunatud esmajärjekorras metslindude (eelkõige ränd-veelinnud) ning kodulindude (eelkõige pardid ja haned) vahelise otsese või kaudse kontakti ärahoidmisele.

3.   Liikmesriigid keelavad kõrge riskiga piirkondades

| a) | kodulindude pidamise välitingimustes; |
| --- | --- |

a)

kodulindude pidamise välitingimustes;

| b) | välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamise kodulindude jootmiseks; |
| --- | --- |

b)

välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamise kodulindude jootmiseks;

| c) | kodulindudele vee varumise metslindudele ligipääsetavatest pinnaveereservuaaridest; |
| --- | --- |

c)

kodulindudele vee varumise metslindudele ligipääsetavatest pinnaveereservuaaridest;

| d) | kodulindude sööda säilitamise nii, et see ei ole kaitstud metslindude või muude loomade eest. |
| --- | --- |

d)

kodulindude sööda säilitamise nii, et see ei ole kaitstud metslindude või muude loomade eest.

4.   Täiendavate riskimaandamismeetmetena keelavad liikmesriigid

| a) | kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomise turgudele, näitustele, väljapanekutele ja kultuurisündmustele; |
| --- | --- |

a)

kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomise turgudele, näitustele, väljapanekutele ja kultuurisündmustele;

| b) | haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvate peibutuslindude (edaspidi „peibutuslinnud“) kasutamise. |
| --- | --- |

b)

haneliste ja kurvitsaliste seltsi kuuluvate peibutuslindude (edaspidi „peibutuslinnud“) kasutamise.

5.   Liikmesriigid vaatavad lõigete 1–4 kohaselt võetud meetmed korrapäraselt läbi, et neid kohandada lähtuvalt epidemioloogilisest olukorrast, sealhulgas metslindudest tulenevatest riskidest.

Artikkel 5

Teadlikkuse suurendamine ja bioohutusmeetmed

Liikmesriigid tagavad, et võetakse asjakohased meetmed kõrge patogeensusega linnugripist tulenevate riskidega seotud teadlikkuse suurendamiseks sidusrühmade seas, kes on tegevad kodulinnukasvatussektoris; samuti antakse sellistele sidusrühmadele asjakohaseimat teavet bioohutusmeetmete kohta, eelkõige suure riskiga piirkondades teostatavate meetmete kohta, selliste vahendite kaudu, mis sobivad kõige paremini kõnealuse teabe edastamiseks sidusrühmadele.

Artikkel 6

Erandid artiklis 4 sätestatud riskimaandamismeetmetest

1.   Erandina artikli 4 lõikest 3 ja tingimusel, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruste leviku riski takistamiseks kohaldatakse bioohutusmeetmeid, võivad liikmesriigid anda loa

| a) | kodulindude pidamiseks välitingimustes, kui seda tehakse kooskõlas järgmiste tingimustega:






  i) | kodulinnud on võrkude, katuste või muude asjakohaste vahenditega kaitstud kokkupuute eest metslindudega või |
| --- | --- | --- |

a)

kodulindude pidamiseks välitingimustes, kui seda tehakse kooskõlas järgmiste tingimustega:

i)

kodulinnud on võrkude, katuste või muude asjakohaste vahenditega kaitstud kokkupuute eest metslindudega või

| ii) | kodulindudele antakse vähemalt neile ette nähtud sööta ja jooki sisetingimustes või varikatuse all, mis takistab piisaval määral metslindude maandumist ja seega aitab vältida metslindude kokkupuudet kodulindudele mõeldud sööda või veega; |
| --- | --- |

ii)

kodulindudele antakse vähemalt neile ette nähtud sööta ja jooki sisetingimustes või varikatuse all, mis takistab piisaval määral metslindude maandumist ja seega aitab vältida metslindude kokkupuudet kodulindudele mõeldud sööda või veega;

| b) | välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamine, kui need on teatavate kodulindude heaoluks nõutavad ning on ulukveelindude eest piisavalt kaitstud; |
| --- | --- |

b)

välitingimustes asuvate veehoidlate kasutamine, kui need on teatavate kodulindude heaoluks nõutavad ning on ulukveelindude eest piisavalt kaitstud;

| c) | ulukveelindudele ligipääsetava pinnavee andmiseks kodulindudele pärast töötlust, mis tagab linnugripiviiruste inaktiveerimise. |
| --- | --- |

c)

ulukveelindudele ligipääsetava pinnavee andmiseks kodulindudele pärast töötlust, mis tagab linnugripiviiruste inaktiveerimise.

2.   Erandina artikli 4 lõikest 4 ja tingimusel, et kõrge patogeensusega linnugripiviiruste leviku riski takistamiseks kohaldatakse bioohutusmeetmeid, võivad liikmesriigid anda loa

| a) | kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomiseks turgudele, etendustele, näitustele ja kultuuriüritustele; |
| --- | --- |

a)

kodulindude ja muude tehistingimustes peetavate lindude kokkutoomiseks turgudele, etendustele, näitustele ja kultuuriüritustele;

| b) | peibutuslindude kasutamiseks






  i) | direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud linnugripi seireprogrammide, teadusprojektide, ornitoloogiliste uuringute või pädeva asutuse poolt heaks kiidetud muu tegevuse raames või |
| --- | --- | --- |

b)

peibutuslindude kasutamiseks

i)

direktiivi 2005/94/EÜ artikli 4 kohaselt korraldatud linnugripi seireprogrammide, teadusprojektide, ornitoloogiliste uuringute või pädeva asutuse poolt heaks kiidetud muu tegevuse raames või

| ii) | kooskõlas asjakohaste bioohutusmeetmete ja -sätetega, mille eesmärk on tõkestada kõrge patogeensusega linnugripiviiruste kodulindudele levimist. |
| --- | --- |

ii)

kooskõlas asjakohaste bioohutusmeetmete ja -sätetega, mille eesmärk on tõkestada kõrge patogeensusega linnugripiviiruste kodulindudele levimist.

Artikkel 7

Kodulinnukarja puhul kasutatavad varase avastamise süsteemid

1.   Liikmesriigid võtavad kasutusele varase avastamise süsteemid või tugevdavad selliseid süsteeme, mis võimaldavad omanikul teatada pädevale asutusele kiiresti kõigist tunnustest, mis viitavad linnugripi levikule linnukarjas, mida peetakse suure riskiga piirkonnas asuvas linnukasvatusettevõttes.

2.   Lõikes 1 osutatud süsteemide puhul võetakse arvesse vähemalt söögi ja joogi tarbimise ning munatootmise olulist vähenemist, tuvastatud suremust ning kliinilisi sümptomeid või lahangul tuvastatavat koekahjustust, mis viitab kõrge patogeensusega linnugripiviiruse esinemisele, pidades silmas kõnealuste parameetrite varieerumist eri kodulinnuliikude ja tootmisviiside puhul.

Artikkel 8

Metslindude seire tõhustamine

1.   Pädev asutus tagab metslindude populatsioonide passiivse seire laiendamise ning surnud või haigete lindude täiendava kontrollimise kooskõlas otsuse 2010/367/EL II lisas sätestatud suunistega, mis käsitlevad metslindude seas esineva linnugripi seireprogrammide rakendamist, pöörates tähelepanu eelkõige kõnealuses otsuses sätestatud proovivõtu ja analüüsimise sihtliikide loetelule ning muudele metslinnuliikudele, mille puhul on täheldatud kõrge patogeensusega linnugripiviirustesse nakatumist.

2.   Pädev asutus võib hõlmata proovide sihipärase võtmise ja analüüsimisega metslindude liigid ja geograafilised piirkonnad, mida kõrge patogeensusega linnugripiviirused ei ole seni mõjutanud.

Artikkel 9

Nõuete täitmise ja teabega seotud kohustused

Liikmesriigid teatavad komisjonile meetmetest, mida võetakse käesoleva otsuse nõuete täitmiseks ja sellest, kas neile on tehtud erandeid vastavalt artiklile 6.

Artikkel 10

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2005/734/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 11

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. juunini 2018.

Artikkel 12

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. veebruar 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  
  Scientific Opinion of the Panel on Animal Health and Welfare of the European Food Safety Authority on a request from the European Commission on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risk of its introduction into the EU poultry holdings (The EFSA Journal (2008) 715, 1–161).

4

Scientific Opinion of the Panel on Animal Health and Welfare of the European Food Safety Authority on a request from the European Commission on Animal health and welfare aspects of avian influenza and the risk of its introduction into the EU poultry holdings

The EFSA Journal

(5)  Komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem (ELT L 274, 20.10.2005, lk 105).

5

(6)  Komisjoni 25. juuni 2010. aasta otsus 2010/367/EL kodu- ja metslindude seas läbiviidavate linnugripi järelevalveprogrammide rakendamise kohta liikmesriikides (ELT L 166, 1.7.2010, lk 22).

6

(7)  
  EFSA Journal 2017;15(1):4687, 32 lk doi:10.2903/j.efsa.2016.4687.

7

EFSA Journal

(8)  Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC), 2016, RAPID RISK ASSESSMENT: Outbreaks of highly pathogenic avian influenza A(H5N8) in Europe: http://ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/risk-assessment-avian-influenza-H5N8-europe.pdf

8

---

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/12

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/264,

14. veebruar 2017,

mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 766 all)

(Ainult bulgaaria-, hispaania-, inglis-, itaalia-, kreeka-, läti-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-, sloveeni-, soome- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artiklit 52,

olles konsulteerinud põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (2) artikli 31 kohaselt ja alates 1. jaanuarist 2015 määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 kohaselt peab komisjon tegema vajalikud kontrollid, teavitama liikmesriike kõnealuste kontrollide tulemustest, võtma arvesse liikmesriikide esitatud märkusi, algatama asjaomaste liikmesriikidega kokkuleppele jõudmiseks kahepoolsed läbirääkimised ning tegema oma seisukoha neile liikmesriikidele ametlikult teatavaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (2) artikli 31 kohaselt ja alates 1. jaanuarist 2015 määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 kohaselt peab komisjon tegema vajalikud kontrollid, teavitama liikmesriike kõnealuste kontrollide tulemustest, võtma arvesse liikmesriikide esitatud märkusi, algatama asjaomaste liikmesriikidega kokkuleppele jõudmiseks kahepoolsed läbirääkimised ning tegema oma seisukoha neile liikmesriikidele ametlikult teatavaks.

| (2) | Liikmesriikidele on antud võimalus taotleda lepitusmenetluse algatamist. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on menetluste tulemuste kohta koostatud aruanded läbi vaadanud. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikidele on antud võimalus taotleda lepitusmenetluse algatamist. Teatavatel juhtudel on seda võimalust kasutatud ning komisjon on menetluste tulemuste kohta koostatud aruanded läbi vaadanud.

| (3) | Määruse (EL) nr 1306/2013 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulusid, mis on kantud kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1306/2013 kohaselt võib rahastada üksnes selliseid põllumajanduskulusid, mis on kantud kooskõlas liidu õigusega.

| (4) | Tehtud kontrollide ning kahepoolsete läbirääkimiste ja lepitusmenetluste tulemuste põhjal on selgunud, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid summasid EAGFist ega EAFRDst rahastada. |
| --- | --- |

(4)

Tehtud kontrollide ning kahepoolsete läbirääkimiste ja lepitusmenetluste tulemuste põhjal on selgunud, et osa liikmesriikide deklareeritud kuludest ei vasta kõnealusele tingimusele ning seega ei saa neid summasid EAGFist ega EAFRDst rahastada.

| (5) | Summad, mida ei kaeta EAGFist ega EAFRDst, tuleks teatavaks teha. Need summad ei ole kajasta kulusid, mis on kantud 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kirjaliku teate kontrollitulemuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Summad, mida ei kaeta EAGFist ega EAFRDst, tuleks teatavaks teha. Need summad ei ole kajasta kulusid, mis on kantud 24 kuud enne seda, kui komisjon esitas liikmesriikidele kirjaliku teate kontrollitulemuste kohta.

| (6) | Komisjon on saatnud liikmesriikidele käesoleva otsusega hõlmatud juhtumitega seoses kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta liidu õigusele (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on saatnud liikmesriikidele käesoleva otsusega hõlmatud juhtumitega seoses kokkuvõtliku aruande hinnangust nende summade kohta, mida ei rahastata, kuna need ei vasta liidu õigusele (3).

| (7) | Käesolev otsus ei mõjuta finantsotsuseid, mida komisjon võib teha, tuginedes kohtuotsustele kohtuasjades, mis olid 31. detsembri 2016. aasta seisuga Euroopa Kohtus arutusel, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus ei mõjuta finantsotsuseid, mida komisjon võib teha, tuginedes kohtuotsustele kohtuasjades, mis olid 31. detsembri 2016. aasta seisuga Euroopa Kohtus arutusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu rahastamine ei kata lisas loetletud kulusid, mida liikmesriikide akrediteeritud makseasutused on kandnud ja deklareerinud EAGFi või EAFRD raames.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Ungarile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Sloveenia Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 14. veebruar 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, 11.8.2005, lk 1).

2

(3)  Ares(2017)555605, 1. veebruar 2017.

3

---

LISA

Otsus: 53

Eelarvepunkt: 05040501

| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SI | Sertifitseerimine | 2013 | EAFRDga seotud võlad enneaegselt lootusetuks loetud | ÜHEKORDNE | | euro | 1 214,10 | 0,00 | 1 214,10 |
| | | | | | SI kokku: | euro | 1 214,10 | 0,00 | 1 214,10 |

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

SI

Sertifitseerimine

2013

EAFRDga seotud võlad enneaegselt lootusetuks loetud

ÜHEKORDNE

euro

1 214,10

0,00

1 214,10

SI kokku:

euro

1 214,10

0,00

1 214,10

| Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | 1 214,10 | 0,00 | 1 214,10 |

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

euro

1 214,10

0,00

1 214,10

Eelarvepunkt: 05070107

| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PT | Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad | 2012 | Korrektsioon hilinenud maksete tõttu | ÜHEKORDNE | | euro | – 341 058,21 | – 613 918,73 | 272 860,52 |
| | Finantsaudit – ületamine | 2012 | Korrektsioon ülemmäärade ületamise tõttu | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 249 991,75 | – 2 249 991,75 | 0,00 |
| | | | | | PT kokku: | euro | – 2 591 049,96 | – 2 863 910,48 | 272 860,52 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| SI | Sertifitseerimine | 2013 | Teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAGFi puhul | ÜHEKORDNE | | euro | 285,33 | 0,00 | 285,33 |
| | | | | | SI kokku: | euro | 285,33 | 0,00 | 285,33 |

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

PT

Finantskontroll – hilinenud maksed ja maksetähtpäevad

2012

Korrektsioon hilinenud maksete tõttu

ÜHEKORDNE

euro

– 341 058,21

– 613 918,73

272 860,52

Finantsaudit – ületamine

2012

Korrektsioon ülemmäärade ületamise tõttu

ÜHEKORDNE

euro

– 2 249 991,75

– 2 249 991,75

0,00

PT kokku:

euro

– 2 591 049,96

– 2 863 910,48

272 860,52

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

SI

Sertifitseerimine

2013

Teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAGFi puhul

ÜHEKORDNE

euro

285,33

0,00

285,33

SI kokku:

euro

285,33

0,00

285,33

| Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | – 2 590 764,63 | – 2 863 910,48 | 273 145,85 |

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

euro

– 2 590 764,63

– 2 863 910,48

273 145,85

Eelarvepunkt: 6701

| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AT | Sertifitseerimine | 2014 | 2014. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine | ÜHEKORDNE | | euro | – 827 514,15 | 0,00 | – 827 514,15 |
| | | | | | AT kokku: | euro | – 827 514,15 | 0,00 | – 827 514,15 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| BG | Sertifitseerimine | 2013 | EAGFi haldusvigadest tulenev tagasinõudmine | ÜHEKORDNE | | euro | – 808 946,28 | 0,00 | – 808 946,28 |
| | Sertifitseerimine | 2014 | Teadaolev viga IACSiga hõlmatud EAGFi puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 23 513,30 | 0,00 | – 23 513,30 |
| | Sertifitseerimine | 2013 | Üledeklareerimine IACSiga hõlmatud EAGFi puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 12 839,99 | 0,00 | – 12 839,99 |
| | | | | | BG kokku: | euro | – 845 299,57 | 0,00 | – 845 299,57 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| CY | Nõuetele vastavus | 2014 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – otsetoetus – taotlusaasta 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 516 617,16 | 0,00 | – 516 617,16 |
| | Nõuetele vastavus | 2015 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – otsetoetus – taotlusaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 503 559,05 | – 8 178,75 | – 495 380,30 |
| | Nõuetele vastavus | 2013 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – vein – taotlusaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 29 474,10 | 0,00 | – 29 474,10 |
| | Nõuetele vastavus | 2014 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – vein – taotlusaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 2 023,66 | 0,00 | – 2 023,66 |
| | | | | | CY kokku: | euro | – 1 051 673,97 | – 8 178,75 | – 1 043 495,22 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| DE | Nõuetele vastavus | 2013 | Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2012 | ÜHEKORDNE | | euro | – 38 456,61 | 0,00 | – 38 456,61 |
| | Nõuetele vastavus | 2014 | Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2013 | ÜHEKORDNE | | euro | – 45 384,43 | 0,00 | – 45 384,43 |
| | Nõuetele vastavus | 2015 | Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2014 | ÜHEKORDNE | | euro | – 95 307,89 | 0,00 | – 95 307,89 |
| | Sertifitseerimine | 2011 | Suhkrutööstuse restruktureerimine – toetuskõlbmatud summad | ÜHEKORDNE | | euro | – 17 137,39 | 0,00 | – 17 137,39 |
| | Sertifitseerimine | 2012 | Suhkrutööstuse restruktureerimine – toetuskõlbmatud summad | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 731 625,19 | 0,00 | – 1 731 625,19 |
| | Rikkumised | 2010 | Võlahalduse menetluste puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 1 964 861,71 | 0,00 | – 1 964 861,71 |
| | | | | | DE kokku: | euro | – 3 892 773,22 | 0,00 | – 3 892 773,22 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| ES | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Tunnustamise tingimused täitmata | ÜHEKORDNE | | euro | – 33 191,89 | – 10 156,42 | – 23 035,47 |
| | Tehingute kontrollimine | 2010 | Hiline kontrollimine La Riojas ja Andaluusias | KINDLAMÄÄRALINE | 0,50 % | euro | – 146 150,05 | 0,00 | – 146 150,05 |
| | Tehingute kontrollimine | 2011 | Hiline kontrollimine La Riojas ja Andaluusias | KINDLAMÄÄRALINE | 0,50 % | euro | – 93 858,26 | 0,00 | – 93 858,26 |
| | Tehingute kontrollimine | 2012 | Hiline kontrollimine La Riojas ja Andaluusias | KINDLAMÄÄRALINE | 0,50 % | euro | – 35 460,70 | 0,00 | – 35 460,70 |
| | Tehingute kontrollimine | 2010 | Hiline kontrollimine – La Rioja | KINDLAMÄÄRALINE | 0,50 % | euro | – 2 995,48 | 0,00 | – 2 995,48 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 531 131,62 | – 9 722,69 | – 1 521 408,93 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 159 599,27 | – 41 333,00 | – 2 118 266,27 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 456 751,54 | – 36 337,16 | – 1 420 414,38 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 499 753,12 | – 14 200,84 | – 1 485 552,28 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia | ÜHEKORDNE | | euro | – 896 215,57 | – 2 557,15 | – 893 658,42 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón | ÜHEKORDNE | | euro | – 8 679,88 | – 55,12 | – 8 624,76 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón | ÜHEKORDNE | | euro | – 10 681,51 | – 534,08 | – 10 147,43 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón | ÜHEKORDNE | | euro | – 28 978,00 | – 175,03 | – 28 802,97 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón | ÜHEKORDNE | | euro | – 84 663,69 | 0,00 | – 84 663,69 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón | ÜHEKORDNE | | euro | – 84 019,25 | 0,00 | – 84 019,25 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid | ÜHEKORDNE | | euro | – 11 860,02 | – 75,32 | – 11 784,70 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid | ÜHEKORDNE | | euro | – 14 278,97 | – 86,25 | – 14 192,72 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid | ÜHEKORDNE | | euro | – 233 449,16 | – 2 262,89 | – 231 186,27 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid | ÜHEKORDNE | | euro | – 13 983,26 | – 79,24 | – 13 904,02 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid | ÜHEKORDNE | | euro | – 8 720,47 | – 113,07 | – 8 607,40 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared | ÜHEKORDNE | | euro | – 22 767,51 | – 798,11 | – 21 969,40 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared | ÜHEKORDNE | | euro | – 54 144,30 | – 15 229,33 | – 38 914,97 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared | ÜHEKORDNE | | euro | – 83 110,99 | – 4 155,55 | – 78 955,44 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared | ÜHEKORDNE | | euro | – 127 228,11 | – 1 732,48 | – 125 495,63 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared | ÜHEKORDNE | | euro | – 114 108,33 | – 1 463,88 | – 112 644,45 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha | ÜHEKORDNE | | euro | – 26 883,50 | – 1 712,30 | – 25 171,20 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha | ÜHEKORDNE | | euro | – 15 731,99 | – 95,02 | – 15 636,97 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha | ÜHEKORDNE | | euro | – 37 119,79 | – 224,21 | – 36 895,58 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha | ÜHEKORDNE | | euro | – 16 217,50 | 0,00 | – 16 217,50 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha | ÜHEKORDNE | | euro | – 29 443,87 | 0,00 | – 29 443,87 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León | ÜHEKORDNE | | euro | – 26 234,89 | – 166,59 | – 26 068,30 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León | ÜHEKORDNE | | euro | – 151 821,60 | – 917,00 | – 150 904,60 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León | ÜHEKORDNE | | euro | – 22 932,79 | – 138,58 | – 22 794,21 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León | ÜHEKORDNE | | euro | – 32 744,91 | 0,00 | – 32 744,91 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León | ÜHEKORDNE | | euro | – 68 357,82 | 0,00 | – 68 357,82 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia | ÜHEKORDNE | | euro | – 225 773,04 | 0,00 | – 225 773,04 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia | ÜHEKORDNE | | euro | – 170 694,03 | – 8 534,70 | – 162 159,33 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia | ÜHEKORDNE | | euro | – 181 248,30 | – 9 062,42 | – 172 185,88 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia | ÜHEKORDNE | | euro | – 192 820,93 | 0,00 | – 192 820,93 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia | ÜHEKORDNE | | euro | – 254 597,71 | 0,00 | – 254 597,71 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia | ÜHEKORDNE | | euro | – 146 386,75 | 0,00 | – 146 386,75 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia | ÜHEKORDNE | | euro | – 200 166,03 | – 31 147,05 | – 169 018,98 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia | ÜHEKORDNE | | euro | – 170 287,72 | 0,00 | – 170 287,72 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia | ÜHEKORDNE | | euro | – 168 918,35 | – 3 707,16 | – 165 211,19 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia | ÜHEKORDNE | | euro | – 153 236,13 | – 3 351,18 | – 149 884,95 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura | ÜHEKORDNE | | euro | – 7 573,50 | – 4 869,44 | – 2 704,06 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura | ÜHEKORDNE | | euro | – 41 935,82 | – 253,29 | – 41 682,53 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura | ÜHEKORDNE | | euro | – 6 398,76 | – 38,65 | – 6 360,11 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura | ÜHEKORDNE | | euro | – 8 379,93 | 0,00 | – 8 379,93 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura | ÜHEKORDNE | | euro | – 4 382,72 | 0,00 | – 4 382,72 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja | ÜHEKORDNE | | euro | – 127 765,77 | – 9 710,55 | – 118 055,22 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja | ÜHEKORDNE | | euro | – 185 478,26 | – 2 132,67 | – 183 345,59 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja | ÜHEKORDNE | | euro | – 282 683,90 | – 1 707,41 | – 280 976,49 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja | ÜHEKORDNE | | euro | – 284 838,08 | – 28,74 | – 284 809,34 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja | ÜHEKORDNE | | euro | – 139 011,79 | 0,00 | – 139 011,79 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia | ÜHEKORDNE | | euro | – 259 156,57 | – 1 645,65 | – 257 510,92 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia | ÜHEKORDNE | | euro | – 416 517,97 | – 113 614,89 | – 302 903,08 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia | ÜHEKORDNE | | euro | – 521 156,18 | – 3 147,78 | – 518 008,40 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia | ÜHEKORDNE | | euro | – 401 418,38 | 0,00 | – 401 418,38 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia | ÜHEKORDNE | | euro | – 283 457,53 | 0,00 | – 283 457,53 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra | ÜHEKORDNE | | euro | – 15 774,57 | – 100,17 | – 15 674,40 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra | ÜHEKORDNE | | euro | – 44 467,97 | – 268,59 | – 44 199,38 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra | ÜHEKORDNE | | euro | – 215 685,94 | – 1 302,74 | – 214 383,20 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra | ÜHEKORDNE | | euro | – 241 224,50 | 0,00 | – 241 224,50 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra | ÜHEKORDNE | | euro | – 72 761,39 | 0,00 | – 72 761,39 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa | ÜHEKORDNE | | euro | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa | ÜHEKORDNE | | euro | – 46 466,16 | – 280,65 | – 46 185,51 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa | ÜHEKORDNE | | euro | – 37 334,18 | – 225,49 | – 37 108,69 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa | ÜHEKORDNE | | euro | – 18 369,50 | 0,00 | – 18 369,50 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa | ÜHEKORDNE | | euro | – 18 173,37 | 0,00 | – 18 173,37 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | kava heakskiitmine ja prognooside täpsus | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 2 471 338,23 | – 410 946,34 | – 2 060 391,89 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | kava heakskiitmine ja prognooside täpsus | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 2 458 742,85 | – 487 812,57 | – 1 970 930,28 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | kava heakskiitmine ja prognooside täpsus | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 2 824 856,16 | – 409 515,20 | – 2 415 340,96 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | kava heakskiitmine ja prognooside täpsus | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 64 228,60 | – 753,71 | – 63 474,89 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | kava heakskiitmine ja prognooside täpsus | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 4 355,01 | 0,00 | – 4 355,01 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 183 847,65 | – 9 192,38 | – 174 655,27 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2009 | Tootjaorganisatsioonide ja rakenduskavade tunnustamine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 3 922 888,80 | – 2 042 758,51 | – 1 880 130,29 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Tootjaorganisatsioonide ja rakenduskavade tunnustamine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 4 917 485,69 | – 2 566 722,82 | – 2 350 762,87 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Tootjaorganisatsioonide ja rakenduskavade tunnustamine | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 440 969,18 | – 220 484,59 | – 220 484,59 |
| | Muu otsetoetus – POSEI (2014+) | 2015 | Keskregistris (RIIA) esineb vigu, mis seavad ohtu määruses (EL) nr 180/2014 sätestatud täielike haldusalaste ristkontrollide õigsuse. | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 82 894,34 | 0,00 | – 82 894,34 |
| | Muu otsetoetus – POSEI | 2013 | Keskregistris (RIIA) esineb vigu, mis seavad ohtu määrustes (EL) nr 180/2014 ja (EÜ) nr 793/2006 sätestatud täielike haldusalaste ristkontrollide õigsuse. | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 280 114,91 | – 14 005,75 | – 266 109,16 |
| | Muu otsetoetus – POSEI (2014+) | 2014 | Keskregistris (RIIA) esineb vigu, mis seavad ohtu määrustes (EL) nr 180/2014 ja (EÜ) nr 793/2006 sätestatud täielike haldusalaste ristkontrollide õigsuse. | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 234 195,06 | 0,00 | – 234 195,06 |
| | | | | | ES kokku: | euro | – 32 613 727,82 | – 6 501 642,40 | – 26 112 085,42 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| FR | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72 | 2014 | Põhikontroll: halduskontrollid, sh ristkontrollid toetuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks (tootmismaht) | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 297 619,43 | 0,00 | – 1 297 619,43 |
| | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72 | 2015 | Põhikontroll: halduskontrollid, sh ristkontrollid toetuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks (tootmismaht) | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 043 712,69 | 0,00 | – 2 043 712,69 |
| | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72 | 2014 | Põhikontroll: toetuse arvutamise õigsuse kontrollimine, sh halduskaristuste kohaldamine (erinevus > 50 %) | ÜHEKORDNE | | euro | – 369 979,82 | 0,00 | – 369 979,82 |
| | Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72 | 2015 | Põhikontroll: toetuse arvutamise õigsuse kontrollimine, sh halduskaristuste kohaldamine (erinevus > 50 %) | ÜHEKORDNE | | euro | – 393 123,12 | 0,00 | – 393 123,12 |
| | | | | | FR kokku: | euro | – 4 104 435,06 | 0,00 | – 4 104 435,06 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| GB | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 233 654,04 | 0,00 | – 1 233 654,04 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 776 039,39 | 0,00 | – 1 776 039,39 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 327,82 | 0,00 | – 2 327,82 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 050 108,51 | 0,00 | – 1 050 108,51 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 905 862,05 | 0,00 | – 2 905 862,05 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 3 362 953,03 | 0,00 | – 3 362 953,03 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 7 253,20 | 0,00 | – 7 253,20 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine) | ÜHEKORDNE | | euro | – 446 492,31 | 0,00 | – 446 492,31 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2010 | Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 789 356,47 | – 413 951,61 | – 375 404,86 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 877 758,79 | – 513 899,25 | – 363 859,54 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 1 432,06 | – 958,11 | – 473,95 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 178 835,64 | – 149 660,08 | – 29 175,56 |
| | Sertifitseerimine | 2006 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 406 257,93 | 0,00 | – 406 257,93 |
| | Rikkumised | 2007 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 698,64 | 0,00 | – 698,64 |
| | Rikkumised | 2008 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 9 595,20 | 0,00 | – 9 595,20 |
| | Rikkumised | 2009 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 892,62 | 0,00 | – 1 892,62 |
| | Rikkumised | 2010 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 195,28 | 0,00 | – 195,28 |
| | Rikkumised | 2011 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 291,27 | 0,00 | – 1 291,27 |
| | Rikkumised | 2012 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 880,44 | 0,00 | – 1 880,44 |
| | Rikkumised | 2013 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 127,59 | 0,00 | – 2 127,59 |
| | Rikkumised | 2014 | Võlahalduse menetluste puudused | ÜHEKORDNE | | euro | – 462,29 | 0,00 | – 462,29 |
| | | | | | GB kokku: | euro | – 13 056 474,57 | – 1 078 469,05 | – 11 978 005,52 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| GR | Sertifitseerimine | 2013 | Sertifitseerimisasutuse poolt leitud vead III lisa tabeli terviklikkuse kontrollimisel | ÜHEKORDNE | | euro | – 131 353,03 | 0,00 | – 131 353,03 |
| | Sertifitseerimine | 2014 | Sertifitseerimisasutuse poolt leitud teadaolev viga IACSiga hõlmamata EAGFi andmekogumis | ÜHEKORDNE | | euro | – 11 875,16 | 0,00 | – 11 875,16 |
| | | | | | GR kokku: | euro | – 143 228,19 | 0,00 | – 143 228,19 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| HU | Puu- ja köögivili – eeltunnustatud tootjarühmad | 2013 | Tootjarühmade tegevuskavade põhikontrolliga seotud puudused 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 57 894,35 | 0,00 | – 57 894,35 |
| | Puu- ja köögivili – eeltunnustatud tootjarühmad | 2014 | Tootjarühmade tegevuskavade põhikontrolliga seotud puudused 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 504 307,84 | 0,00 | – 504 307,84 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad, sh kehtetuks tunnistatud kavad | 2014 | Tootjaorganisatsioonide puudused – tegevuskavad 2012 ja 2013, eelarveaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 7,00 % | euro | – 199 419,79 | 0,00 | – 199 419,79 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Tootjarühmade tegevuskavade põhikontrolliga seotud puudused 2012 ja 2013 Eelarveaasta 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 7,00 % | euro | – 66 339,25 | – 47 385,18 | – 18 954,07 |
| | | | | | HU kokku: | euro | – 827 961,23 | – 47 385,18 | – 780 576,05 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| IT | Nõuetele vastavus | 2012 | Kohustuslike majandamisnõuete 1 ja 5 ebapiisav kontroll, liiga leebe karistussüsteem ja hälvete kohaldamine, loomi pidavad põllumajandustootjad, taotlusaasta 2011 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 655 096,22 | – 1 048,74 | – 654 047,48 |
| | Nõuetele vastavus | 2013 | Kohustuslike majandamisnõuete 1 ja 5 ebapiisav kontroll, liiga leebe karistussüsteem ja hälvete kohaldamine, loomi pidavad põllumajandustootjad, taotlusaasta 2012 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 666 277,37 | 0,00 | – 666 277,37 |
| | Nõuetele vastavus | 2014 | Kohustuslike majandamisnõuete 1, 3 ja 5 ning väetisi käsitlevate miinimumnõuete ebapiisav kontroll, taotlusaasta 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 752 819,71 | 0,00 | – 752 819,71 |
| | Nõuetele vastavus | 2012 | Kohustuslike majandamisnõuete 1, 3 ja 5 ning väetisi käsitlevate miinimumnõuete ebapiisav kontroll, põllumajandustootjad, kes ei pea loomi, taotlusaasta 2011 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 483 713,21 | – 774,38 | – 482 938,83 |
| | Nõuetele vastavus | 2013 | Kohustuslike majandamisnõuete 1, 3 ja 5 ning väetisi käsitlevate miinimumnõuete ebapiisav kontroll, põllumajandustootjad, kes ei pea loomi, taotlusaasta 2012 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 523 645,95 | 0,00 | – 523 645,95 |
| | Sertifitseerimine | 2012 | maksetähtaegadest mittekinnipidamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 210 365,00 | 0,00 | – 210 365,00 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2010 | Riigihanketähtaegadest mittekinnipidamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 197 563,28 | 0,00 | – 1 197 563,28 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2011 | Riigihanketähtaegadest mittekinnipidamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 4 573 837,72 | 0,00 | – 4 573 837,72 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2011 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2011–2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 1 122 952,77 | 0,00 | – 1 122 952,77 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2011–2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 3 580 398,29 | 0,00 | – 3 580 398,29 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2011–2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 3 853,07 | 0,00 | – 3 853,07 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad, sh kehtetuks tunnistatud kavad | 2014 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | 6 043,13 | 0,00 | 6 043,13 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2012 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2012 – eelarveaasta 2012–2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 464 814,60 | 0,00 | – 464 814,60 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad | 2013 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2012 – eelarveaasta 2012–2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 1 407 604,32 | 0,00 | – 1 407 604,32 |
| | Puu- ja köögivili – Rakenduskavad, sh kehtetuks tunnistatud kavad | 2014 | Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2012 – eelarveaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | 1 101,64 | 0,00 | 1 101,64 |
| | | | | | IT kokku: | euro | – 15 635 796,74 | – 1 823,12 | – 15 633 973,62 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| LV | Nõuetele vastavus | 2014 | Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – I sammas – taotlusaasta 2013 | ÜHEKORDNE | | euro | – 189 485,56 | 0,00 | – 189 485,56 |
| | Nõuetele vastavus | 2015 | Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – I sammas – taotlusaasta 2014 | ÜHEKORDNE | | euro | – 210 598,79 | 0,00 | – 210 598,79 |
| | | | | | LV kokku: | euro | – 400 084,35 | 0,00 | – 400 084,35 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| PL | Sertifitseerimine | 2014 | Kohapealsete kontrollide vastavuskontrolli käigus avastatud viga IACSiga hõlmamata EAFRD puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 7 165,39 | 0,00 | – 7 165,39 |
| | Puu- ja köögivili – Erakorralised toetusmeetmed | 2011 | Ebaõige (pindala/toodang) saagikus | ÜHEKORDNE | | euro | – 26 377 055,48 | – 669 020,35 | – 25 708 035,13 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2010 | Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2010 | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 873 784,07 | 0,00 | – 1 873 784,07 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2011 | Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2010 | ÜHEKORDNE | | euro | – 27 609,40 | 0,00 | – 27 609,40 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2011 | Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2011 | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 442 500,04 | 0,00 | – 1 442 500,04 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2012 | Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2011 | ÜHEKORDNE | | euro | – 18 723,79 | 0,00 | – 18 723,79 |
| | Ühendusesisene toiduabi | 2012 | Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2012 | ÜHEKORDNE | | euro | – 329 465,32 | 0,00 | – 329 465,32 |
| | Puu- ja köögivili – Erakorralised toetusmeetmed | 2011 | Puudused seoses teavitamise ja eelkontrollidega | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 937 813,75 | – 547 965,83 | – 389 847,92 |
| | | | | | PL kokku: | euro | – 31 014 117,24 | – 1 216 986,18 | – 29 797 131,06 |

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

AT

Sertifitseerimine

2014

2014. eelarveaasta raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine

ÜHEKORDNE

euro

– 827 514,15

0,00

– 827 514,15

AT kokku:

euro

– 827 514,15

0,00

– 827 514,15

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

BG

Sertifitseerimine

2013

EAGFi haldusvigadest tulenev tagasinõudmine

ÜHEKORDNE

euro

– 808 946,28

0,00

– 808 946,28

Sertifitseerimine

2014

Teadaolev viga IACSiga hõlmatud EAGFi puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 23 513,30

0,00

– 23 513,30

Sertifitseerimine

2013

Üledeklareerimine IACSiga hõlmatud EAGFi puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 12 839,99

0,00

– 12 839,99

BG kokku:

euro

– 845 299,57

0,00

– 845 299,57

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

CY

Nõuetele vastavus

2014

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – otsetoetus – taotlusaasta 2013

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 516 617,16

0,00

– 516 617,16

Nõuetele vastavus

2015

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – otsetoetus – taotlusaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 503 559,05

– 8 178,75

– 495 380,30

Nõuetele vastavus

2013

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – vein – taotlusaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 29 474,10

0,00

– 29 474,10

Nõuetele vastavus

2014

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – vein – taotlusaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 2 023,66

0,00

– 2 023,66

CY kokku:

euro

– 1 051 673,97

– 8 178,75

– 1 043 495,22

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

DE

Nõuetele vastavus

2013

Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2012

ÜHEKORDNE

euro

– 38 456,61

0,00

– 38 456,61

Nõuetele vastavus

2014

Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2013

ÜHEKORDNE

euro

– 45 384,43

0,00

– 45 384,43

Nõuetele vastavus

2015

Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2014

ÜHEKORDNE

euro

– 95 307,89

0,00

– 95 307,89

Sertifitseerimine

2011

Suhkrutööstuse restruktureerimine – toetuskõlbmatud summad

ÜHEKORDNE

euro

– 17 137,39

0,00

– 17 137,39

Sertifitseerimine

2012

Suhkrutööstuse restruktureerimine – toetuskõlbmatud summad

ÜHEKORDNE

euro

– 1 731 625,19

0,00

– 1 731 625,19

Rikkumised

2010

Võlahalduse menetluste puudused

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 1 964 861,71

0,00

– 1 964 861,71

DE kokku:

euro

– 3 892 773,22

0,00

– 3 892 773,22

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

ES

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Tunnustamise tingimused täitmata

ÜHEKORDNE

euro

– 33 191,89

– 10 156,42

– 23 035,47

Tehingute kontrollimine

2010

Hiline kontrollimine La Riojas ja Andaluusias

KINDLAMÄÄRALINE

0,50 %

euro

– 146 150,05

0,00

– 146 150,05

Tehingute kontrollimine

2011

Hiline kontrollimine La Riojas ja Andaluusias

KINDLAMÄÄRALINE

0,50 %

euro

– 93 858,26

0,00

– 93 858,26

Tehingute kontrollimine

2012

Hiline kontrollimine La Riojas ja Andaluusias

KINDLAMÄÄRALINE

0,50 %

euro

– 35 460,70

0,00

– 35 460,70

Tehingute kontrollimine

2010

Hiline kontrollimine – La Rioja

KINDLAMÄÄRALINE

0,50 %

euro

– 2 995,48

0,00

– 2 995,48

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia

ÜHEKORDNE

euro

– 1 531 131,62

– 9 722,69

– 1 521 408,93

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia

ÜHEKORDNE

euro

– 2 159 599,27

– 41 333,00

– 2 118 266,27

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia

ÜHEKORDNE

euro

– 1 456 751,54

– 36 337,16

– 1 420 414,38

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia

ÜHEKORDNE

euro

– 1 499 753,12

– 14 200,84

– 1 485 552,28

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Andaluusia

ÜHEKORDNE

euro

– 896 215,57

– 2 557,15

– 893 658,42

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón

ÜHEKORDNE

euro

– 8 679,88

– 55,12

– 8 624,76

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón

ÜHEKORDNE

euro

– 10 681,51

– 534,08

– 10 147,43

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón

ÜHEKORDNE

euro

– 28 978,00

– 175,03

– 28 802,97

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón

ÜHEKORDNE

euro

– 84 663,69

0,00

– 84 663,69

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Aragón

ÜHEKORDNE

euro

– 84 019,25

0,00

– 84 019,25

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid

ÜHEKORDNE

euro

– 11 860,02

– 75,32

– 11 784,70

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid

ÜHEKORDNE

euro

– 14 278,97

– 86,25

– 14 192,72

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid

ÜHEKORDNE

euro

– 233 449,16

– 2 262,89

– 231 186,27

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid

ÜHEKORDNE

euro

– 13 983,26

– 79,24

– 13 904,02

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baleaarid

ÜHEKORDNE

euro

– 8 720,47

– 113,07

– 8 607,40

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared

ÜHEKORDNE

euro

– 22 767,51

– 798,11

– 21 969,40

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared

ÜHEKORDNE

euro

– 54 144,30

– 15 229,33

– 38 914,97

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared

ÜHEKORDNE

euro

– 83 110,99

– 4 155,55

– 78 955,44

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared

ÜHEKORDNE

euro

– 127 228,11

– 1 732,48

– 125 495,63

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kanaari saared

ÜHEKORDNE

euro

– 114 108,33

– 1 463,88

– 112 644,45

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha

ÜHEKORDNE

euro

– 26 883,50

– 1 712,30

– 25 171,20

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha

ÜHEKORDNE

euro

– 15 731,99

– 95,02

– 15 636,97

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha

ÜHEKORDNE

euro

– 37 119,79

– 224,21

– 36 895,58

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha

ÜHEKORDNE

euro

– 16 217,50

0,00

– 16 217,50

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-La Mancha

ÜHEKORDNE

euro

– 29 443,87

0,00

– 29 443,87

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León

ÜHEKORDNE

euro

– 26 234,89

– 166,59

– 26 068,30

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León

ÜHEKORDNE

euro

– 151 821,60

– 917,00

– 150 904,60

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León

ÜHEKORDNE

euro

– 22 932,79

– 138,58

– 22 794,21

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León

ÜHEKORDNE

euro

– 32 744,91

0,00

– 32 744,91

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Castilla-León

ÜHEKORDNE

euro

– 68 357,82

0,00

– 68 357,82

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia

ÜHEKORDNE

euro

– 225 773,04

0,00

– 225 773,04

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia

ÜHEKORDNE

euro

– 170 694,03

– 8 534,70

– 162 159,33

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia

ÜHEKORDNE

euro

– 181 248,30

– 9 062,42

– 172 185,88

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia

ÜHEKORDNE

euro

– 192 820,93

0,00

– 192 820,93

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Kataloonia

ÜHEKORDNE

euro

– 254 597,71

0,00

– 254 597,71

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia

ÜHEKORDNE

euro

– 146 386,75

0,00

– 146 386,75

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia

ÜHEKORDNE

euro

– 200 166,03

– 31 147,05

– 169 018,98

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia

ÜHEKORDNE

euro

– 170 287,72

0,00

– 170 287,72

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia

ÜHEKORDNE

euro

– 168 918,35

– 3 707,16

– 165 211,19

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Valencia

ÜHEKORDNE

euro

– 153 236,13

– 3 351,18

– 149 884,95

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura

ÜHEKORDNE

euro

– 7 573,50

– 4 869,44

– 2 704,06

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura

ÜHEKORDNE

euro

– 41 935,82

– 253,29

– 41 682,53

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura

ÜHEKORDNE

euro

– 6 398,76

– 38,65

– 6 360,11

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura

ÜHEKORDNE

euro

– 8 379,93

0,00

– 8 379,93

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Extremadura

ÜHEKORDNE

euro

– 4 382,72

0,00

– 4 382,72

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja

ÜHEKORDNE

euro

– 127 765,77

– 9 710,55

– 118 055,22

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja

ÜHEKORDNE

euro

– 185 478,26

– 2 132,67

– 183 345,59

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja

ÜHEKORDNE

euro

– 282 683,90

– 1 707,41

– 280 976,49

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja

ÜHEKORDNE

euro

– 284 838,08

– 28,74

– 284 809,34

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – La Rioja

ÜHEKORDNE

euro

– 139 011,79

0,00

– 139 011,79

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia

ÜHEKORDNE

euro

– 259 156,57

– 1 645,65

– 257 510,92

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia

ÜHEKORDNE

euro

– 416 517,97

– 113 614,89

– 302 903,08

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia

ÜHEKORDNE

euro

– 521 156,18

– 3 147,78

– 518 008,40

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia

ÜHEKORDNE

euro

– 401 418,38

0,00

– 401 418,38

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Murcia

ÜHEKORDNE

euro

– 283 457,53

0,00

– 283 457,53

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra

ÜHEKORDNE

euro

– 15 774,57

– 100,17

– 15 674,40

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra

ÜHEKORDNE

euro

– 44 467,97

– 268,59

– 44 199,38

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra

ÜHEKORDNE

euro

– 215 685,94

– 1 302,74

– 214 383,20

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra

ÜHEKORDNE

euro

– 241 224,50

0,00

– 241 224,50

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Navarra

ÜHEKORDNE

euro

– 72 761,39

0,00

– 72 761,39

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa

ÜHEKORDNE

euro

0,00

0,00

0,00

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa

ÜHEKORDNE

euro

– 46 466,16

– 280,65

– 46 185,51

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa

ÜHEKORDNE

euro

– 37 334,18

– 225,49

– 37 108,69

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa

ÜHEKORDNE

euro

– 18 369,50

0,00

– 18 369,50

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Toetuskõlbmatud kulud – keskkonnameetmed – Baskimaa

ÜHEKORDNE

euro

– 18 173,37

0,00

– 18 173,37

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

kava heakskiitmine ja prognooside täpsus

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 2 471 338,23

– 410 946,34

– 2 060 391,89

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

kava heakskiitmine ja prognooside täpsus

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 2 458 742,85

– 487 812,57

– 1 970 930,28

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

kava heakskiitmine ja prognooside täpsus

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 2 824 856,16

– 409 515,20

– 2 415 340,96

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

kava heakskiitmine ja prognooside täpsus

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 64 228,60

– 753,71

– 63 474,89

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

kava heakskiitmine ja prognooside täpsus

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 4 355,01

0,00

– 4 355,01

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine

ÜHEKORDNE

euro

– 183 847,65

– 9 192,38

– 174 655,27

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2009

Tootjaorganisatsioonide ja rakenduskavade tunnustamine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 3 922 888,80

– 2 042 758,51

– 1 880 130,29

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Tootjaorganisatsioonide ja rakenduskavade tunnustamine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 4 917 485,69

– 2 566 722,82

– 2 350 762,87

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Tootjaorganisatsioonide ja rakenduskavade tunnustamine

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 440 969,18

– 220 484,59

– 220 484,59

Muu otsetoetus – POSEI (2014+)

2015

Keskregistris (RIIA) esineb vigu, mis seavad ohtu määruses (EL) nr 180/2014 sätestatud täielike haldusalaste ristkontrollide õigsuse.

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 82 894,34

0,00

– 82 894,34

Muu otsetoetus – POSEI

2013

Keskregistris (RIIA) esineb vigu, mis seavad ohtu määrustes (EL) nr 180/2014 ja (EÜ) nr 793/2006 sätestatud täielike haldusalaste ristkontrollide õigsuse.

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 280 114,91

– 14 005,75

– 266 109,16

Muu otsetoetus – POSEI (2014+)

2014

Keskregistris (RIIA) esineb vigu, mis seavad ohtu määrustes (EL) nr 180/2014 ja (EÜ) nr 793/2006 sätestatud täielike haldusalaste ristkontrollide õigsuse.

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 234 195,06

0,00

– 234 195,06

ES kokku:

euro

– 32 613 727,82

– 6 501 642,40

– 26 112 085,42

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

FR

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72

2014

Põhikontroll: halduskontrollid, sh ristkontrollid toetuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks (tootmismaht)

ÜHEKORDNE

euro

– 1 297 619,43

0,00

– 1 297 619,43

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72

2015

Põhikontroll: halduskontrollid, sh ristkontrollid toetuskõlblikkuse kindlaksmääramiseks (tootmismaht)

ÜHEKORDNE

euro

– 2 043 712,69

0,00

– 2 043 712,69

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72

2014

Põhikontroll: toetuse arvutamise õigsuse kontrollimine, sh halduskaristuste kohaldamine (erinevus > 50 %)

ÜHEKORDNE

euro

– 369 979,82

0,00

– 369 979,82

Muud otsetoetused – määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklid 68–72

2015

Põhikontroll: toetuse arvutamise õigsuse kontrollimine, sh halduskaristuste kohaldamine (erinevus > 50 %)

ÜHEKORDNE

euro

– 393 123,12

0,00

– 393 123,12

FR kokku:

euro

– 4 104 435,06

0,00

– 4 104 435,06

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

GB

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine)

ÜHEKORDNE

euro

– 1 233 654,04

0,00

– 1 233 654,04

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine)

ÜHEKORDNE

euro

– 1 776 039,39

0,00

– 1 776 039,39

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine)

ÜHEKORDNE

euro

– 2 327,82

0,00

– 2 327,82

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (10 nõuetele mittevastava tootjaorganisatsiooni 100 % väljajätmine)

ÜHEKORDNE

euro

– 1 050 108,51

0,00

– 1 050 108,51

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine)

ÜHEKORDNE

euro

– 2 905 862,05

0,00

– 2 905 862,05

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine)

ÜHEKORDNE

euro

– 3 362 953,03

0,00

– 3 362 953,03

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine)

ÜHEKORDNE

euro

– 7 253,20

0,00

– 7 253,20

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Tootjaorganisatsioonide tunnustamiskriteeriumide eiramine (ekstrapoleerimine)

ÜHEKORDNE

euro

– 446 492,31

0,00

– 446 492,31

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2010

Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 789 356,47

– 413 951,61

– 375 404,86

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 877 758,79

– 513 899,25

– 363 859,54

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 1 432,06

– 958,11

– 473,95

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Tootjaorganisatsioonide rakenduskavade põhikontrollide puudused

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 178 835,64

– 149 660,08

– 29 175,56

Sertifitseerimine

2006

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 406 257,93

0,00

– 406 257,93

Rikkumised

2007

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 698,64

0,00

– 698,64

Rikkumised

2008

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 9 595,20

0,00

– 9 595,20

Rikkumised

2009

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 1 892,62

0,00

– 1 892,62

Rikkumised

2010

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 195,28

0,00

– 195,28

Rikkumised

2011

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 1 291,27

0,00

– 1 291,27

Rikkumised

2012

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 1 880,44

0,00

– 1 880,44

Rikkumised

2013

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 2 127,59

0,00

– 2 127,59

Rikkumised

2014

Võlahalduse menetluste puudused

ÜHEKORDNE

euro

– 462,29

0,00

– 462,29

GB kokku:

euro

– 13 056 474,57

– 1 078 469,05

– 11 978 005,52

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

GR

Sertifitseerimine

2013

Sertifitseerimisasutuse poolt leitud vead III lisa tabeli terviklikkuse kontrollimisel

ÜHEKORDNE

euro

– 131 353,03

0,00

– 131 353,03

Sertifitseerimine

2014

Sertifitseerimisasutuse poolt leitud teadaolev viga IACSiga hõlmamata EAGFi andmekogumis

ÜHEKORDNE

euro

– 11 875,16

0,00

– 11 875,16

GR kokku:

euro

– 143 228,19

0,00

– 143 228,19

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

HU

Puu- ja köögivili – eeltunnustatud tootjarühmad

2013

Tootjarühmade tegevuskavade põhikontrolliga seotud puudused 2013

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 57 894,35

0,00

– 57 894,35

Puu- ja köögivili – eeltunnustatud tootjarühmad

2014

Tootjarühmade tegevuskavade põhikontrolliga seotud puudused 2013

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 504 307,84

0,00

– 504 307,84

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad, sh kehtetuks tunnistatud kavad

2014

Tootjaorganisatsioonide puudused – tegevuskavad 2012 ja 2013, eelarveaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

7,00 %

euro

– 199 419,79

0,00

– 199 419,79

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Tootjarühmade tegevuskavade põhikontrolliga seotud puudused 2012 ja 2013 Eelarveaasta 2013

KINDLAMÄÄRALINE

7,00 %

euro

– 66 339,25

– 47 385,18

– 18 954,07

HU kokku:

euro

– 827 961,23

– 47 385,18

– 780 576,05

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

IT

Nõuetele vastavus

2012

Kohustuslike majandamisnõuete 1 ja 5 ebapiisav kontroll, liiga leebe karistussüsteem ja hälvete kohaldamine, loomi pidavad põllumajandustootjad, taotlusaasta 2011

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 655 096,22

– 1 048,74

– 654 047,48

Nõuetele vastavus

2013

Kohustuslike majandamisnõuete 1 ja 5 ebapiisav kontroll, liiga leebe karistussüsteem ja hälvete kohaldamine, loomi pidavad põllumajandustootjad, taotlusaasta 2012

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 666 277,37

0,00

– 666 277,37

Nõuetele vastavus

2014

Kohustuslike majandamisnõuete 1, 3 ja 5 ning väetisi käsitlevate miinimumnõuete ebapiisav kontroll, taotlusaasta 2013

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 752 819,71

0,00

– 752 819,71

Nõuetele vastavus

2012

Kohustuslike majandamisnõuete 1, 3 ja 5 ning väetisi käsitlevate miinimumnõuete ebapiisav kontroll, põllumajandustootjad, kes ei pea loomi, taotlusaasta 2011

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 483 713,21

– 774,38

– 482 938,83

Nõuetele vastavus

2013

Kohustuslike majandamisnõuete 1, 3 ja 5 ning väetisi käsitlevate miinimumnõuete ebapiisav kontroll, põllumajandustootjad, kes ei pea loomi, taotlusaasta 2012

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 523 645,95

0,00

– 523 645,95

Sertifitseerimine

2012

maksetähtaegadest mittekinnipidamine

ÜHEKORDNE

euro

– 210 365,00

0,00

– 210 365,00

Ühendusesisene toiduabi

2010

Riigihanketähtaegadest mittekinnipidamine

ÜHEKORDNE

euro

– 1 197 563,28

0,00

– 1 197 563,28

Ühendusesisene toiduabi

2011

Riigihanketähtaegadest mittekinnipidamine

ÜHEKORDNE

euro

– 4 573 837,72

0,00

– 4 573 837,72

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2011

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2011–2013

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 1 122 952,77

0,00

– 1 122 952,77

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2011–2013

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 3 580 398,29

0,00

– 3 580 398,29

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2011–2013

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 3 853,07

0,00

– 3 853,07

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad, sh kehtetuks tunnistatud kavad

2014

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2011 – eelarveaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

6 043,13

0,00

6 043,13

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2012

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2012 – eelarveaasta 2012–2013

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 464 814,60

0,00

– 464 814,60

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad

2013

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2012 – eelarveaasta 2012–2013

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 1 407 604,32

0,00

– 1 407 604,32

Puu- ja köögivili – Rakenduskavad, sh kehtetuks tunnistatud kavad

2014

Tootjaorganisatsioonide tunnustamise kontrollimisega seotud puudused: Rakenduskava 2012 – eelarveaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

1 101,64

0,00

1 101,64

IT kokku:

euro

– 15 635 796,74

– 1 823,12

– 15 633 973,62

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

LV

Nõuetele vastavus

2014

Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – I sammas – taotlusaasta 2013

ÜHEKORDNE

euro

– 189 485,56

0,00

– 189 485,56

Nõuetele vastavus

2015

Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – I sammas – taotlusaasta 2014

ÜHEKORDNE

euro

– 210 598,79

0,00

– 210 598,79

LV kokku:

euro

– 400 084,35

0,00

– 400 084,35

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

PL

Sertifitseerimine

2014

Kohapealsete kontrollide vastavuskontrolli käigus avastatud viga IACSiga hõlmamata EAFRD puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 7 165,39

0,00

– 7 165,39

Puu- ja köögivili – Erakorralised toetusmeetmed

2011

Ebaõige (pindala/toodang) saagikus

ÜHEKORDNE

euro

– 26 377 055,48

– 669 020,35

– 25 708 035,13

Ühendusesisene toiduabi

2010

Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2010

ÜHEKORDNE

euro

– 1 873 784,07

0,00

– 1 873 784,07

Ühendusesisene toiduabi

2011

Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2010

ÜHEKORDNE

euro

– 27 609,40

0,00

– 27 609,40

Ühendusesisene toiduabi

2011

Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2011

ÜHEKORDNE

euro

– 1 442 500,04

0,00

– 1 442 500,04

Ühendusesisene toiduabi

2012

Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2011

ÜHEKORDNE

euro

– 18 723,79

0,00

– 18 723,79

Ühendusesisene toiduabi

2012

Mittevastavus riigihanke-eeskirjadele – kavandamisaasta 2012

ÜHEKORDNE

euro

– 329 465,32

0,00

– 329 465,32

Puu- ja köögivili – Erakorralised toetusmeetmed

2011

Puudused seoses teavitamise ja eelkontrollidega

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 937 813,75

– 547 965,83

– 389 847,92

PL kokku:

euro

– 31 014 117,24

– 1 216 986,18

– 29 797 131,06

| Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | – 104 413 086,11 | – 8 854 484,68 | – 95 558 601,43 |

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

euro

– 104 413 086,11

– 8 854 484,68

– 95 558 601,43

Eelarvepunkt: 6711

| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BG | Sertifitseerimine | 2014 | Teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAFRD puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 9 930,63 | 0,00 | – 9 930,63 |
| | Sertifitseerimine | 2013 | Üledeklareerimine ja teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAFRD puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 186 798,27 | 0,00 | – 186 798,27 |
| | Sertifitseerimine | 2014 | Teadaolevad vead IACSiga hõlmamata EAFRD puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 581 320,04 | 0,00 | – 581 320,04 |
| | Sertifitseerimine | 2013 | IACSiga hõlmamata EAFRD kõige tõenäolisem viga | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 797 022,09 | 0,00 | – 1 797 022,09 |
| | Sertifitseerimine | 2014 | Finantsvead meetmete 121 ja 123 puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 125 203,54 | 0,00 | – 125 203,54 |
| | Sertifitseerimine | 2013 | Meede 123 – hindamiskomiteega seotud küsimused | ÜHEKORDNE | | euro | – 41 588,29 | 0,00 | – 41 588,29 |
| | Sertifitseerimine | 2014 | Muud EAFRD vead | ÜHEKORDNE | | euro | – 11 380,50 | 0,00 | – 11 380,50 |
| | | | | | BG kokku: | euro | – 2 753 243,36 | 0,00 | – 2 753 243,36 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| CY | Nõuetele vastavus | 2013 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 1 482,85 | 0,00 | – 1 482,85 |
| | Nõuetele vastavus | 2014 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2013 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 117 859,18 | 0,00 | – 117 859,18 |
| | Nõuetele vastavus | 2014 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 150,09 | 0,00 | – 150,09 |
| | Nõuetele vastavus | 2015 | Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2014 | KINDLAMÄÄRALINE | 10,00 % | euro | – 115 046,28 | 0,00 | – 115 046,28 |
| | | | | | CY kokku: | euro | – 234 538,40 | 0,00 | – 234 538,40 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| DE | Nõuetele vastavus | 2015 | Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2013 | ÜHEKORDNE | | euro | – 291,68 | 0,00 | – 291,68 |
| | | | | | DE kokku: | euro | – 291,68 | 0,00 | – 291,68 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| ES | Sertifitseerimine | 2013 | Tegevuskava meetmed 122, 223 ja 226. Kohtuotsus (ei ole piisavalt tõendatud) | ÜHEKORDNE | | euro | – 33 557,18 | 0,00 | – 33 557,18 |
| | Sertifitseerimine | 2012 | Eelmiste aastate vead, mille suhtes ei ole algatatud tagasinõudmisi | ÜHEKORDNE | | euro | – 5 463,58 | 0,00 | – 5 463,58 |
| | Sertifitseerimine | 2011 | Arve maksmise kinnituse puudumine | ÜHEKORDNE | | euro | – 35,99 | 0,00 | – 35,99 |
| | Sertifitseerimine | 2012 | Kõige tõenäolisem viga IACSiga hõlmamata EAFRD andmekogumi puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 347 412,15 | 0,00 | – 347 412,15 |
| | | | | | ES kokku: | euro | – 386 468,90 | 0,00 | – 386 468,90 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| FI | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2013 | Meede 214: mahepõllumajanduse toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 548,82 | 0,00 | – 2 548,82 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2014 | Meede 214: mahepõllumajanduse toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 54 037,45 | 0,00 | – 54 037,45 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2015 | Meede 214: mahepõllumajanduse toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 28 246,38 | 0,00 | – 28 246,38 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2014 | Meede 215: karjatamise / välitingimustele juurdepääsuga seotud kohustuste asjakohane kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 38 301,03 | 0,00 | – 38 301,03 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2015 | Meede 215: karjatamise / välitingimustele juurdepääsuga seotud kohustuste asjakohane kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 31 769,21 | 0,00 | – 31 769,21 |
| | | | | | FI kokku: | euro | – 154 902,89 | 0,00 | – 154 902,89 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| FR | Maaelu areng, EAFRD 1. telg – kindla toetusmääraga meetmed (2007–2013) | 2013 | Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 1 258 058,85 | – 884 557,22 | – 373 501,63 |
| | EAFRD maaelu arengu 1. telg – kindla toetusmääraga meetmed | 2014 | Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 1 539 396,19 | 0,00 | – 1 539 396,19 |
| | EAFRD maaelu arengu 1. telg – kindla toetusmääraga meetmed | 2015 | Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 381 195,39 | 0,00 | – 381 195,39 |
| | EAFRD maaelu arengu (2014–2020) kindla toetusmääraga meetmed | 2016 | Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 1 681 851,57 | 0,00 | – 1 681 851,57 |
| | | | | | FR kokku: | euro | – 4 860 502,00 | – 884 557,22 | – 3 975 944,78 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| GR | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2013 | Püsikarjamaa toetuskõlblikkus | ÜHEKORDNE | | euro | – 16 790 207,07 | – 482,39 | – 16 789 724,68 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed) | 2014 | Püsikarjamaa toetuskõlblikkus | ÜHEKORDNE | | euro | – 4 092 054,10 | 0,00 | – 4 092 054,10 |
| | Sertifitseerimine | 2013 | Sertifitseerimisasutuse poolt leitud vead III lisa tabeli terviklikkuse kontrollimisel | ÜHEKORDNE | | euro | – 80 114,44 | 0,00 | – 80 114,44 |
| | EAFRD maaelu arengu (2014–2020) meetmed, mis kuuluvad IACSi | 2015 | Meetmed 211 ja 212: püsikarjamaa toetuskõlbmatus | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 075 014,04 | 0,00 | – 2 075 014,04 |
| | | | | | GR kokku: | euro | – 23 037 389,65 | – 482,39 | – 23 036 907,26 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| HU | EAFRD maaelu arengu 4. telg LEADER (2007–2013) | 2014 | Puudused projektide valimise protsessis kolmandaks taotluste esitamise vooruks | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 2 042 124,67 | 0,00 | – 2 042 124,67 |
| | EAFRD maaelu arengu 4. telg LEADER (2007–2013) | 2015 | Puudused projektide valimise protsessis kolmandaks taotluste esitamise vooruks | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 1 664 147,37 | 0,00 | – 1 664 147,37 |
| | | | | | HU kokku: | euro | – 3 706 272,04 | 0,00 | – 3 706 272,04 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| IT | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2013 | Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 15 494,80 | 0,00 | – 15 494,80 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2014 | Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 56 911,92 | 0,00 | – 56 911,92 |
| | EAFRD maaelu areng (2014–2020) metsandusvaldkonna meetmed | 2015 | Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 42 742,25 | 0,00 | – 42 742,25 |
| | EAFRD maaelu arengu (2014–2020) investeering – eraõiguslikud toetusesaajad | 2015 | Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 1 353,14 | 0,00 | – 1 353,14 |
| | EAFRD maaelu areng (2014–2020) metsandusvaldkonna meetmed | 2016 | Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll) | KINDLAMÄÄRALINE | 2,00 % | euro | – 1 739,03 | 0,00 | – 1 739,03 |
| | Sertifitseerimine | 2012 | maksetähtaegadest mittekinnipidamine | ÜHEKORDNE | | euro | – 5 006 487,10 | – 5 006 487,10 | 0,00 |
| | EAFRD maaelu arengu investeering – eraõiguslikud toetusesaajad | 2015 | Itaalia ametiasutused ei ole piisavalt võrrelnud erinevaid kättesaadavaid andmebaase, et avastada võimalikke topeltrahastatud päikesepaneele. | ÜHEKORDNE | | euro | – 216 521,27 | 0,00 | – 216 521,27 |
| | | | | | IT kokku: | euro | – 5 341 249,51 | – 5 006 487,10 | – 334 762,41 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| LV | Nõuetele vastavus | 2014 | Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2013 | ÜHEKORDNE | | euro | – 125 376,52 | 0,00 | – 125 376,52 |
| | Nõuetele vastavus | 2015 | Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2013 | ÜHEKORDNE | | euro | – 3 253,18 | 0,00 | – 3 253,18 |
| | Nõuetele vastavus | 2014 | Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2014 | ÜHEKORDNE | | euro | – 83 384,34 | 0,00 | – 83 384,34 |
| | Nõuetele vastavus | 2015 | Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2014 | ÜHEKORDNE | | euro | – 2 163,59 | 0,00 | – 2 163,59 |
| | | | | | LV kokku: | euro | – 214 177,63 | 0,00 | – 214 177,63 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| PL | Sertifitseerimine | 2014 | Kohapealsete kontrollide vastavuskontrolli käigus avastatud viga IACSiga hõlmamata EAFRD puhul | ÜHEKORDNE | | euro | – 1 125,27 | 0,00 | – 1 125,27 |
| | | | | | PL kokku: | euro | – 1 125,27 | 0,00 | – 1 125,27 |
| Liikmesriik | Meede | Eelarveaasta | Põhjus | Liik | Parandusprotsent | Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| SE | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2013 | Meede 216 – kulude põhjendatuse asjakohane hindamine, kasutades eri pakkumuste võrdlust | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 17 893,40 | 0,00 | – 17 893,40 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2014 | Meede 216 – kulude põhjendatuse asjakohane hindamine, kasutades eri pakkumuste võrdlust | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 207 835,80 | – 207 835,80 | 0,00 |
| | EAFRD maaelu arengu (2014–2020) investeering – eraõiguslikud toetusesaajad | 2015 | Meede 216 – kulude põhjendatuse asjakohane hindamine, kasutades eri pakkumuste võrdlust | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 242 832,60 | 0,00 | – 242 832,60 |
| | EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed) | 2014 | Meede 227 – puudused riigihankemenetluste kontrollimisel | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 3 525,20 | – 3 525,20 | 0,00 |
| | EAFRD maaelu areng (2014–2020) metsandusvaldkonna meetmed | 2015 | Meede 227 – puudused riigihankemenetluste kontrollimisel | KINDLAMÄÄRALINE | 5,00 % | euro | – 4 039,15 | 0,00 | – 4 039,15 |
| | | | | | SE kokku: | euro | – 476 126,15 | – 211 361,00 | – 264 765,15 |

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

BG

Sertifitseerimine

2014

Teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAFRD puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 9 930,63

0,00

– 9 930,63

Sertifitseerimine

2013

Üledeklareerimine ja teadaolevad vead IACSiga hõlmatud EAFRD puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 186 798,27

0,00

– 186 798,27

Sertifitseerimine

2014

Teadaolevad vead IACSiga hõlmamata EAFRD puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 581 320,04

0,00

– 581 320,04

Sertifitseerimine

2013

IACSiga hõlmamata EAFRD kõige tõenäolisem viga

ÜHEKORDNE

euro

– 1 797 022,09

0,00

– 1 797 022,09

Sertifitseerimine

2014

Finantsvead meetmete 121 ja 123 puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 125 203,54

0,00

– 125 203,54

Sertifitseerimine

2013

Meede 123 – hindamiskomiteega seotud küsimused

ÜHEKORDNE

euro

– 41 588,29

0,00

– 41 588,29

Sertifitseerimine

2014

Muud EAFRD vead

ÜHEKORDNE

euro

– 11 380,50

0,00

– 11 380,50

BG kokku:

euro

– 2 753 243,36

0,00

– 2 753 243,36

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

CY

Nõuetele vastavus

2013

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2013

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 1 482,85

0,00

– 1 482,85

Nõuetele vastavus

2014

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2013

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 117 859,18

0,00

– 117 859,18

Nõuetele vastavus

2014

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 150,09

0,00

– 150,09

Nõuetele vastavus

2015

Puudused kõigi nelja põhikontrolli ja kahe lisakontrolli (kontrollistatistika, järelevalve) puhul – RD – taotlusaasta 2014

KINDLAMÄÄRALINE

10,00 %

euro

– 115 046,28

0,00

– 115 046,28

CY kokku:

euro

– 234 538,40

0,00

– 234 538,40

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

DE

Nõuetele vastavus

2015

Kahe puuduva kõrvamärgiga loomade puudulik hindamine (kohustuslikud majandamisnõuded 7 ja 8) – taotlusaasta 2013

ÜHEKORDNE

euro

– 291,68

0,00

– 291,68

DE kokku:

euro

– 291,68

0,00

– 291,68

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

ES

Sertifitseerimine

2013

Tegevuskava meetmed 122, 223 ja 226. Kohtuotsus (ei ole piisavalt tõendatud)

ÜHEKORDNE

euro

– 33 557,18

0,00

– 33 557,18

Sertifitseerimine

2012

Eelmiste aastate vead, mille suhtes ei ole algatatud tagasinõudmisi

ÜHEKORDNE

euro

– 5 463,58

0,00

– 5 463,58

Sertifitseerimine

2011

Arve maksmise kinnituse puudumine

ÜHEKORDNE

euro

– 35,99

0,00

– 35,99

Sertifitseerimine

2012

Kõige tõenäolisem viga IACSiga hõlmamata EAFRD andmekogumi puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 347 412,15

0,00

– 347 412,15

ES kokku:

euro

– 386 468,90

0,00

– 386 468,90

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

FI

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2013

Meede 214: mahepõllumajanduse toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine

ÜHEKORDNE

euro

– 2 548,82

0,00

– 2 548,82

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2014

Meede 214: mahepõllumajanduse toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine

ÜHEKORDNE

euro

– 54 037,45

0,00

– 54 037,45

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2015

Meede 214: mahepõllumajanduse toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine

ÜHEKORDNE

euro

– 28 246,38

0,00

– 28 246,38

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2014

Meede 215: karjatamise / välitingimustele juurdepääsuga seotud kohustuste asjakohane kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine

ÜHEKORDNE

euro

– 38 301,03

0,00

– 38 301,03

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2015

Meede 215: karjatamise / välitingimustele juurdepääsuga seotud kohustuste asjakohane kontrollimine ja rikkumise tagasiulatuva mõju hindamine

ÜHEKORDNE

euro

– 31 769,21

0,00

– 31 769,21

FI kokku:

euro

– 154 902,89

0,00

– 154 902,89

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

FR

Maaelu areng, EAFRD 1. telg – kindla toetusmääraga meetmed (2007–2013)

2013

Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 1 258 058,85

– 884 557,22

– 373 501,63

EAFRD maaelu arengu 1. telg – kindla toetusmääraga meetmed

2014

Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 1 539 396,19

0,00

– 1 539 396,19

EAFRD maaelu arengu 1. telg – kindla toetusmääraga meetmed

2015

Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 381 195,39

0,00

– 381 195,39

EAFRD maaelu arengu (2014–2020) kindla toetusmääraga meetmed

2016

Määruse (EL) nr 65/2011 artikli 25 mittetäitmine (kohapealsed kontrollid tehti pärast lõppmakse tegemist)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 1 681 851,57

0,00

– 1 681 851,57

FR kokku:

euro

– 4 860 502,00

– 884 557,22

– 3 975 944,78

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

GR

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2013

Püsikarjamaa toetuskõlblikkus

ÜHEKORDNE

euro

– 16 790 207,07

– 482,39

– 16 789 724,68

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, pindalapõhised meetmed)

2014

Püsikarjamaa toetuskõlblikkus

ÜHEKORDNE

euro

– 4 092 054,10

0,00

– 4 092 054,10

Sertifitseerimine

2013

Sertifitseerimisasutuse poolt leitud vead III lisa tabeli terviklikkuse kontrollimisel

ÜHEKORDNE

euro

– 80 114,44

0,00

– 80 114,44

EAFRD maaelu arengu (2014–2020) meetmed, mis kuuluvad IACSi

2015

Meetmed 211 ja 212: püsikarjamaa toetuskõlbmatus

ÜHEKORDNE

euro

– 2 075 014,04

0,00

– 2 075 014,04

GR kokku:

euro

– 23 037 389,65

– 482,39

– 23 036 907,26

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

HU

EAFRD maaelu arengu 4. telg LEADER (2007–2013)

2014

Puudused projektide valimise protsessis kolmandaks taotluste esitamise vooruks

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 2 042 124,67

0,00

– 2 042 124,67

EAFRD maaelu arengu 4. telg LEADER (2007–2013)

2015

Puudused projektide valimise protsessis kolmandaks taotluste esitamise vooruks

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 1 664 147,37

0,00

– 1 664 147,37

HU kokku:

euro

– 3 706 272,04

0,00

– 3 706 272,04

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

IT

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2013

Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 15 494,80

0,00

– 15 494,80

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2014

Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 56 911,92

0,00

– 56 911,92

EAFRD maaelu areng (2014–2020) metsandusvaldkonna meetmed

2015

Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 42 742,25

0,00

– 42 742,25

EAFRD maaelu arengu (2014–2020) investeering – eraõiguslikud toetusesaajad

2015

Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 1 353,14

0,00

– 1 353,14

EAFRD maaelu areng (2014–2020) metsandusvaldkonna meetmed

2016

Meetmed 216 ja 226: Piisav kontrolljälg (kontrollimistöö registreerimine) halduskontrollide ja kohapealsete kontrollide jaoks (lisakontroll)

KINDLAMÄÄRALINE

2,00 %

euro

– 1 739,03

0,00

– 1 739,03

Sertifitseerimine

2012

maksetähtaegadest mittekinnipidamine

ÜHEKORDNE

euro

– 5 006 487,10

– 5 006 487,10

0,00

EAFRD maaelu arengu investeering – eraõiguslikud toetusesaajad

2015

Itaalia ametiasutused ei ole piisavalt võrrelnud erinevaid kättesaadavaid andmebaase, et avastada võimalikke topeltrahastatud päikesepaneele.

ÜHEKORDNE

euro

– 216 521,27

0,00

– 216 521,27

IT kokku:

euro

– 5 341 249,51

– 5 006 487,10

– 334 762,41

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

LV

Nõuetele vastavus

2014

Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2013

ÜHEKORDNE

euro

– 125 376,52

0,00

– 125 376,52

Nõuetele vastavus

2015

Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2013

ÜHEKORDNE

euro

– 3 253,18

0,00

– 3 253,18

Nõuetele vastavus

2014

Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2014

ÜHEKORDNE

euro

– 83 384,34

0,00

– 83 384,34

Nõuetele vastavus

2015

Kohustuslike majandamisnõuete 7 ja 8 ebapiisavad kohapealsed kontrollid, loomade liikumisest teavitamise puudlik kontroll – II sammas – taotlusaasta 2014

ÜHEKORDNE

euro

– 2 163,59

0,00

– 2 163,59

LV kokku:

euro

– 214 177,63

0,00

– 214 177,63

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

PL

Sertifitseerimine

2014

Kohapealsete kontrollide vastavuskontrolli käigus avastatud viga IACSiga hõlmamata EAFRD puhul

ÜHEKORDNE

euro

– 1 125,27

0,00

– 1 125,27

PL kokku:

euro

– 1 125,27

0,00

– 1 125,27

Liikmesriik

Meede

Eelarveaasta

Põhjus

Liik

Parandusprotsent

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

SE

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2013

Meede 216 – kulude põhjendatuse asjakohane hindamine, kasutades eri pakkumuste võrdlust

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 17 893,40

0,00

– 17 893,40

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2014

Meede 216 – kulude põhjendatuse asjakohane hindamine, kasutades eri pakkumuste võrdlust

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 207 835,80

– 207 835,80

0,00

EAFRD maaelu arengu (2014–2020) investeering – eraõiguslikud toetusesaajad

2015

Meede 216 – kulude põhjendatuse asjakohane hindamine, kasutades eri pakkumuste võrdlust

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 242 832,60

0,00

– 242 832,60

EAFRD maaelu arengu 2. telg (2007–2013, muud kui pindalapõhised meetmed)

2014

Meede 227 – puudused riigihankemenetluste kontrollimisel

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 3 525,20

– 3 525,20

0,00

EAFRD maaelu areng (2014–2020) metsandusvaldkonna meetmed

2015

Meede 227 – puudused riigihankemenetluste kontrollimisel

KINDLAMÄÄRALINE

5,00 %

euro

– 4 039,15

0,00

– 4 039,15

SE kokku:

euro

– 476 126,15

– 211 361,00

– 264 765,15

| Vääring | Summa | Mahaarvamised | Finantsmõju |
| --- | --- | --- | --- |
| euro | – 41 166 287,48 | – 6 102 887,71 | – 35 063 399,77 |

Vääring

Summa

Mahaarvamised

Finantsmõju

euro

– 41 166 287,48

– 6 102 887,71

– 35 063 399,77

---

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/43 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/43

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2017/265,

14. veebruar 2017,

millega lisatakse Kanada Loodealade valitsus tunnustatud asutusena nimekirja, millele on osutatud rakendusmääruse (EL) 2015/1850 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artiklis 3

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 757 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/1850, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (hülgetoodetega kauplemise kohta) (1) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (2) artiklis 3 on sätestatud tingimused, mille alusel võib inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade kütitud hüljestest saadud hülgetooteid lasta liidu turule. Hülgetoodete turule laskmisel peab kõnealustele tingimustele vastamist tõendama tunnustatud asutus. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1007/2009 (2) artiklis 3 on sätestatud tingimused, mille alusel võib inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade kütitud hüljestest saadud hülgetooteid lasta liidu turule. Hülgetoodete turule laskmisel peab kõnealustele tingimustele vastamist tõendama tunnustatud asutus.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) 2015/1850 artiklis 3 on sätestatud nõuded, mida asutused peavad täitma selleks, et nad lisataks määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 kohaste tunnustatud asutuste nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) 2015/1850 artiklis 3 on sätestatud nõuded, mida asutused peavad täitma selleks, et nad lisataks määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 kohaste tunnustatud asutuste nimekirja.

| (3) | Inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade kütitud hüljestest saadud hülgetoodetega peab turulelaskmisel olema kaasas tunnustatud asutuse dokument, millega tõendatakse, et rakendusmääruses (EL) 2015/1850 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Inuittide ja muude põlisrahvaste kogukondade kütitud hüljestest saadud hülgetoodetega peab turulelaskmisel olema kaasas tunnustatud asutuse dokument, millega tõendatakse, et rakendusmääruses (EL) 2015/1850 sätestatud tingimused on täidetud.

| (4) | Komisjon sai 22. novembril 2016 loodealade valitsuselt taotluse saada volitus tegutseda määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõike 1a kohase tunnustatud asutusena. Taotlusele olid lisatud määruse (EL) 2015/1850 artikliga 3 nõutavad tõendavad dokumendid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai 22. novembril 2016 loodealade valitsuselt taotluse saada volitus tegutseda määruse (EÜ) nr 1007/2009 artikli 3 lõike 1a kohase tunnustatud asutusena. Taotlusele olid lisatud määruse (EL) 2015/1850 artikliga 3 nõutavad tõendavad dokumendid.

| (5) | Komisjon teostas esitatud tõendavate dokumentide alusel hindamise, et teha kindlaks, kas loodealade valitsus on täitnud kõik rakendusmääruse (EL) 2015/1850 kohaseks tunnustatud asutuseks saamise nõuded. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teostas esitatud tõendavate dokumentide alusel hindamise, et teha kindlaks, kas loodealade valitsus on täitnud kõik rakendusmääruse (EL) 2015/1850 kohaseks tunnustatud asutuseks saamise nõuded.

| (6) | Komisjon on jõudnud järeldusele, et loodealade valitsus täidab rakendusmääruse (EL) 2015/1850 artikli 3 lõike 1 kõiki nõudeid ja et loodealade valitsus tuleks lisada tunnustatud asutuste nimekirja, |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on jõudnud järeldusele, et loodealade valitsus täidab rakendusmääruse (EL) 2015/1850 artikli 3 lõike 1 kõiki nõudeid ja et loodealade valitsus tuleks lisada tunnustatud asutuste nimekirja,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Loodealade valitsus loetakse määruse (EL) 2015/1850 artikli 3 kohaseks tunnustatud asutuseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse viivitamata komisjoni veebisaidil.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kanada Loodealade valitsusele.

Brüssel, 14. veebruar 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 271, 16.10.2015, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (ELT L 286, 31.10.2009, lk 36).

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/45

---

EL-i JA MOLDOVA VABARIIGI TOLLI ALLKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

6. oktoober 2016,

millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu II protokoll, milles käsitletakse mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise [2017/266]

EL-I JA MOLDOVA VABARIIGI TOLLI ALLKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut, (1) eriti kõnealuse lepingu II protokolli (mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise) artiklit 38,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 144 lõikes 2 on osutatud lepingu II protokollile (edaspidi „II protokoll“), milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud päritolu kumulatsioon liidu ja Moldova Vabariigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikli 144 lõikes 2 on osutatud lepingu II protokollile (edaspidi „II protokoll“), milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud päritolu kumulatsioon liidu ja Moldova Vabariigi vahel.

| (2) | Enamikku lepingu kaubandus- ja kaubandusküsimusi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ajutiselt alates 1. septembrist 2014. |
| --- | --- |

(2)

Enamikku lepingu kaubandus- ja kaubandusküsimusi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ajutiselt alates 1. septembrist 2014.

| (3) | II protokolli artiklis 38 on sätestatud, et lepingu artikliga 200 asutatud tolli allkomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(3)

II protokolli artiklis 38 on sätestatud, et lepingu artikliga 200 asutatud tolli allkomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (4) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikides praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (2) (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikides praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (5) | Liit kirjutas konventsioonile alla 15. juunil 2011. Konventsiooni ühiskomitee 21. mai 2014. aasta otsusega nr 2 (3) otsustati, et Moldova Vabariiki tuleks kutsuda ühinema Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga. |
| --- | --- |

(5)

Liit kirjutas konventsioonile alla 15. juunil 2011. Konventsiooni ühiskomitee 21. mai 2014. aasta otsusega nr 2 (3) otsustati, et Moldova Vabariiki tuleks kutsuda ühinema Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga.

| (6) | Liit ja Moldova Vabariik andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 31. juulil 2015. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Moldova Vabariigi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2015. |
| --- | --- |

(6)

Liit ja Moldova Vabariik andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 31. juulil 2015. Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt jõustus seega konventsioon liidu ja Moldova Vabariigi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. septembril 2015.

| (7) | II protokoll tuleks seega asendada uue protokolliga, mis viitab konventsioonile, |
| --- | --- |

(7)

II protokoll tuleks seega asendada uue protokolliga, mis viitab konventsioonile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu II protokoll, mis käsitleb mõiste „päritolustaatusega tooted“ määratlust ja halduskoostöö viise, asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2016.

Brüssel, 6. oktoober 2016

Tolli allkomitee nimel

esimees

P. KOVACS

sekretärid

O. ZIKUNA

N. CALENIC

---

(1)  
  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

1

(2)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

2

(3)  
  ELT L 217, 23.7.2014, lk 88.

3

---

LISA

„II PROTOKOLL,

MIS KÄSITLEB MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUST JA HALDUSKOOSTÖÖ VIISE

MIS KÄSITLEB MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUST JA HALDUSKOOSTÖÖ VIISE

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

1.   Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) (edaspidi „konventsioon“) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

2.   Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule käsitatakse viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

1.   Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrolli eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks tolli allkomiteele. Käesoleva lepingu V jaotise „Kaubandus ja kaubandusküsimused“ 14. peatüki „Vaidluste lahendamine“ sätteid vaidluste lahendamise mehhanismi kohta ei kohaldata.

2.   Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Tolli allkomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui Euroopa Liit või Moldova Vabariik teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, alustavad Euroopa Liit ja Moldova Vabariik kohe läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatavate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted – kumulatsioon

Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA liikmesriike, Fääri saari, Euroopa Liitu, Türgit, stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid ning Moldova Vabariiki, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või päritoludeklaratsioon.“

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 16.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/49

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 84/16/COL,

27. aprill 2016,

millega muudetakse 101. korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, kehtestades uued suunised, et analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega [2017/267]

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET“),

VÕTTES arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping“), eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab järelevalveamet EMP lepingus käsitletud küsimuste kohta teateid või suuniseid, kui EMP lepingu või järelevalve- ja kohtulepinguga on sõnaselgelt nii ette nähtud või kui järelevalveamet peab seda vajalikuks,

Euroopa Komisjon võttis 20. juunil 2014 vastu teatise „Kriteeriumid, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalise tähtsusega projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga“
   (1). Teatist kohaldatakse 1. juulist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

Kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

kooskõlas EMP lepingu artiklis 1 sätestatud ühtsuse tagamise eesmärgiga tuleb tagada EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

EMP lepingu XV lisa 9. leheküljel oleva peatüki „ÜLDSÄTTED“ II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast Euroopa Komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

OLLES konsulteerinud sel teemal EFTA riikidega 25. jaanuaril 2016 saadetud kirja teel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi valdkonna sisulisi eeskirju muudetakse, kehtestades uued suunised, et analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega. Uued suunised on lisatud käesolevale otsusele ja on selle lahutamatu osa.

Artikkel 2

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 27. aprill 2016. a.

EFTA järelevalveameti nimel

esimees

Sven Erik SVEDMAN

kolleegiumi liige

Frank BÜCHEL

---

(1)  
  ELT C 188, 20.6.2014, lk 4.

1

---

LISA

Üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi EMP lepingu toimimisega kokkusobivuse analüüsimise suunised
   (1)

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kohaldamisala |
| --- | --- |

2.

| 3. | Abikõlblikkuse kriteeriumid |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Projekti määratlus |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Üleeuroopaline huvi |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Kumulatiivsed üldkriteeriumid |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Üldised positiivsed näitajad |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Erikriteeriumid |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Projekti tähtsus |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | Sobivuskriteeriumid |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Abi vajalikkus ja proportsionaalsus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmine ja kaalukriteerium |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Läbipaistvus |
| --- | --- |

4.3.

| 5. | Lõppsätted |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Teavitamiskohustus |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Järelhindamine ja aruandlus |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Jõustumine, kehtivus ja läbivaatamine |
| --- | --- |

5.3.

Abikõlblikud kulud

1.   Sissejuhatus

| 1. | Suuniste selles peatükis on juhised üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide riikliku rahastamise hindamiseks riigiabi eeskirjade kohaselt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Üleeuroopalist huvi pakkuvad projektid võivad aidata väga palju kaasa Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) tööstuse ja majanduse kasvule, töökohtade loomisele ning konkurentsivõimele, sest neil on ülekanduv positiivne mõju siseturule ja ühiskonnale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Üleeuroopalist huvi pakkuvad projektid võimaldavad koondada kogu EMP teadmisi, kogemusi, finantsvahendeid ja ettevõtjaid, et kõrvaldada tõsiseid turutõrkeid ja süsteemseid vigu ning tegelda ühiskonnaprobleemidega, mis muidu jääksid lahendamata. Nende eesmärk on ühendada avaliku ja erasektori jõupingutused ulatuslikes projektides, mis annavad märkimisväärset kasu EMP-le ja lepinguosaliste riikide kodanikele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Üleeuroopalist huvi pakkuvate projektidega saab toetada kõiki poliitikavaldkondi ja meetmeid, mis täidavad Euroopa ühiseid eesmärke, eelkõige seoses strateegia „Euroopa 2020“ (2) eesmärkidega, Euroopa liidu juhtalgatustega ja majanduskasvu toetamiseks eriti oluliste valdkondadega, nagu peamised progressi võimaldavad tehnoloogiad (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Riigiabi ajakohastamise algatusega (4) nõutakse, et riigiabi oleks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetidega suunatud üleeuroopalist huvi pakkuvatele eesmärkidele, et kõrvaldada turutõrkeid ja muid olulisi süsteemseid vigu, mis takistavad majanduskasvu ja töökohtade loomist ning ühtse, dünaamilise ja konkurentsivõimelise siseturu väljakujunemist. Üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide rakendamine nõuab tihti avaliku sektori asutuste märkimisväärset osalust, sest muidu turg selliseid projekte ei rahastaks. Et tagada võrdsete tingimuste säilimine siseturul, kehtestatakse käesoleva teatisega eeskirjad, mida kohaldatakse juhul, kui selliste projektide riiklik rahastamine kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Riigiabi ajakohastamise algatus on hea võimalus olemasolevate juhiste ajakohastamiseks ja koondamiseks ühte dokumenti, et viia need kooskõlla strateegia „Euroopa 2020“ ja riigiabi ajakohastamise algatuse eesmärkidega ning laiendada neid ka muudele valdkondadele, kus neid saaks kohaldada. Seetõttu asendatakse käesolevate suunistega kõik olemasolevad sätted, kus käsitletakse üleeuroopalist huvi pakkuvaid projekte. Nii antakse suunistega lepinguosalistele konkreetsele valdkonnale suunatud ja mitut valdkonda hõlmavad juhised, mille eesmärk on edendada Euroopa ühiseid huve teenivaid olulisi koostööprojekte. |
| --- | --- |

6.

| 7. | EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis b on sätestatud, et abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks võib pidada EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks. Seepärast esitatakse käesolevates suunistes juhised kriteeriumide kohta, mida EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet“) kohaldab üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antud riigiabi hindamisel. Esiteks on siin määratletud kohaldamisala ning seejärel esitatud loend kriteeriumidest, mille abil järelevalveamet hindab selliste projektide olemust ja olulisust EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamise eesmärgil. Seejärel selgitatakse, kuidas järelevalveamet hindab üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide riikliku rahastamise sobivust, lähtudes riigiabi eeskirjadest. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Suunistes ei välistata võimalust, et üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimiseks antud abi võib käsitada EMP lepingu toimimisega kokkusobivana selle muude sätete (eelkõige artikli 61 lõike 3 punkti c) ja nende rakenduseeskirjade alusel. Riigiabi raamistikku on ajakohastatud eesmärgiga pakkuda lepinguosalistele rohkem võimalusi selliste oluliste projektide toetamiseks, mis aitavad kõrvaldada eri valdkondade turutõrkeid ning sidususe probleeme, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist. Sellised sätted aga ei pruugi täielikult hõlmata üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide iseärasusi, mille kohta võib olla vajalik kehtestada abikõlblikkust, sobivust ja menetluskorda käsitlevad erisätted. Seda käesolevate suunistega tehaksegi. |
| --- | --- |

8.

2.   Kohaldamisala

| 9. | Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõigi majandusharude üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide suhtes. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Suuniseid ei kohaldata alljärgnevale:






  a) | meetmed, millega antakse abi raskustes olevatele ettevõtetele, nagu need on määratletud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes (5) või neid muutvates või asendavates suunistes; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

meetmed, millega antakse abi raskustes olevatele ettevõtetele, nagu need on määratletud päästmise ja ümberkorraldamise suunistes (5) või neid muutvates või asendavates suunistes;

| b) | meetmed, mis hõlmavad abi ettevõtetele, kellele on järelevalveameti eelneva otsuse alusel (millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja EMP lepinguga kokkusobimatuks) esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis hõlmavad abi ettevõtetele, kellele on järelevalveameti eelneva otsuse alusel (millega abi on tunnistatud ebaseaduslikuks ja EMP lepinguga kokkusobimatuks) esitatud seni täitmata korraldus abi tagasimaksmiseks;

| c) | abimeetmed, mille puhul meede ise, selle tingimused või rahastamisviis on EMP õiguse põhimõtteline rikkumine, (6) eelkõige alljärgnev:






  — | abimeetmed, mille puhul on abi andmise tingimuseks abisaaja peakorteri asumine asjaomases lepingosalisest riigis või tegutsemine peamiselt selles riigis; |
| --- | --- | --- |

c)

abimeetmed, mille puhul meede ise, selle tingimused või rahastamisviis on EMP õiguse põhimõtteline rikkumine, (6) eelkõige alljärgnev:

—

abimeetmed, mille puhul on abi andmise tingimuseks abisaaja peakorteri asumine asjaomases lepingosalisest riigis või tegutsemine peamiselt selles riigis;

| — | abimeetmed, mille puhul on abi andmise tingimus, et abisaaja kohustub kasutama riigis toodetud tooteid või seal pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

—

abimeetmed, mille puhul on abi andmise tingimus, et abisaaja kohustub kasutama riigis toodetud tooteid või seal pakutavaid teenuseid;

| — | abimeetmed, mis piiravad abisaaja võimalust kasutada teadus- ja arendusarendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi teises lepinguosalisest riigis. |
| --- | --- |

—

abimeetmed, mis piiravad abisaaja võimalust kasutada teadus- ja arendusarendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi teises lepinguosalisest riigis.

3.   Abikõlblikkuse kriteeriumid

| 11. | Selleks et kindlaks teha, kas projekt kuulub EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti b kohaldamisalasse, kohaldatakse järgmisi kriteeriume. |
| --- | --- |

11.

3.1.   Projekti määratlus

| 12. | Abi taotletakse üksikprojektile, mille eesmärgid ja elluviimise tingimused (sh osavõtjad ja rahastamine) on selgelt määratletud (7). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Järelevalveamet võib lugeda abikõlblikuks ka integreeritud projekti, st rühma üksikprojekte, mis on koondatud ühise struktuuri, tegevuskava või programmi alla, millel on ühine eesmärk ja mis põhineb ühtsel süsteemsel lähenemisviisil. Integreeritud projekti üksikosad võivad olla seotud tarneahela eri tasanditega, kuid peavad üksteist täiendama ja olema vajalikud olulise üleeuroopalise eesmärgi saavutamiseks (8). |
| --- | --- |

13.

3.2.   Üleeuroopaline huvi

3.2.1.   Kumulatiivsed üldkriteeriumid

| 14. | Projekt peab aitama konkreetselt, selgelt ja äratuntavalt kaasa ühe või mitme euroopaülese eesmärgi saavutamisele ning sellel peab olema märkimisväärne mõju EMP konkurentsivõimele ja jätkusuutlikule kasvule, lahendades ühiskonnaprobleeme või luues väärtust kogu EMPs. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Projekt peab aitama oluliselt kaasa Euroopa ühiste eesmärkide saavutamisele, näiteks olema ülitähtis strateegia „Euroopa 2020“, Euroopa teadusruumi, progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia, (9) Euroopa energiastrateegia, (10) 2030. aastani kehtiva energia- ja kliimapoliitika raamistiku, (11) Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia, (12) Euroopa elektroonikastrateegia ning üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude seisukohast või selliste liidu juhtalgatuste jaoks nagu „Innovaatiline liit“, (13) digitaalarengu tegevuskava, (14)„Ressursitõhus Euroopa“ (15) või „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika“ (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Projektis peab tavaliselt osalema mitu lepinguosalisest riiki (17) ning sellest saadav kasu ei tohi piirduda rahastavate riikidega, vaid peab laienema olulisele osale EMP territooriumist. Projektist saadav kasu tuleb selgelt, konkreetselt ja äratuntavalt määratleda (18). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Projektist saadav kasu ei tohi piirduda asjaomaste ettevõtete või sektoriga, vaid sellel peab olema laiem tähtsus Euroopa majandusele ja ühiskonnale ülekanduva positiivse mõju kaudu (nt süsteemne mõju väärtusahela mitmele tasandile, eelnevatele või järgnevatele turgudele, alternatiivne kasutus muudes sektorites või üleminek ühelt transpordiliigilt teisele), mis on määratletud selgelt, konkreetselt ja äratuntavalt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Projekt peab hõlmama abisaaja omaosalust. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Projekt peab järgima keskkonnale kahjulike toetuste järkjärgulise kaotamise põhimõtet, mida on rõhutatud ressursitõhususe tegevuskavas (19). |
| --- | --- |

19.

3.2.2.   Üldised positiivsed näitajad

| 20. | Lisaks punktis 3.2.1 sätestatud kumulatiivsetele kriteeriumidele võtab järelevalveamet leebema seisukoha, kui:






  a) | projekt on liigilt, eesmärgilt ja rahastamisvajadustelt kavandatud nii, et kõigil huvitatud lepinguosalistel on võimalik osaleda; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

projekt on liigilt, eesmärgilt ja rahastamisvajadustelt kavandatud nii, et kõigil huvitatud lepinguosalistel on võimalik osaleda;

| b) | projekti on kaasatud Euroopa Komisjon või muu juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused (nt Euroopa Investeerimispank); |
| --- | --- |

b)

projekti on kaasatud Euroopa Komisjon või muu juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused (nt Euroopa Investeerimispank);

| c) | projekti väljavalimises osaleb Euroopa Komisjon või muu juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, tingimusel et kõnealune isik tegutseb selle ülesande täitmisel rakendusstruktuurina; |
| --- | --- |

c)

projekti väljavalimises osaleb Euroopa Komisjon või muu juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, tingimusel et kõnealune isik tegutseb selle ülesande täitmisel rakendusstruktuurina;

| d) | projekti juhtimisstruktuuris on Euroopa Komisjon või muu juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, ja mitu lepinguosalist; |
| --- | --- |

d)

projekti juhtimisstruktuuris on Euroopa Komisjon või muu juriidiline isik, kellele komisjon on delegeerinud oma volitused, ja mitu lepinguosalist;

| e) | projekt sisaldab olulisi koostöömeetmeid (partnerite arv, eri sektorite organisatsioonide või eri suurusega ettevõtete kaasamine); |
| --- | --- |

e)

projekt sisaldab olulisi koostöömeetmeid (partnerite arv, eri sektorite organisatsioonide või eri suurusega ettevõtete kaasamine);

| f) | projekti kaasrahastatakse EFTA või Euroopa Liidu vahenditest (20). |
| --- | --- |

f)

projekti kaasrahastatakse EFTA või Euroopa Liidu vahenditest (20).

3.2.3.   Erikriteeriumid

| 21. | Teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektid peavad olema tõeliselt uuenduslikud või looma sektori tehnika taset arvestades olulist lisaväärtust. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tööstusliku kasutuselevõtu projektid peavad võimaldama uue teadus- ja innovatsioonimahuka toote või teenuse väljatöötamist ja/või täiesti uudse tootmisprotsessi kasutuselevõtmist. Olemasolevate seadmete korrapärane ajakohastamine innovatsioonita ja olemasolevate toodete uute versioonide väljatöötamine ei sobi üleeuroopalist huvi pakkuvaks projektiks. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Keskkonna-, energeetika- või transpordiprojektid peavad olema kas väga tähtsad Euroopa Liidu keskkonna- või energeetikastrateegia (sh varustuskindlus) või transpordistrateegia seisukohast või mõjutama oluliselt siseturgu, hõlmates muu hulgas neid konkreetseid sektoreid. |
| --- | --- |

23.

3.3.   Projekti tähtsus

| 24. | Et projekt sobiks üleeuroopalist huvi pakkuvaks projektiks, peab see olema kvantitatiivselt või kvalitatiivselt tähtis. Projekt peab olema eriti suur kas mahu või ulatuse poolest ja/või sisaldama suurt tehnoloogilist või finantsriski. |
| --- | --- |

24.

4.   Sobivuskriteeriumid

| 25. | Hinnates üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimiseks antud abi kokkusobivust EMP lepingu toimimisega lähtuvalt EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktist b, võtab järelevalveamet arvesse järgmisi kriteeriume (21). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kaalukriteeriumi kohaldades hindab järelevalveamet, kas abi eeldatav positiivne mõju kaalub üles selle võimaliku negatiivse mõju, nagu on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Projekti olemust arvesse võttes võib järelevalveamet leida, et kui projekt vastab eespool 3. jaos sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, eeldatakse turutõrke või muu olulise süsteemse vea olemasolu ja panust üleeuroopalist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

27.

4.1.   Abi vajalikkus ja proportsionaalsus

| 28. | Abiga ei tohi subsideerida sellise projekti kulusid, mida ettevõtted teeks igal juhul, ja sellega ei tohi hüvitada majandustegevuse tavalist äririski. Projekti elluviimine ilma abita peaks olema võimatu või olema võimalik väiksemas mahus või ulatuses või muul viisil, mis märkimisväärselt vähendaks projektist oodatavat kasu (22). Abi peetakse proportsionaalseks ainult juhul, kui väiksema abiga ei ole võimalik saavutada sama tulemust. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Lepinguosaline peab esitama järelevalveametile abi saava projekti kohta piisavalt teavet ja samuti põhjaliku kirjelduse vastupidise stsenaariumi kohta, mille puhul ei anna abi ükski lepinguosaline. Vastupidine stsenaarium võib olla alternatiivse projekti puudumine, abisaaja sisemises otsusetegemises selgelt määratletud ja piisavalt prognoositav alternatiivprojekt või osaliselt või täielikult väljaspool EMPd elluviidav alternatiivprojekt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Alternatiivse projekti puudumisel kontrollib järelevalveamet, et abisumma ei ületaks abi saava projekti piisavat kasumlikkust tagavat miinimumi, võimaldades näiteks saavutada sektoris või asjaomase ettevõtte puhul tavalise projekti sisemise tulumäära. Selleks otstarbeks võib kasutada ka tavalisi tulumäärasid, mida abi saav ettevõte muude sarnaste investeerimisprojektide puhul tavaliselt eeldab, äriühingu kui terviku kapitalikulu või asjaomases majandusharus tavapäraselt täheldatud tulumäärasid. Arvesse tuleb võtta kõiki asjassepuutuvaid eeldatavaid kulusid ja tulusid projekti kestuse jooksul. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Abi ülemmäära kindlaksmääramisel lähtutakse abikõlblike kuludega seotud rahastamispuudujäägist. Kui rahastamispuudujäägi analüüs seda lubab, võib abi osakaal olla kuni 100 % abikõlblikest kuludest. Rahastamispuudujäägi all mõistetakse asjaomase diskontoteguri alusel (mis kajastab tulumäära, mida abisaajal on vaja projekti läbiviimiseks, pidades eelkõige silmas sellega seotud riske) jooksvale väärtusele diskonteeritud positiivsete ja negatiivsete rahavoogude vahet investeeringu eluea jooksul. Abikõlblikud kulud on sätestatud lisas (23). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kui näiteks äriühingu sisedokumentidega tõendatakse, et abisaajal on selge valik, kas viia ellu abi saav projekt või alternatiivne abita projekt, võrdleb järelevalveamet abi saava projekti investeeringu ja abi mitteandmise korral tehtava investeeringu eeldatavat nüüdispuhasväärtust, võttes arvesse erinevate äristsenaariumide tõenäosust. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Järelevalveamet võtab analüüsimisel arvesse alljärgnevat:








  a) | kavandatud muutuse üksikasjad | : | lepinguosaline peab üksikasjalikult kirjeldama käitumise muutust, mida riigiabiga tahetakse saavutada (uue projekti algatamine, projekti mahu või ulatuse laiendamine või kiirem teostamine). Käitumise muutuse kindlakstegemiseks tuleb võrrelda kavandatava tegevuse eeldatavat tulemust ja taset abi andmise ja mitteandmise korral. Stsenaariumide erinevus näitab abimeetme toimet ja ergutavat mõju; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | tulusus | : | kui projekt iseenesest ei ole eraettevõtte jaoks piisavalt tulus, kuid toob olulist kasu ühiskonnale, on abil tõenäoliselt ergutav mõju. |

33.

a)

kavandatud muutuse üksikasjad

:

lepinguosaline peab üksikasjalikult kirjeldama käitumise muutust, mida riigiabiga tahetakse saavutada (uue projekti algatamine, projekti mahu või ulatuse laiendamine või kiirem teostamine). Käitumise muutuse kindlakstegemiseks tuleb võrrelda kavandatava tegevuse eeldatavat tulemust ja taset abi andmise ja mitteandmise korral. Stsenaariumide erinevus näitab abimeetme toimet ja ergutavat mõju;

b)

tulusus

:

kui projekt iseenesest ei ole eraettevõtte jaoks piisavalt tulus, kuid toob olulist kasu ühiskonnale, on abil tõenäoliselt ergutav mõju.

| 34. | Rahvusvahelise kaubanduse tegelike või võimalike otseste või kaudsete moonutuste kõrvaldamiseks võib järelevalveamet eeldada, et väljaspool EMPd asuvad konkurendid on (viimase kolme aasta jooksul) kaudselt või otseselt saanud või hakkavad saama samaväärse osatähtsusega abi samalaadsete projektide jaoks. Kui aga rahvusvahelise kaubanduse moonutused ilmnevad tõenäoliselt enam kui kolme aasta pärast, võib vaatlusperioodi sektori iseloomu arvestades vastavalt pikendada. Võimaluse korral esitab lepinguosaline järelevalveametile piisava teabe, mille alusel hinnata olukorda ja eriti vajadust võtta arvesse kolmandas riigis tegutseva konkurendi konkurentsieelist. Kui järelevalveametil puuduvad tõendid antud või pakutud abi kohta, võib tema otsus põhineda ka kaudsetel tõenditel. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Tõendite kogumisel võib järelevalveamet kasutada oma uurimisvolitusi (24). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Abimeetme valimisel tuleb lähtuda turutõrkest või muust olulisest süsteemsest veast, mida abimeetmega soovitakse kõrvaldada. Näiteks kui probleem, mille leevendamiseks abi antakse, on rahastamise halb kättesaadavus, peaksid lepinguosalised üldiselt andma abi likviidsustoetusena (nt laen või garantii) (25). Kui ettevõttele on vaja pakkuda ka teatavas ulatuses riskide jagamist, tuleks abimeetmeks üldiselt valida tagasimakstav ettemakse. Tagasimakstavat abi võib üldjuhul pidada positiivseks näitajaks. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Analüüsil tuleb vajaduse korral arvestada energiajulgeoleku ja energiatõhususe eesmärkidega. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Järelevalveamet eelistab abisaaja olulise omaosalusega projekte või projekte, millesse on kaasatud sõltumatud erainvestorid. Osalust materiaalsete ja immateriaalsete varade ning maa kujul tuleb kajastada turuhinnaga. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Positiivseks näitajaks peetakse abisaajate valimist konkurentsil põhineva, läbipaistva ja mittediskrimineeriva pakkumismenetluse tulemusena. |
| --- | --- |

39.

4.2.   Põhjendamatute konkurentsimoonutuste ärahoidmine ja kaalukriteerium

| 40. | Lepinguosaline peab esitama tõendid selle kohta, et kavandatav abimeede on projekti eesmärgi saavutamiseks sobiv poliitikavahend. Abimeedet ei peeta sobivaks, kui muude, vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega on võimalik saada sama tulemus. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Et abi oleks sobiv, peab abimeetme negatiivne mõju konkurentsile ja lepinguosaliste vahelisele kaubandusele olema tagasihoidlik ning väiksem kui positiivne mõju üleeuroopalist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Järelevalveamet keskendub oma analüüsis abimeetme negatiivse mõju hindamisel abi tõenäolisele mõjule ettevõtetevahelisele konkurentsile asjaomastel tooteturgudel (sh eelmise ja järgmise etapi turgudel) ning liigse tootmisvõimsuse ohule. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Järelevalveamet hindab turulepääsu piiramise ja turgu valitseva seisundi tekkimise ohtu, eriti kui uurimistulemused puuduvad või neid levitatakse piiratult. Taristuprojektid peavad tagama taristu (26) avatud ja mittediskrimineeriva kasutatavuse ning mittediskrimineeriva hinnastamise (27). |
| --- | --- |

43.

| 44. | Järelevalveamet hindab võimalikku negatiivset mõju kaubandusele, sealhulgas ohtu, et lepinguosaliste vahel tekib asukohavaliku tõttu toetuste andmise võistlus. |
| --- | --- |

44.

4.3.   Läbipaistvus

| 45. | Lepinguosalised tagavad riiklikul või piirkondlikul tasandil järgmise teabe avaldamise ülevaatlikul riigiabi veebisaidil:






  a) | abimeetme ja selle rakendussätete tekst või link sellele; |
| --- | --- | --- |

45.

a)

abimeetme ja selle rakendussätete tekst või link sellele;

| b) | abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed); |
| --- | --- |

b)

abi andva(te) asutus(t)e nimi (nimed);

| c) | abisaaja nimi, igale abisaajale antava abi vorm ja summa, abi andmise kuupäev, ettevõtte liik (VKE/suurettevõte); abisaaja asukoha piirkond (NUTS II tasandil); ja peamine majandussektor, milles ettevõte tegutseb (NACE rühma tasandil) (28). |
| --- | --- |

c)

abisaaja nimi, igale abisaajale antava abi vorm ja summa, abi andmise kuupäev, ettevõtte liik (VKE/suurettevõte); abisaaja asukoha piirkond (NUTS II tasandil); ja peamine majandussektor, milles ettevõte tegutseb (NACE rühma tasandil) (28).

| 46. | Sellisest nõudest võib vabastada alla 500 000 euro suuruse üksikabi puhul. Eelkirjeldatud teave tuleb avaldada pärast abi andmise otsuse tegemist, seda tuleb säilitada vähemalt kümme aastat ja see peab olema üldsusele piiranguteta kättesaadav (29). Enne 1. juulit 2016 ei pea lepinguosalised seda teavet avaldama. |
| --- | --- |

46.

5.   Lõppsätted

5.1.   Teavitamiskohustus

| 47. | EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt peavad lepinguosalised järelevalveametit eelnevalt teavitama mis tahes riigiabi (sh üleeuroopalist huvi pakkuvatele projektidele antava riigiabi) andmise või muutmise kavatsusest. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Samas üleeuroopalist huvi pakkuvas projektis osalevatel lepinguosalistel on soovitatav esitada järelevalveametile võimaluse korral ühine teatis. |
| --- | --- |

48.

5.2.   Järelhindamine ja aruandlus

| 49. | Projekti käigus tuleb esitada korrapäraselt aruandeid. Vajaduse korral võib järelevalveamet nõuda järelhindamist. |
| --- | --- |

49.

5.3.   Jõustumine, kehtivus ja läbivaatamine

| 50. | Suuniseid kohaldatakse vastuvõtmiskuupäevast 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Järelevalveamet kohaldab suunistes sätestatud põhimõtteid kõikide teatatud abiprojektide suhtes, mille kohta tal palutakse teha otsus pärast suuniste avaldamist järelevalveameti veebisaidil, isegi kui projektidest on teatatud enne avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kooskõlas ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade peatükiga riigiabisuuniste II osas (30) kohaldab järelevalveamet teatamata abi suhtes suuniseid, kui abi anti pärast nende jõustumist, ning muudel juhtudel eeskirju, mis kehtisid abi andmise ajal. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Järelevalveamet võib suuniseid muuta igal ajal, kui see on vajalik konkurentsipoliitikaga seotud põhjustel, või selleks, et võtta arvesse muid poliitilisi strateegiaid ja rahvusvahelisi kohustusi, turumuutusi või mis tahes muul põhjendatud juhul. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Suunised vastavad Euroopa Komisjoni teatisele kriteeriumide kohta, mis võimaldavad analüüsida üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide elluviimise toetamiseks antava riigiabi kokkusobivust siseturuga, avaldatud 20. juunil 2014 (ELT C 188, 20.6.2014, lk 4).

(2)  Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“, KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“, COM(2012) 341 (final), 26. juuni 2012.

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi riigiabi ajakohastamine“, COM(2012) 209 (final), 8. mai 2012.

(5)  Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, otsus nr 321/14/COL (ELT L 271, 16.10.2015, lk 35, ja EMP kaasanne nr 62, 15.10.2015, lk 1). Kõnealuste suuniste punktis 23 on selgitatud, et kui raskustes oleva äriühingu eksistents on sattunud ohtu, ei saa seda kasutada muude poliitiliste eesmärkide saavutamise vahendina, enne kui tema elujõulisus on tagatud.

(6)  Vt näiteks kohtuasi C-156/98: Saksamaa vs. komisjon EU:C:2000:467, punkt 78, ja kohtuasi C-333/07: Régie Networks vs. Rhone Alpes Bourgogne EU:C:2008:764, punktid 94–116.

(7)  Teadus- ja arendusprojektide puhul tuleb juhul, kui kaks või enam projekti ei ole üksteisest selgelt eristatavad ning eelkõige siis, kui neil eraldivõetuna puudub tehnoloogilise edu saavutamise tõenäosus, käsitada neid ühe projektina. Abi projektile, millega kaasneb üksnes projekti elluviimise koha muutus EMPs, kuid ei muutu projekti olemus, maht ega ulatus, ei peeta sobivaks.

(8)  Edaspidi nimetatakse nii üksikprojekti kui ka integreeritud projekti lihtsalt projektiks.

(9)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Progressi võimaldavate tehnoloogiate Euroopa strateegia – võimalus majanduskasvuks ja uuteks töökohtadeks“, COM(2012) 341 (final), 26. juuni 2012.

(10)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Energia 2020 – Säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia“, KOM(2010) 639 (lõplik), 10. november 2010.

(11)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“, COM(2014) 15 (final), 22. jaanuar 2014.

(12)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa energiajulgeoleku strateegia“, COM(2014) 330 (final), 28. mai 2014.

(13)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus“ Innovaatiline liit„
  “, KOM(2010) 546 (lõplik), 6. oktoober 2010.

(14)  Euroopa Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele „Euroopa digitaalarengu tegevuskava“, KOM(2010) 245 (lõplik), 26.august 2010, kinnitatud EMP parlamentaarse ühiskomitee 37. istungi resolutsiooniga 26. oktoobril 2011.

(15)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus“, KOM(2011) 21, 26. jaanuar 2011.

(16)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika: jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale“, KOM(2010) 614 (lõplik), 28. oktoober 2010.

(17)  Välja arvatud ühendatud teadusuuringute taristud ja TEN-T projektid, mis on põhimõtteliselt rahvusvahelise tähtsusega, sest need moodustavad osa füüsiliselt seotud piiriülesest võrgust või on olulised piiriülese liikluskorralduse ja koostalitlusvõime parandamiseks.

(18)  Ainuüksi asjaolust, et projekti teostavad eri riikides asuvad ettevõtted või teadusuuringute taristut kasutavad hiljem EMP eri riikides asutatud ettevõtted, ei piisa selleks, et projekti saaks lugeda üleeuroopalist huvi pakkuvaks projektiks. Euroopa Kohus on märkinud, et projekti võib lugeda üleeuroopalist huvi pakkuvaks, kui see on osa Euroopa rahvusvahelisest programmist, mida toetavad ühiselt mitme EMP liikmesriigi valitsused või mis tuleneb mitme EMP liikmesriigi kooskõlastatud tegevusest võitluses ühise ohu vastu. Liidetud kohtuasjad C-62/87 ja 72/87: Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel vs. komisjon EU:C:1988, lk 132, punktid 22–23.

(19)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ressursitõhusa Euroopa tegevuskava“, KOM(2011) 571 (lõplik), 20. september 2011.

(20)  EFTA või Euroopa Liidu rahalised vahendid, mida keskselt haldavad EMP või ELi institutsioonid, asutused, ühisettevõtted või muud organid ja mis ei ole otseselt ega kaudselt lepinguosaliste kontrolli all, ei ole riigiabi.

(21)  Kohtupraktika kohaselt on järelevalveametil üleeuroopalist huvi pakkuvate projektide sobivuse hindamisel kaalutlusõigus. Liidetud kohtuasjad C-62/87 ja 72/87: Exécutif régional wallon ja SA Glaverbel vs. komisjon (EKL 1988, lk 1573, punkt 21).

(22)  Abitaotlus peab eelnema tööde alustamisele, mis on kas investeeringuga seotud ehitustööde alustamine või esimene kindel kohustus tellida seadmeid või muu kohustus, mis teeb investeeringu pöördumatuks (olenevalt sellest, kumb on varajasem). Maa ostmist ja ettevalmistustöid, nagu lubade saamist ja esialgseid teostatavusuuringuid, ei peeta tööde alustamiseks.

(23)  Integreeritud projekti korral tuleb abikõlblikud kulud esitada eraldi iga üksikprojekti kohta.

(24)  Vt nõukogu 22. juuli 2013. aasta määruse (EL) nr 734/2013 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 1 lõige 3 (ELT L 204, 31.7.2013, lk 15). Suuniste vastuvõtmise ajal kaaluti määruse (EL) nr 734/2013 kaasamist EMP lepingusse. Määrus (EÜ) nr 659/1999 kaasati EMP lepingusse ühiskomitee otsusega nr 164/2001 (EÜT L 65, 7.3.2002, lk 46, ja EMP kaasanne nr 13, 7.3.2002, lk 26).

(25)  Garantiina antav abi peab olema ajaliselt piiritletud ja laenuna antava abi suhtes tuleb kohaldada tagasimakseperioodi.

(26)  Kahtluse vältimiseks ei loeta katsetootmisliine taristuks.

(27)  Kui tegu on energiataristu projektiga, kohaldatakse selle suhtes siseturu õigusaktide tariifi- ja liitumissätteid ning eraldamisnõudeid.

(28)  Välja arvatud ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja järelevalveameti nõusolekul (vt otsuse nr 15/04/COL peatükk ametisaladuse kohta riigiabi otsustes (ELT L 154, 8.6.2006, lk 27 ja EMP kaasanne nr 29, 8.6.2006, lk 1)).

(29)  Teave tuleb avaldada kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast. Ebaseadusliku abi korral peavad lepinguosalised tagama kõnealuse teabe avaldamise tagantjärele, hiljemalt kuue kuu jooksul alates järelevalveameti otsuse kuupäevast. Teave peab olema vormingus, kust saab andmeid otsida, väljavõtteid teha ja hõlpsasti internetis avaldada (nt CSV- või XML-vormingus).

(30)  Otsus nr 154/07/COL (ELT L 73, 19.3.2009, lk 23, ja EMP kaasanne nr 15, 19.3.2009, lk 1).

Liide

Abikõlblikud kulud

| a) | Teostatavusuuringud (sh ettevalmistavad tehnilised uuringud) ja projekti elluviimiseks vajalike lubade hankimise kulud. |
| --- | --- |

a)

Teostatavusuuringud (sh ettevalmistavad tehnilised uuringud) ja projekti elluviimiseks vajalike lubade hankimise kulud.

| b) | Vahendite ja seadmete (sh käitiste ja transpordivahendite) kulud sellisel määral ja ajavahemikul, mil neid vahendeid ja seadmeid projektis kasutatakse. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende kasutusea vältel, peetakse abikõlblikuks vaid projekti kestusele vastavaid hea raamatupidamistava kohaselt arvutatud amortisatsioonikulusid. |
| --- | --- |

b)

Vahendite ja seadmete (sh käitiste ja transpordivahendite) kulud sellisel määral ja ajavahemikul, mil neid vahendeid ja seadmeid projektis kasutatakse. Kui vahendeid ja seadmeid ei kasutata projektis kogu nende kasutusea vältel, peetakse abikõlblikuks vaid projekti kestusele vastavaid hea raamatupidamistava kohaselt arvutatud amortisatsioonikulusid.

| c) | Hoonete, taristu ja maa soetamis- või ehituskulud projektis kasutamise määrale ja kestusele vastavas mahus. Kui neid kulusid ei määrata kindlaks mitte amortisatsioonikulu, vaid omandi üleminekuga seotud kulude või tegelikult tekkinud kapitalikulude põhjal, tuleb maa, hoone või taristu jääkväärtus rahastamispuudujäägist kas eelnevalt või tagantjärele maha arvata. |
| --- | --- |

c)

Hoonete, taristu ja maa soetamis- või ehituskulud projektis kasutamise määrale ja kestusele vastavas mahus. Kui neid kulusid ei määrata kindlaks mitte amortisatsioonikulu, vaid omandi üleminekuga seotud kulude või tegelikult tekkinud kapitalikulude põhjal, tuleb maa, hoone või taristu jääkväärtus rahastamispuudujäägist kas eelnevalt või tagantjärele maha arvata.

| d) | Muud projekti jaoks vajaliku materjali, varustuse ja samalaadsete toodete kulud. |
| --- | --- |

d)

Muud projekti jaoks vajaliku materjali, varustuse ja samalaadsete toodete kulud.

| e) | Patentide ja muu immateriaalse vara omandamise, valideerimise ja kaitsmise kulud. Turutingimustel välisallikast ostetud või litsentsitud lepinguliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud ning üksnes projekti jaoks kasutatud nõustamisteenuste ja muude samalaadsete teenuste kulud. |
| --- | --- |

e)

Patentide ja muu immateriaalse vara omandamise, valideerimise ja kaitsmise kulud. Turutingimustel välisallikast ostetud või litsentsitud lepinguliste teadusuuringute, teadmiste ja patentide kulud ning üksnes projekti jaoks kasutatud nõustamisteenuste ja muude samalaadsete teenuste kulud.

| f) | Personali- ja halduskulud (sh üldkulud), mis on otseselt seotud teadus-, arendustegevuse või innovatsiooniga (sh sellisega, mis on seotud esmakordse tööstusliku kasutuselevõtuga) (1) või taristuprojektide puhul kantud taristu ehitamise ajal. |
| --- | --- |

f)

Personali- ja halduskulud (sh üldkulud), mis on otseselt seotud teadus-, arendustegevuse või innovatsiooniga (sh sellisega, mis on seotud esmakordse tööstusliku kasutuselevõtuga) (1) või taristuprojektide puhul kantud taristu ehitamise ajal.

| g) | Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu projektile antava abi puhul kapitali- ja tegevuskulud, kui tööstuslikule kasutuselevõtule eelneb teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon (2) ja ka tööstuslik kasutuselevõtt ise hõlmab olulise osana teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, mis on projekti edukaks elluviimiseks tingimata vajalik. Tegevuskulud peavad olema seotud projekti sellise osaga. |
| --- | --- |

g)

Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu projektile antava abi puhul kapitali- ja tegevuskulud, kui tööstuslikule kasutuselevõtule eelneb teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon (2) ja ka tööstuslik kasutuselevõtt ise hõlmab olulise osana teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, mis on projekti edukaks elluviimiseks tingimata vajalik. Tegevuskulud peavad olema seotud projekti sellise osaga.

| h) | Kui see on põhjendatud, võib aktsepteerida ka muid kulusid, kui need on lahutamatult seotud projekti elluviimisega, v.a punktiga g hõlmamata tegevuskulud. |
| --- | --- |

h)

Kui see on põhjendatud, võib aktsepteerida ka muid kulusid, kui need on lahutamatult seotud projekti elluviimisega, v.a punktiga g hõlmamata tegevuskulud.

---

(1)  Esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu all mõeldakse katserajatiste täiustamist või uuenduslikke seadmeid ja rajatisi, mida kasutatakse katsefaasile järgnevates etappides (sh testimisetapis), kuid see ei hõlma masstootmist ega müüki.

(2)  Esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu ei pea läbi viima sama üksus, mis tegeles teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga, eeldusel et esmakordse tööstusliku kasutuselevõtu üksus omandab õigused kasutada varasema teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tulemusi ning projekt hõlmab nii teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni kui ka esmakordset tööstuslikku kasutuselevõttu ja neist teatatakse koos.

---