# Jurnalul Oficial L 51/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.051.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 51 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5623 februarie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.051.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 51

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5623 februarie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2013/103/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 16 iunie 2011 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (
  1
  ) | 1 |
| Acord între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 | 8 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 165/2013 al Comisiei din 22 februarie 2013 de stabilire în avans, pentru 2013, a valorii ajutorului pentru depozitarea privată a untului | 11 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 166/2013 al Comisiei din 22 februarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 14 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/104/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Deciziei 2007/777/CE în ceea ce privește rubrica referitoare la Brazilia din lista cu țări terțe și părți ale acestora din care sunt autorizate importuri în Uniune de produse din fâșii de carne uscată și din carne pasteurizată
  [notificată cu numărul C(2013) 899]

   (
  1
  ) | 16 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2013/103/UE

*

Decizia Consiliului din 16 iunie 2011 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (
  1
  )

1

1

Acord între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999

8

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 165/2013 al Comisiei din 22 februarie 2013 de stabilire în avans, pentru 2013, a valorii ajutorului pentru depozitarea privată a untului

11

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 166/2013 al Comisiei din 22 februarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

14

DECIZII

2013/104/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 21 februarie 2013 de modificare a Deciziei 2007/777/CE în ceea ce privește rubrica referitoare la Brazilia din lista cu țări terțe și părți ale acestora din care sunt autorizate importuri în Uniune de produse din fâșii de carne uscată și din carne pasteurizată
  [notificată cu numărul C(2013) 899]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2013) 899]

1

16

| | | IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2013/105/CE |
| | * | Recomandarea Comisiei din 9 octombrie 2009 privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon | 18 |

IV   Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

2013/105/CE

*

Recomandarea Comisiei din 9 octombrie 2009 privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 23.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 51/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 16 iunie 2011

privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/103/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

Având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91, coroborat cu articolul 218 alineatul (5) și cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Dezvoltarea interoperabilității feroviare, atât în cadrul Uniunii, cât și între Uniune și țările învecinate, este un element central al politicii comune în domeniul transporturilor, care vizează în principal instituirea unui echilibru mai bun între diferitele moduri de transport. |
| --- | --- |

(1)

Dezvoltarea interoperabilității feroviare, atât în cadrul Uniunii, cât și între Uniune și țările învecinate, este un element central al politicii comune în domeniul transporturilor, care vizează în principal instituirea unui echilibru mai bun între diferitele moduri de transport.

| (2) | Uniunea dispune de competență exclusivă sau de competență partajată cu statele sale membre în domeniile reglementate de Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumită în continuare „convenția”). |
| --- | --- |

(2)

Uniunea dispune de competență exclusivă sau de competență partajată cu statele sale membre în domeniile reglementate de Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumită în continuare „convenția”).

| (3) | Aderarea Uniunii la convenție, în scopul exercitării competențelor sale, este permisă în temeiul articolului 38 din convenție. |
| --- | --- |

(3)

Aderarea Uniunii la convenție, în scopul exercitării competențelor sale, este permisă în temeiul articolului 38 din convenție.

| (4) | În numele Uniunii, Comisia a negociat cu Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (denumită în continuare „OTIF”) un acord de aderare a Uniunii la convenție (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(4)

În numele Uniunii, Comisia a negociat cu Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (denumită în continuare „OTIF”) un acord de aderare a Uniunii la convenție (denumit în continuare „acordul”).

| (5) | Acordul ar tebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(5)

Acordul ar tebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, Acordul între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumit în continuare „acordul”).

Textul acordului se atașează la prezenta decizie.

Articolul 2

La data semnării acordului, Uniunea emite o declarație în ceea ce privește exercitarea competențelor sale, în conformitate cu anexa I la prezenta decizie, precum și o declarație cu privire la articolul 2 din acord, în conformitate cu anexa II la prezenta decizie.

Articolul 3

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul prin care Uniunea își asumă obligații și să emită declarațiile menționate la articolul 2.

Articolul 4

Comisia reprezintă Uniunea în cadrul reuniunilor OTIF.

Articolul 5

Procedurile interne referitoare la pregătirea reuniunilor OTIF și cele referitoare la reprezentare și exercitarea votului sunt cele prevăzute în anexa III la prezenta decizie.

Articolul 6

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale.

Adoptată la Luxemburg, 16 iunie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

VÖLNER P.

---

ANEXA I

DECLARAȚIA UNIUNII EUROPENE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE EXERCITAREA COMPETENȚELOR

În sectorul feroviar, Uniunea Europeană (denumită în continuare „Uniunea”) își exercită competența partajată cu statele membre ale Uniunii (denumite în continuare „statele membre”), în temeiul articolelor 90 și 91, coroborate cu articolul 100 alineatul (1) și articolele 171 și 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”).

Titlul VI din TFUE instituie politica comună de transporturi a Uniunii, iar titlul XVI prevede contribuția Uniunii la crearea și dezvoltarea rețelelor transeuropene în sectorul transporturilor.

În mod explicit, articolul 91 din titlul VI din TFUE prevede că Uniunea poate adopta:

| — | norme comune aplicabile transporturilor internaționale efectuate din sau către teritoriul unui stat membru ori prin traversarea teritoriului unuia sau mai multor state membre; |
| --- | --- |

—

norme comune aplicabile transporturilor internaționale efectuate din sau către teritoriul unui stat membru ori prin traversarea teritoriului unuia sau mai multor state membre;

| — | condițiile în care transportatorii nerezidenți pot furniza servicii de transport într-un stat membru; |
| --- | --- |

—

condițiile în care transportatorii nerezidenți pot furniza servicii de transport într-un stat membru;

| — | măsuri care permit îmbunătățirea siguranței transporturilor; |
| --- | --- |

—

măsuri care permit îmbunătățirea siguranței transporturilor;

| — | orice alte dispoziții utile. |
| --- | --- |

—

orice alte dispoziții utile.

În ceea ce privește rețelele transeuropene, în conformitate cu articolul 171 din titlul XVI din TFUE, în mod explicit, Uniunea:

| — | stabilește un ansamblu de orientări care cuprinde obiectivele, prioritățile, precum și liniile directoare ale acțiunilor preconizate în domeniul rețelelor transeuropene; aceste orientări identifică proiecte de interes comun; |
| --- | --- |

—

stabilește un ansamblu de orientări care cuprinde obiectivele, prioritățile, precum și liniile directoare ale acțiunilor preconizate în domeniul rețelelor transeuropene; aceste orientări identifică proiecte de interes comun;

| — | pune în aplicare orice acțiune care se poate dovedi necesară pentru a asigura interoperabilitatea rețelelor, în special în domeniul armonizării standardelor tehnice; |
| --- | --- |

—

pune în aplicare orice acțiune care se poate dovedi necesară pentru a asigura interoperabilitatea rețelelor, în special în domeniul armonizării standardelor tehnice;

| — | poate susține proiecte de interes comun susținute de statele membre și definite în cadrul orientărilor menționate la prima liniuță, în special sub formă de studii de fezabilitate, de garanții pentru împrumuturi sau de dobânzi reduse; de asemenea, Uniunea poate contribui la finanțarea, în statele membre, a unor proiecte specifice în domeniul infrastructurii de transporturi prin intermediul Fondului de coeziune. |
| --- | --- |

—

poate susține proiecte de interes comun susținute de statele membre și definite în cadrul orientărilor menționate la prima liniuță, în special sub formă de studii de fezabilitate, de garanții pentru împrumuturi sau de dobânzi reduse; de asemenea, Uniunea poate contribui la finanțarea, în statele membre, a unor proiecte specifice în domeniul infrastructurii de transporturi prin intermediul Fondului de coeziune.

În temeiul acestor două dispoziții, Uniunea a adoptat un număr substanțial de instrumente juridice aplicabile transporturilor feroviare.

În temeiul dreptului Uniunii, Uniunii i s-a conferit competență exclusivă în materie de transporturi feroviare, materie în care Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumită în continuare „convenția”), sau instrumentele juridice adoptate în temeiul acesteia pot afecta sau modifica domeniul de aplicare a normelor în vigoare ale Uniunii.

În chestiunile reglementate de convenție în care Uniunea deține competență exclusivă, statele membre nu au nicio competență.

În cazul în care există norme ale Uniunii, dar nu sunt afectate de convenție sau de instrumentele juridice adoptate în temeiul acesteia, Uniunea și statele membre dețin competență partajată în chestiuni reglementate de convenție.

În apendice la prezenta anexă se regăsește lista instrumentelor Uniunii pertinente în vigoare la data încheierii prezentului acord. Sfera de competență a Uniunii care decurge din aceste texte trebuie evaluată în raport cu dispozițiile specifice din fiecare text, în special în măsura în care aceste dispoziții instituie norme comune. Competența Uniunii este în continuă evoluție. În cadrul Tratatului privind Uniunea Europeană și al TFUE, instituțiile competente ale Uniunii pot adopta decizii de stabilire a întinderii sferei de competență a Uniunii. De aceea, Uniunea își rezervă dreptul de a modifica prezenta declarație în consecință, fără ca aceasta să reprezinte o condiție preliminară pentru exercitarea competențelor sale în chestiuni reglementate de convenție.

Apendice la anexa I

INSTRUMENTE ALE UNIUNII EUROPENE REFERITOARE LA SUBIECTE PREVĂZUTE ÎN CONVENȚIE

Până la această dată, Uniunea și-a exercitat competența, inter alia, prin intermediul următoarelor instrumente ale Uniunii:

LEGISLAȚIE ECONOMICĂ/PRIVIND ACCESUL PE PIAȚĂ

| — | Regulamentul nr. 11 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, adoptat în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene (JO 52, 16.8.1960, p. 1121) |
| --- | --- |

—

Regulamentul nr. 11 privind eliminarea discriminării în materie de tarife și condiții de transport, adoptat în aplicarea articolului 79 alineatul (3) din Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene (JO 52, 16.8.1960, p. 1121)

| — | Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 237, 24.8.1991, p. 25) |
| --- | --- |

—

Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 237, 24.8.1991, p. 25)

| — | Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 143, 27.6.1995, p. 70) |
| --- | --- |

—

Directiva 95/18/CE a Consiliului din 19 iunie 1995 privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare (JO L 143, 27.6.1995, p. 70)

| — | Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea rețelei feroviare comunitare (JO L 75, 15.3.2001, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea rețelei feroviare comunitare (JO L 75, 15.3.2001, p. 1)

| — | Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind autorizarea întreprinderilor feroviare (JO L 75, 15.3.2001, p. 26) |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind autorizarea întreprinderilor feroviare (JO L 75, 15.3.2001, p. 26)

| — | Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (JO L 75, 15.3.2001, p. 29) |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (JO L 75, 15.3.2001, p. 29)

| — | Directiva 2004/51/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 164, 30.4.2004, p. 164; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 58) |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/51/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (JO L 164, 30.4.2004, p. 164; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 58)

| — | Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (JO L 315, 3.12.2007, p. 14) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (JO L 315, 3.12.2007, p. 14)

| — | Directiva 2007/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea căilor ferate comunitare și a Directivei 2001/14/CE privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară și tarifarea utilizării infrastructurii feroviare (JO L 315, 3.12.2007, p. 44) |
| --- | --- |

—

Directiva 2007/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de modificare a Directivei 91/440/CEE a Consiliului privind dezvoltarea căilor ferate comunitare și a Directivei 2001/14/CE privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară și tarifarea utilizării infrastructurii feroviare (JO L 315, 3.12.2007, p. 44)

LEGISLAȚIE ÎN DOMENIUL INTEROPERABILITĂȚII ȘI SIGURANȚEI

| — | Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (JO L 235, 17.9.1996, p. 6) |
| --- | --- |

—

Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (JO L 235, 17.9.1996, p. 6)

| — | Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 110, 20.4.2001, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 110, 20.4.2001, p. 1)

| — | Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (JO L 164, 30.4.2004, p. 44; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 16) |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (JO L 164, 30.4.2004, p. 44; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 16)

| — | Directiva 2004/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 96/48/CE a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză și a Directivei 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 164, 30.4.2004, p. 114; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 40) |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 de modificare a Directivei 96/48/CE a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză și a Directivei 2001/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean convențional (JO L 164, 30.4.2004, p. 114; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 40)

| — | Regulamentul (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (JO L 164, 30.4.2004, p. 1; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 3) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 881/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (JO L 164, 30.4.2004, p. 1; versiune corectată în JO L 220, 21.6.2004, p. 3)

| — | Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind certificarea mecanicilor de locomotivă care conduc locomotive și trenuri în sistemul feroviar comunitar (JO L 315, 3.12.2007, p. 51) |
| --- | --- |

—

Directiva 2007/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 privind certificarea mecanicilor de locomotivă care conduc locomotive și trenuri în sistemul feroviar comunitar (JO L 315, 3.12.2007, p. 51)

| — | Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (reformare) (JO L 191, 18.7.2008, p. 1) |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (reformare) (JO L 191, 18.7.2008, p. 1)

| — | Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13) |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/68/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 septembrie 2008 privind transportul interior de mărfuri periculoase (JO L 260, 30.9.2008, p. 13)

| — | Directiva 2008/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 345, 23.12.2008, p. 62) |
| --- | --- |

—

Directiva 2008/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 de modificare a Directivei 2004/49/CE privind siguranța căilor ferate comunitare (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 345, 23.12.2008, p. 62)

| — | Regulamentul (CE) nr. 1335/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (JO L 354, 31.12.2008, p. 51) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1335/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 881/2004 privind înființarea unei Agenții Europene a Căilor Ferate (Regulamentul privind agenția) (JO L 354, 31.12.2008, p. 51)

| — | Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (JO L 276, 20.10.2010, p. 22) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (JO L 276, 20.10.2010, p. 22)

OBLIGAȚII DE SERVICIU PUBLIC

| — | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (JO L 315, 3.12.2007, p. 1) |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (JO L 315, 3.12.2007, p. 1)

---

ANEXA II

DECLARAȚIA UNIUNII EUROPENE CU PRIVIRE LA ARTICOLUL 2 DIN ACORD

Sintagma „care reglementează domeniul în cauză” se interpretează ca aplicându-se într-un caz special reglementat de o prevedere a convenției, inclusiv a apendicelor la aceasta, dar care nu este reglementat de legislația Uniunii Europene.

---

ANEXA III

DISPOZIȚII INTERNE PENTRU CONSILIU, STATELE MEMBRE ȘI COMISIE REFERITOARE LA LUCRĂRILE OTIF

Ținând seama de necesitatea de reprezentare internațională unitară a Uniunii și a statelor sale membre în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană și cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și cu jurisprudența Curții de Justiție, a Uniuni Europene, inclusiv în etapa de executare a obligațiilor internaționale, Consiliul, statele membre și Comisia vor aplica următoarele dispoziții interne:

1.   Domeniul de aplicare

Prezentele dispoziții interne se vor aplica oricărei reuniuni ale oricăruia dintre organismele instituite în cadrul OTIF. Orice trimitere la termenul de „reuniune” în cuprinsul acestor dispoziții se interpretează ca incluzând prin analogie o trimitere la alte proceduri, ca de exemplu o procedură scrisă.

2.   Procedura de coordonare

| 2.1. | În vederea pregătirii oricărei reuniuni a OTIF, inclusiv, dar nu exclusiv, reuniunile Adunării generale, ale Comitetului administrativ sau ale altor comitete, reuniunile de coordonare vor avea loc:






  — | la Bruxelles, în cadrul grupului de lucru competent al Consiliului (de obicei, Grupul de lucru pentru transport terestru), cât mai curând posibil și ori de câte ori este necesar înainte de reuniunea OTIF; și, în plus, |
| --- | --- | --- |

2.1.

În vederea pregătirii oricărei reuniuni a OTIF, inclusiv, dar nu exclusiv, reuniunile Adunării generale, ale Comitetului administrativ sau ale altor comitete, reuniunile de coordonare vor avea loc:

—

la Bruxelles, în cadrul grupului de lucru competent al Consiliului (de obicei, Grupul de lucru pentru transport terestru), cât mai curând posibil și ori de câte ori este necesar înainte de reuniunea OTIF; și, în plus,

| — | la fața locului, în special la începutul și, dacă este necesar, în timpul și la sfârșitul unei reuniuni a OTIF. |
| --- | --- |

—

la fața locului, în special la începutul și, dacă este necesar, în timpul și la sfârșitul unei reuniuni a OTIF.

| 2.2. | În cadrul reuniunilor de coordonare se convine cu privire la pozițiile care urmează să fie adoptate doar în numele Uniunii sau în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia. Pozițiile statelor membre care țin de competența lor exclusivă pot face obiectul coordonării în cadrul acestor reuniuni în cazul în care statele membre convin cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

2.2.

În cadrul reuniunilor de coordonare se convine cu privire la pozițiile care urmează să fie adoptate doar în numele Uniunii sau în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia. Pozițiile statelor membre care țin de competența lor exclusivă pot face obiectul coordonării în cadrul acestor reuniuni în cazul în care statele membre convin cu privire la aceasta.

| 2.3. | În cadrul reuniunilor de coordonare se va decide cu privire la exercitarea responsabilităților în ceea ce privește declarațiile și votul asupra fiecărui punct de pe ordinea de zi a reuniunilor OTIF, cu privire la care se poate emite o declarație sau se preconizează procedura de vot. |
| --- | --- |

2.3.

În cadrul reuniunilor de coordonare se va decide cu privire la exercitarea responsabilităților în ceea ce privește declarațiile și votul asupra fiecărui punct de pe ordinea de zi a reuniunilor OTIF, cu privire la care se poate emite o declarație sau se preconizează procedura de vot.

| 2.4. | În vederea pregătirii reuniunilor de coordonare menționate la punctul 2.1, inclusiv a proiectelor de declarații și de documente de poziție, vor avea loc, dacă este necesar, discuții preliminare în cadrul comitetului aferent înființat în temeiul dreptului Uniunii din sectorul feroviar, respectiv:






  — | Comitetul pentru transportul mărfurilor periculoase pentru punctele vizate de apendicele RID la convenție; în cazul în care aceste puncte afectează interoperabilitatea feroviară sau abordarea comună în materie de siguranță dezvoltată în temeiul Directivei 2004/49/CE, trebuie să fie implicat, de asemenea, Comitetul pentru interoperabilitatea și siguranța feroviară; |
| --- | --- | --- |

2.4.

În vederea pregătirii reuniunilor de coordonare menționate la punctul 2.1, inclusiv a proiectelor de declarații și de documente de poziție, vor avea loc, dacă este necesar, discuții preliminare în cadrul comitetului aferent înființat în temeiul dreptului Uniunii din sectorul feroviar, respectiv:

—

Comitetul pentru transportul mărfurilor periculoase pentru punctele vizate de apendicele RID la convenție; în cazul în care aceste puncte afectează interoperabilitatea feroviară sau abordarea comună în materie de siguranță dezvoltată în temeiul Directivei 2004/49/CE, trebuie să fie implicat, de asemenea, Comitetul pentru interoperabilitatea și siguranța feroviară;

| — | Comitetul pentru dezvoltarea căilor ferate ale Uniunii pentru punctele vizate de apendicele A, B, D sau E la convenție și pentru alte sisteme juridice uniforme elaborate de OTIF; |
| --- | --- |

—

Comitetul pentru dezvoltarea căilor ferate ale Uniunii pentru punctele vizate de apendicele A, B, D sau E la convenție și pentru alte sisteme juridice uniforme elaborate de OTIF;

| — | Comitetul pentru interoperabilitatea și siguranța feroviară pentru punctele vizate de apendicele F sau G la convenție. |
| --- | --- |

—

Comitetul pentru interoperabilitatea și siguranța feroviară pentru punctele vizate de apendicele F sau G la convenție.

| 2.5. | Înaintea unei reuniuni a OTIF, Comisia va preciza care puncte de pe ordinea de zi fac obiectul coordonării Uniunii și va pregăti proiecte de declarații și de documente de poziție care urmează să fie discutate în cadrul reuniunilor de coordonare. |
| --- | --- |

2.5.

Înaintea unei reuniuni a OTIF, Comisia va preciza care puncte de pe ordinea de zi fac obiectul coordonării Uniunii și va pregăti proiecte de declarații și de documente de poziție care urmează să fie discutate în cadrul reuniunilor de coordonare.

| 2.6. | În cazul în care Comisia și statele membre nu pot conveni asupra unei poziții comune în cadrul reuniunilor de coordonare, inclusiv din cauza unui dezacord cu privire la repartizarea competențelor, chestiunea este transferată în sarcina Comitetului reprezentanților permanenți și/sau a Consiliului. |
| --- | --- |

2.6.

În cazul în care Comisia și statele membre nu pot conveni asupra unei poziții comune în cadrul reuniunilor de coordonare, inclusiv din cauza unui dezacord cu privire la repartizarea competențelor, chestiunea este transferată în sarcina Comitetului reprezentanților permanenți și/sau a Consiliului.

3.   Declarațiile și votarea în cadrul reuniunilor OTIF

| 3.1. | În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care țin exclusiv de competența Uniunii, Comisia va lua cuvântul și va vota în numele Uniunii. În urma acțiunii de coordonare corespunzătoare, statele membre pot, de asemenea, lua cuvântul pentru a susține și/sau a dezvolta poziția Uniunii. |
| --- | --- |

3.1.

În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care țin exclusiv de competența Uniunii, Comisia va lua cuvântul și va vota în numele Uniunii. În urma acțiunii de coordonare corespunzătoare, statele membre pot, de asemenea, lua cuvântul pentru a susține și/sau a dezvolta poziția Uniunii.

| 3.2. | În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care țin exclusiv de competența națională, statele membre vor lua cuvântul și vor vota. |
| --- | --- |

3.2.

În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care țin exclusiv de competența națională, statele membre vor lua cuvântul și vor vota.

| 3.3. | În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care conțin elemente de competență atât națională, cât și a Uniunii, președinția și Comisia vor exprima poziția comună. În urma acțiunii de coordonare corespunzătoare, statele membre pot lua cuvântul pentru a susține și/sau a dezvolta poziția comună. Statele membre sau Comisia, după caz, vor vota în numele Uniunii și al statelor membre în conformitate cu poziția comună. Decizia cu privire la partea care își va exercita dreptul de vot se ia în funcție de competența preponderentă (de exemplu, o competență care aparține în mai mare măsură statelor membre sau Uniunii). |
| --- | --- |

3.3.

În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care conțin elemente de competență atât națională, cât și a Uniunii, președinția și Comisia vor exprima poziția comună. În urma acțiunii de coordonare corespunzătoare, statele membre pot lua cuvântul pentru a susține și/sau a dezvolta poziția comună. Statele membre sau Comisia, după caz, vor vota în numele Uniunii și al statelor membre în conformitate cu poziția comună. Decizia cu privire la partea care își va exercita dreptul de vot se ia în funcție de competența preponderentă (de exemplu, o competență care aparține în mai mare măsură statelor membre sau Uniunii).

| 3.4. | În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care conțin elemente de competență atât națională, cât și a Uniunii, iar Comisia și statele membre nu au reușit să convină asupra unei poziții comune în conformitate cu dispozițiile de la punctul 2.6, statele membre și Comisia pot lua cuvântul și pot vota cu privire la aspectele care intră în mod clar în sfera lor de competență. |
| --- | --- |

3.4.

În cazul în care un punct de pe ordinea de zi vizează aspecte care conțin elemente de competență atât națională, cât și a Uniunii, iar Comisia și statele membre nu au reușit să convină asupra unei poziții comune în conformitate cu dispozițiile de la punctul 2.6, statele membre și Comisia pot lua cuvântul și pot vota cu privire la aspectele care intră în mod clar în sfera lor de competență.

| 3.5. | În ceea ce privește chestiunile asupra cărora nu s-a ajuns la niciun acord între Comisie și statele membre cu privire la repartizarea competențelor sau pentru care nu s-a putut obține majoritatea de voturi necesară pentru o poziție a Uniunii, se vor depune toate eforturile pentru a clarifica situația sau pentru a se ajunge la o poziție a Uniunii. Până la realizarea acestui lucru și după acțiunea de coordonare corespunzătoare, statele membre și/sau Comisia, după caz, vor avea dreptul de a lua cuvântul cu condiția ca poziția exprimată să nu aducă atingere unei viitoare poziții a Uniunii, să fie în concordanță cu politicile Uniunii și cu pozițiile Uniunii anterioare, precum și în conformitate cu dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

3.5.

În ceea ce privește chestiunile asupra cărora nu s-a ajuns la niciun acord între Comisie și statele membre cu privire la repartizarea competențelor sau pentru care nu s-a putut obține majoritatea de voturi necesară pentru o poziție a Uniunii, se vor depune toate eforturile pentru a clarifica situația sau pentru a se ajunge la o poziție a Uniunii. Până la realizarea acestui lucru și după acțiunea de coordonare corespunzătoare, statele membre și/sau Comisia, după caz, vor avea dreptul de a lua cuvântul cu condiția ca poziția exprimată să nu aducă atingere unei viitoare poziții a Uniunii, să fie în concordanță cu politicile Uniunii și cu pozițiile Uniunii anterioare, precum și în conformitate cu dreptul Uniunii.

| 3.6. | Reprezentanții statelor membre și ai Comisiei pot participa la reuniunile grupurilor de lucru ale OTIF care pregătesc reuniunile comitetelor tehnice ale OTIF, și anume Comitetul experților pentru transportul mărfurilor periculoase (RID) și Comitetul experților tehnici (TEC). În timpul participării la aceste grupuri de lucru, reprezentanții statelor membre și ai Comisiei pot aduce contribuții de natură tehnică și pot participa pe deplin la discuțiile cu caracter tehnic în baza cunoștințelor tehnice pe care le dețin. Aceste discuții nu au caracter obligatoriu pentru Uniune.
  Reprezentanții statelor membre și ai Comisiei vor depune eforturi susținute pentru a ajunge la o poziție comună și pentru a o apăra în timpul discuțiilor din cadrul grupurilor de lucru ale OTIF. |
| --- | --- |

3.6.

Reprezentanții statelor membre și ai Comisiei pot participa la reuniunile grupurilor de lucru ale OTIF care pregătesc reuniunile comitetelor tehnice ale OTIF, și anume Comitetul experților pentru transportul mărfurilor periculoase (RID) și Comitetul experților tehnici (TEC). În timpul participării la aceste grupuri de lucru, reprezentanții statelor membre și ai Comisiei pot aduce contribuții de natură tehnică și pot participa pe deplin la discuțiile cu caracter tehnic în baza cunoștințelor tehnice pe care le dețin. Aceste discuții nu au caracter obligatoriu pentru Uniune.

Reprezentanții statelor membre și ai Comisiei vor depune eforturi susținute pentru a ajunge la o poziție comună și pentru a o apăra în timpul discuțiilor din cadrul grupurilor de lucru ale OTIF.

4.   Revizuirea prezentelor dispoziții

La cererea unui stat membru sau a Comisiei, prezentele dispoziții vor fi revizuite luându-se în considerare experiența acumulată din punerea lor în aplicare.

---

ACORD

între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999

UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea”,

pe de o parte, și

Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare, denumită în continuare „OTIF”,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile contractante”,

AVÂND ÎN VEDERE Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (denumită în continuare „convenția”), în special articolul 38,

AVÂND ÎN VEDERE responsabilitățile pe care Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) le conferă Uniunii Europene în anumite domenii reglementate de convenție,

REAMINTIND că, în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, Uniunea s-a substituit Comunității Europene și i-a succedat acesteia și că, de la această dată, exercită toate drepturile și preia toate obligațiile Comunității Europene,

ÎNTRUCÂT convenția instituie Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF) cu sediul la Berna;

ÎNTRUCÂT obiectivul aderării Uniunii la convenție este de a sprijini OTIF în atingerea obiectivului său de promovare, îmbunătățire și facilitare a transportului internațional feroviar, atât din punct vedere tehnic, cât și din punct vedere juridic;

ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 3 din convenție, obligațiile care decurg din convenție în materie de cooperare internațională nu prevalează, pentru statele membre care sunt totodată state membre ale Uniunii sau state-părți la Acordul privind Spațiul Economic European, asupra obligațiilor care le revin în calitate de state membre ale Uniunii sau de state-părți la Acordul privind Spațiul Economic European;

ÎNTRUCÂT este necesară o clauză de deconectare pentru acele părți la convenție care țin de competența Uniunii, pentru a se indica faptul că statele membre ale Uniunii nu pot invoca și aplica direct între ele drepturile și obligațiile care decurg din convenție;

ÎNTRUCÂT convenția se aplică pe deplin între Uniune și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și celelalte părți contractante la convenție, pe de altă parte;

ÎNTRUCÂT aderarea Uniunii la convenție necesită stabilirea în mod clar a normelor de aplicare a prevederilor convenției Uniunii și statelor membre ale acesteia;

ÎNTRUCÂT condițiile privind aderarea Uniunii la convenție trebuie să permită Uniunii să își exercite, în cadrul convenției, competențele pe care i-au fost conferite de statele sale membre,

CONVIN CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII:

Articolul 1

Uniunea aderă la convenție în termenii și condițiile enunțate în prezentul acord, în conformitate cu dispozițiile articolului 38 din convenție.

Articolul 2

Fără a aduce atingere obiectului și scopului convenției de a promova, a îmbunătăți și a facilita traficul feroviar internațional și fără a aduce atingere aplicării depline a acesteia în relațiile cu alte părți la convenție, părțile la convenție care sunt state membre ale Uniunii aplică normele Uniunii și, prin urmare, nu aplică normele care decurg din această convenție, decât în măsura în care nu există norme ale Uniunii care reglementează domeniul în cauză.

Articolul 3

Sub rezerva dispozițiilor prezentului acord, dispozițiile convenției trebuie interpretate ca incluzând Uniunea, în cadrul competențelor sale, iar diferiții termeni folosiți pentru a desemna părțile contractante la convenție, precum și reprezentanții acestora, trebuie înțeleși în consecință.

Articolul 4

Uniunea nu contribuie la bugetul OTIF și nu ia parte la deciziile privind acest buget.

Articolul 5

Fără a aduce atingere exercitării drepturilor sale de vot prevăzute la articolul 6, Uniunea are dreptul de a fi reprezentată și de a lua parte la lucrările oricăror organe ale OTIF în care are dreptul de a fi reprezentat în calitate de parte la convenție oricare dintre statele sale membre și în care pot fi abordate chestiuni care sunt de competența acesteia.

Uniunea nu poate fi membru al Comitetului administrativ. Uniunea poate fi invitată să participe la reuniunile respectivului comitet atunci când comitetul dorește să o consulte în chestiuni de interes comun aflate pe ordinea de zi.

Articolul 6

(1)   În ceea ce privește deciziile privind aspecte care sunt de competența exclusivă a Uniunii Europene, Uniunea Europeană va exercita drepturile de vot ale statelor sale membre în temeiul convenției.

(2)   În ceea ce privește deciziile privind aspecte care sunt de competența partajată a Uniunii și a statelor sale membre, votează fie Uniunea, fie statele sale membre.

(3)   Sub rezerva dispozițiilor de la articolul 26 alineatul (7) din convenție, Uniunea dispune de un număr de voturi egal cu cel al statelor sale membre care sunt în același timp parte la convenție. Atunci când votează Uniunea, nu votează statele sale membre.

(4)   Uniunea informează, de la caz la caz, celelalte părți la convenție cu privire la cazurile în care își va exercita dreptul de vot prevăzut la alineatele (1)-(3) în privința diferitelor puncte de pe ordinea de zi a Adunării generale sau a altor organe deliberative. Respectiva obligație se aplică și în cazul deciziilor luate prin corespondență. Informațiile respective trebuie furnizate suficient de devreme secretarului general al OTIF pentru a permite difuzarea lor împreună cu documentele reuniunii sau pentru a permite luarea unei decizii prin corespondență.

Articolul 7

Domeniul de competență al Uniunii este descris în termeni generali într-o declarație scrisă emisă de Uniune la data încheierii prezentului acord. Declarația respectivă poate fi modificată, după cum este necesar, prin notificarea OTIF de către Uniune. Declarația nu înlocuiește și nu limitează în niciun fel aspectele care pot face obiectul notificărilor privind competența Uniunii, transmise anterior luării deciziilor în cadrul OTIF, prin vot formal sau prin intermediul altei proceduri.

Articolul 8

Titlul V din convenție se aplică oricărui diferend care ar putea surveni între părțile contractante cu privire la interpretarea, executarea sau punerea în aplicare a prezentului acord, inclusiv existența, validitatea sau rezilierea acestuia.

Articolul 9

Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a primei luni care urmează semnării acordului de către părțile contractante. În acest caz nu se aplică articolul 34 alineatul (2) din convenție.

Articolul 10

Prezentul acord rămâne în vigoare pe o perioadă nedeterminată.

Dacă toate părțile la convenție care sunt state membre ale Uniunii denunță convenția, notificarea acestei denunțări, precum și a denunțării prezentului acord sunt considerate a fi fost efectuate de Uniune în același moment în care ultimul stat membru al Uniunii care denunță convenția își notifică denunțarea în temeiul articolului 41 din convenție.

Articolul 11

Părțile contractante la convenție, altele decât statele membre ale Uniunii, care aplică dispozițiile relevante din legislația Uniunii în temeiul acordurilor internaționale pe care le-au încheiat cu Uniunea, pot, cu confirmarea depozitarului convenției, să emită declarații individuale cu privire la menținerea drepturilor și obligațiilor lor în temeiul acordurilor cu Uniunea, în temeiul convenției și în conformitate cu reglementările conexe.

Prezentul acord este redactat în dublu exemplar, un exemplar păstrat de OTIF și celălalt exemplar de către Uniune, în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, fiecare dintre aceste texte fiind autentic în egală măsură. Prezenta dispoziție nu aduce atingere articolului 45 alineatul (1) din convenție.

DREPT CARE subsemnații plenipotențiari, după prezentarea deplinelor puteri, găsite în bună și cuvenită formă, au semnat prezentul acord.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

За Междуправителствената организация за международни железопътни превози (OTIF)

Por la Organización Intergubernamental para los Transportes Internacionales por Ferrocarril (OTIF)

Za Mezivládní organizaci pro mezinárodní železniční přepravu (OTIF)

For Den Mellemstatslige Organisation for Internationale Jernbanebefordringer (OTIF)

Für die Zwischenstaatliche Organisation für den internationalen Eisenbahnverkehr (OTIF)

Rahvusvaheliste Raudteevedude Valitsustevahelise Organisatsiooni (OTIF) nimel

Για το Διακυβερνητικό Οργανισμό Διεθνών Σιδηροδρομικών Μεταφορών (OTIF)

For the Intergovernmental Organisation for International Carriage by Rail (OTIF)

Pour l'Organisation intergouvernementale pour les transports internationaux ferroviaires (OTIF)

Per l'Organizzazione intergovernativa per i trasporti internazionali per ferrovia (OTIF)

Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) vārdā –

Tarptautinio vežimo geležinkeliais tarpvyriausybinės organizacijos (OTIF) vardu

A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) részéről

Għall-Organizzazzjoni Intergovernattiva għat-Trasport Internazzjonali bil-Ferrovija (OTIF)

Voor de Intergouvernementele Organisatie voor het internationale spoorwegvervoer (OTIF)

W imieniu Międzyrządowej Organizacji Międzynarodowych Przewozów Kolejami (OTIF)

Pela Organização Intergovernamental para os Transportes Internacionais Ferroviários (OTIF)

Pentru Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF)

Za Medzivládnu organizáciu pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF)

Za Medvladno organizacijo za mednarodni železniški promet (OTIF)

Valtioiden välisen kansainvälisten rautatiekuljetusten järjestön (OTIF) puolesta

För Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik (Otif)

Image

---

REGULAMENTE

| 23.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 51/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 51/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 165/2013 AL COMISIEI

din 22 februarie 2013

de stabilire în avans, pentru 2013, a valorii ajutorului pentru depozitarea privată a untului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 literele (a) și (d) coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede acordarea unui ajutor pentru depozitarea privată a untului. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede acordarea unui ajutor pentru depozitarea privată a untului.

| (2) | Evoluția prețurilor și a stocurilor de unt indică un dezechilibru al pieței care poate fi eliminat sau redus prin depozitarea sezonieră. Având în vedere actuala situație a pieței, este oportun să se acorde ajutor pentru depozitarea privată a untului începând de la 1 martie 2013. |
| --- | --- |

(2)

Evoluția prețurilor și a stocurilor de unt indică un dezechilibru al pieței care poate fi eliminat sau redus prin depozitarea sezonieră. Având în vedere actuala situație a pieței, este oportun să se acorde ajutor pentru depozitarea privată a untului începând de la 1 martie 2013.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 826/2008 al Comisiei din 20 august 2008 de stabilire a normelor comune de acordare a ajutorului pentru depozitarea privată a anumitor produse agricole (2) a stabilit norme comune pentru implementarea unei scheme de ajutoare pentru depozitarea privată. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 826/2008 al Comisiei din 20 august 2008 de stabilire a normelor comune de acordare a ajutorului pentru depozitarea privată a anumitor produse agricole (2) a stabilit norme comune pentru implementarea unei scheme de ajutoare pentru depozitarea privată.

| (4) | În temeiul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, un ajutor stabilit în avans trebuie acordat în conformitate cu normele și condițiile detaliate prevăzute în capitolul III din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, un ajutor stabilit în avans trebuie acordat în conformitate cu normele și condițiile detaliate prevăzute în capitolul III din regulamentul respectiv.

| (5) | În conformitate cu articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, valoarea ajutorului se stabilește având în vedere cheltuielile de depozitare și evoluția previzibilă a prețurilor pentru untul proaspăt și pentru untul depozitat. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 29 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, valoarea ajutorului se stabilește având în vedere cheltuielile de depozitare și evoluția previzibilă a prețurilor pentru untul proaspăt și pentru untul depozitat.

| (6) | Este oportun să se stabilească un ajutor pentru costurile de intrare și de ieșire a produselor în cauză, precum și pentru costurile zilnice de depozitare la rece și costurile financiare. |
| --- | --- |

(6)

Este oportun să se stabilească un ajutor pentru costurile de intrare și de ieșire a produselor în cauză, precum și pentru costurile zilnice de depozitare la rece și costurile financiare.

| (7) | Pentru a facilita implementarea prezentei măsuri luând în considerare practicile existente în statele membre, ajutorul trebuie să se refere numai la produsele care au fost depozitate în întregime. În consecință, trebuie să se prevadă o derogare de la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a facilita implementarea prezentei măsuri luând în considerare practicile existente în statele membre, ajutorul trebuie să se refere numai la produsele care au fost depozitate în întregime. În consecință, trebuie să se prevadă o derogare de la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008.

| (8) | Din motive de eficiență și simplificare administrativă, în cazul în care informațiile cerute în legătură cu detaliile depozitării sunt deja incluse în cererea de ajutor, este oportun să se renunțe, după încheierea contractului, la cererea de notificare a acelorași informații, prevăzută la articolul 20 primul paragraf litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Din motive de eficiență și simplificare administrativă, în cazul în care informațiile cerute în legătură cu detaliile depozitării sunt deja incluse în cererea de ajutor, este oportun să se renunțe, după încheierea contractului, la cererea de notificare a acelorași informații, prevăzută la articolul 20 primul paragraf litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008.

| (9) | Din motive de simplificare și de eficiență logistică, trebuie să li se permită statelor membre să renunțe la obligația de a indica numărul de contract pe fiecare unitate depozitată în cazul în care numărul de contract este înscris în registrul depozitului. |
| --- | --- |

(9)

Din motive de simplificare și de eficiență logistică, trebuie să li se permită statelor membre să renunțe la obligația de a indica numărul de contract pe fiecare unitate depozitată în cazul în care numărul de contract este înscris în registrul depozitului.

| (10) | Din motive de eficiență și de simplificare administrativă, ținând seama de situația specială a depozitării untului, controalele prevăzute la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008 trebuie efectuate în cazul a cel puțin jumătate din numărul de contracte. În consecință, trebuie prevăzută o derogare de la respectivul articol. |
| --- | --- |

(10)

Din motive de eficiență și de simplificare administrativă, ținând seama de situația specială a depozitării untului, controalele prevăzute la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008 trebuie efectuate în cazul a cel puțin jumătate din numărul de contracte. În consecință, trebuie prevăzută o derogare de la respectivul articol.

| (11) | Regulamentul (CE) nr. 792/2009 al Comisiei din 31 august 2009 de stabilire a normelor detaliate pentru comunicarea Comisiei de către statele membre a informațiilor și documentelor cu privire la implementarea organizării comune a piețelor, la sistemul de plăți directe, la promovarea produselor agricole și la regimul aplicabil regiunilor ultraperiferice și insulelor mici din Marea Egee (3) stabilește normele comune pentru notificarea către Comisie a informațiilor și a documentelor de către autoritățile competente din statele membre. Normele respective includ, în special, obligația statelor membre de a utiliza sistemele de informare puse la dispoziție de către Comisie, precum și validarea drepturilor de acces ale autorităților sau ale persoanelor autorizate să trimită notificări. În plus, regulamentul respectiv stabilește principii comune aplicabile sistemelor de informare, astfel încât să se garanteze autenticitatea, integritatea și lizibilitatea în timp a documentelor. De asemenea, aceasta prevede protecția datelor personale. |
| --- | --- |

(11)

Regulamentul (CE) nr. 792/2009 al Comisiei din 31 august 2009 de stabilire a normelor detaliate pentru comunicarea Comisiei de către statele membre a informațiilor și documentelor cu privire la implementarea organizării comune a piețelor, la sistemul de plăți directe, la promovarea produselor agricole și la regimul aplicabil regiunilor ultraperiferice și insulelor mici din Marea Egee (3) stabilește normele comune pentru notificarea către Comisie a informațiilor și a documentelor de către autoritățile competente din statele membre. Normele respective includ, în special, obligația statelor membre de a utiliza sistemele de informare puse la dispoziție de către Comisie, precum și validarea drepturilor de acces ale autorităților sau ale persoanelor autorizate să trimită notificări. În plus, regulamentul respectiv stabilește principii comune aplicabile sistemelor de informare, astfel încât să se garanteze autenticitatea, integritatea și lizibilitatea în timp a documentelor. De asemenea, aceasta prevede protecția datelor personale.

| (12) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 792/2009, obligația de a utiliza sistemele de informare în conformitate cu regulamentul respectiv trebuie să fie prevăzută în regulamentele care stabilesc o obligație specifică de notificare. |
| --- | --- |

(12)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 792/2009, obligația de a utiliza sistemele de informare în conformitate cu regulamentul respectiv trebuie să fie prevăzută în regulamentele care stabilesc o obligație specifică de notificare.

| (13) | Comisia a elaborat un sistem de informare care permite gestionarea electronică a documentelor și a procedurilor în cadrul procedurilor sale interne de lucru și al relațiilor sale cu autoritățile implicate în politica agricolă comună. |
| --- | --- |

(13)

Comisia a elaborat un sistem de informare care permite gestionarea electronică a documentelor și a procedurilor în cadrul procedurilor sale interne de lucru și al relațiilor sale cu autoritățile implicate în politica agricolă comună.

| (14) | Se consideră că obligațiile de notificare pentru depozitarea privată a untului pot fi îndeplinite prin acest sistem în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 792/2009, în special cele prevăzute la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(14)

Se consideră că obligațiile de notificare pentru depozitarea privată a untului pot fi îndeplinite prin acest sistem în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 792/2009, în special cele prevăzute la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 826/2008.

| (15) | Din motive de claritate, prezentul regulament trebuie să expire la data limită prevăzută pentru finalul perioadei de depozitare contractuală. |
| --- | --- |

(15)

Din motive de claritate, prezentul regulament trebuie să expire la data limită prevăzută pentru finalul perioadei de depozitare contractuală.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prezentul regulament prevede acordarea ajutorului pentru depozitarea privată a untului sărat și nesărat, menționat la articolul 28 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în cazul contractelor încheiate începând cu 1 martie 2013.

(2)   Se aplică dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 826/2008, cu excepția cazului în care prezentul regulament conține dispoziții contrare.

Articolul 2

Unitatea de măsură menționată la articolul 16 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008 este „lotul de depozitare”, care corespunde unei cantități din produsele la care se referă prezentul regulament, cu greutatea de cel puțin o tonă și cu compoziția și calitatea omogene, produsă în aceeași fabrică și depozitată în aceeași zi în același depozit.

Articolul 3

(1)   Prin derogare de la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, cererile se referă numai la produsele care au fost depozitate în întregime.

(2)   Articolul 20 primul paragraf litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008 nu se aplică.

(3)   Statele membre pot renunța la obligația de a indica numărul de contract, menționată la articolul 22 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, cu condiția ca șeful depozitului să își ia angajamentul de a înscrie numărul de contract în registrul menționat la punctul III din anexa I la regulamentul respectiv.

(4)   Prin derogare de la articolul 36 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008, la finalul perioadei de depozitare contractuală, autoritatea de control verifică prin eșantionare, pe parcursul întregii perioade de retragere cuprinsă între august 2013 și februarie 2014, greutatea și identificarea untului din depozit în cazul a cel puțin jumătate din numărul de contracte.

Articolul 4

(1)   Valoarea ajutorului pentru produsele menționate la articolul 1 este de:

| — | 14,88 EUR pe tonă de produs depozitat pentru costurile de depozitare fixe; |
| --- | --- |

—

14,88 EUR pe tonă de produs depozitat pentru costurile de depozitare fixe;

| — | 0,25 EUR pe tonă pe zi de depozitare contractuală. |
| --- | --- |

—

0,25 EUR pe tonă pe zi de depozitare contractuală.

(2)   Intrarea în depozitare contractuală are loc în perioada 1 martie-15 august 2013. Retragerea din depozit poate avea loc numai începând cu 16 august 2013. Depozitarea contractuală se încheie în ziua precedentă datei retragerii din depozit sau cel târziu în ultima zi a lunii februarie din anul următor anului de intrare în depozitare.

(3)   Ajutorul se poate acorda numai dacă perioada de depozitare contractuală este cuprinsă între 90 și 210 zile.

Articolul 5

(1)   Statele membre notifică Comisiei:

| (a) | până în fiecare zi de marți, pentru săptămâna precedentă, cantitățile pentru care au fost încheiate contracte, precum și cantitățile de produse pentru care au fost depuse cereri pentru încheierea contractelor, în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008; |
| --- | --- |

(a)

până în fiecare zi de marți, pentru săptămâna precedentă, cantitățile pentru care au fost încheiate contracte, precum și cantitățile de produse pentru care au fost depuse cereri pentru încheierea contractelor, în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008;

| (b) | nu mai târziu de sfârșitul fiecărei luni, pentru luna precedentă, informațiile cu privire la stocurile necesare în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008. |
| --- | --- |

(b)

nu mai târziu de sfârșitul fiecărei luni, pentru luna precedentă, informațiile cu privire la stocurile necesare în conformitate cu articolul 35 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 826/2008.

(2)   Notificările menționate la alineatul (1) se efectuează în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 792/2009.

Articolul 6

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Acesta expiră la 28 februarie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 223, 21.8.2008, p. 3.

2

(3)  JO L 228, 1.9.2009, p. 3.

3

---

| 23.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 51/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 166/2013 AL COMISIEI

din 22 februarie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 februarie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 87,0 |
| MA | 68,4 |
| TN | 86,1 |
| TR | 95,9 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 164,2 |
| ZZ | 175,3 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 43,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 82,1 |
| 0805 10 20 | EG | 48,2 |
| IL | 71,4 |
| MA | 60,5 |
| TN | 56,2 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 59,4 |
| 0805 20 10 | IL | 129,1 |
| MA | 108,9 |
| ZZ | 119,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 57,7 |
| IL | 140,5 |
| KR | 134,8 |
| MA | 128,5 |
| TR | 77,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 50 10 | TR | 54,4 |
| ZZ | 54,4 |
| 0808 10 80 | CN | 82,6 |
| MK | 31,3 |
| US | 172,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 176,6 |
| CN | 84,0 |
| TR | 67,9 |
| US | 187,5 |
| ZA | 111,0 |
| ZZ | 127,8 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

87,0

MA

68,4

TN

86,1

TR

95,9

ZZ

84,4

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

164,2

ZZ

175,3

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

43,4

TR

120,8

ZZ

82,1

0805 10 20

EG

48,2

IL

71,4

MA

60,5

TN

56,2

TR

60,8

ZZ

59,4

0805 20 10

IL

129,1

MA

108,9

ZZ

119,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

57,7

IL

140,5

KR

134,8

MA

128,5

TR

77,3

ZZ

107,8

0805 50 10

TR

54,4

ZZ

54,4

0808 10 80

CN

82,6

MK

31,3

US

172,4

ZZ

95,4

0808 30 90

AR

139,5

CL

176,6

CN

84,0

TR

67,9

US

187,5

ZA

111,0

ZZ

127,8

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 23.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 51/16

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 21 februarie 2013

de modificare a Deciziei 2007/777/CE în ceea ce privește rubrica referitoare la Brazilia din lista cu țări terțe și părți ale acestora din care sunt autorizate importuri în Uniune de produse din fâșii de carne uscată și din carne pasteurizată

[notificată cu numărul C(2013) 899]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/104/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/99/CE a Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a normelor de sănătate animală care reglementează producția, transformarea, distribuția și introducerea produselor de origine animală destinate consumului uman (1), în special teza introductivă de la articolul 8, articolul 8 punctul 1 primul paragraf și articolul 8 punctul 4,

întrucât:

| (1) | Decizia 2007/777/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (2) conține o listă cu țări terțe sau părți ale acestora din care este autorizată introducerea în Uniune de produse din carne și de stomacuri, vezici și intestine tratate, precum și tratamentele necesare pentru a controla riscurile pentru sănătatea animală asociate determinate de introducerea respectivă. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2007/777/CE a Comisiei din 29 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică precum și a modelelor de certificate pentru importul anumitor produse din carne și stomacuri, vezici și intestine tratate destinate consumului uman, provenind din țări terțe și de abrogare a Deciziei 2005/432/CE (2) conține o listă cu țări terțe sau părți ale acestora din care este autorizată introducerea în Uniune de produse din carne și de stomacuri, vezici și intestine tratate, precum și tratamentele necesare pentru a controla riscurile pentru sănătatea animală asociate determinate de introducerea respectivă.

| (2) | Partea 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE conține lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care sunt autorizate importuri în Uniune de produse din fâșii de carne uscată și din carne pasteurizată. |
| --- | --- |

(2)

Partea 3 din anexa II la Decizia 2007/777/CE conține lista cu țări terțe sau părți ale acestora din care sunt autorizate importuri în Uniune de produse din fâșii de carne uscată și din carne pasteurizată.

| (3) | Regiunile din Brazilia din care este autorizată introducerea în Uniune a produselor obținute din carnea bovinelor domestice, care a fost supusă unui tratament specific, figurează în prezent în partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE. |
| --- | --- |

(3)

Regiunile din Brazilia din care este autorizată introducerea în Uniune a produselor obținute din carnea bovinelor domestice, care a fost supusă unui tratament specific, figurează în prezent în partea 2 a anexei II la Decizia 2007/777/CE.

| (4) | Brazilia a solicitat Comisiei să autorizeze și exporturile din regiunile respective în Uniune de fâșii de carne uscată obținută din carnea bovinelor domestice, care a fost supusă tratamentului specific corespunzător. |
| --- | --- |

(4)

Brazilia a solicitat Comisiei să autorizeze și exporturile din regiunile respective în Uniune de fâșii de carne uscată obținută din carnea bovinelor domestice, care a fost supusă tratamentului specific corespunzător.

| (5) | Ținând cont de situația sănătății animale din regiunile respective din Brazilia, care a fost demonstrată Comisiei, este adecvat să se autorizeze importuri din regiunile respective în Uniune de fâșii de carne uscată obținută din carnea bovinelor domestice, care a fost supusă tratamentului specific „E” sau „F” precizat în partea 4 a anexei II la Decizia 2007/777/CE. |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de situația sănătății animale din regiunile respective din Brazilia, care a fost demonstrată Comisiei, este adecvat să se autorizeze importuri din regiunile respective în Uniune de fâșii de carne uscată obținută din carnea bovinelor domestice, care a fost supusă tratamentului specific „E” sau „F” precizat în partea 4 a anexei II la Decizia 2007/777/CE.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2007/777/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2007/777/CE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În partea 3 a anexei II la Decizia 2007/777/CE, următoarea rubrică referitoare la Brazilia se inserează după rubrica referitoare la Argentina:

| „BR | Brazilia BR-2 | E sau F | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX | XXX” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„BR

Brazilia BR-2

E sau F

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2013.

Pentru Comisie

Tonio BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 18, 23.1.2003, p. 11.

1

(2)  JO L 312, 30.11.2007, p. 49.

2

---

IV Acte adoptate înainte de 1 decembrie 2009, în temeiul Tratatului CE, al Tratatului UE și al Tratatului Euratom

| 23.2.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 51/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 51/18

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 9 octombrie 2009

privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon

(2013/105/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 211,

întrucât:

| (1) | În aprilie 2006, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (1), prin care a fost stabilit cadrul pentru adoptarea de măsuri privind potențialul de economisire a energiei în sectoare neparticipante la sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (ETS). |
| --- | --- |

(1)

În aprilie 2006, Parlamentul European și Consiliul au adoptat Directiva privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (1), prin care a fost stabilit cadrul pentru adoptarea de măsuri privind potențialul de economisire a energiei în sectoare neparticipante la sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (ETS).

| (2) | Planurile naționale de acțiune pentru eficiența energetică (NEEAP) prevăzute de Directiva 2006/32/CE joacă un rol central în planificarea și raportarea implementării măsurilor naționale de îmbunătățire a eficienței energetice, cu excepția ETS. În primele lor NEEAP, o serie de state membre UE au prezentat planuri de exploatare a potențialului de economisire a energiei al sectorului TIC (2). |
| --- | --- |

(2)

Planurile naționale de acțiune pentru eficiența energetică (NEEAP) prevăzute de Directiva 2006/32/CE joacă un rol central în planificarea și raportarea implementării măsurilor naționale de îmbunătățire a eficienței energetice, cu excepția ETS. În primele lor NEEAP, o serie de state membre UE au prezentat planuri de exploatare a potențialului de economisire a energiei al sectorului TIC (2).

| (3) | În octombrie 2006, Comisia a adoptat comunicarea Plan de acțiune pentru eficiență energetică: realizarea potențialului
   (3), care subliniază necesitatea unei schimbări de paradigmă vizând modelele comportamentale din societățile noastre în scopul utilizării unei cantități reduse de energie concomitent cu menținerea calității vieții. |
| --- | --- |

(3)

În octombrie 2006, Comisia a adoptat comunicarea Plan de acțiune pentru eficiență energetică: realizarea potențialului
   (3), care subliniază necesitatea unei schimbări de paradigmă vizând modelele comportamentale din societățile noastre în scopul utilizării unei cantități reduse de energie concomitent cu menținerea calității vieții.

| (4) | Ulterior, în martie 2007, Consiliul European a confirmat obiectivul de reducere a consumului de energie al UE cu 20% în comparație cu prognozele pentru anul 2020 și a aprobat obiectivul de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020. De asemenea, Consiliul European a lansat un apel pentru dezvoltarea unei politici comunitare sustenabile în domeniul energetic și al schimbărilor climatice, ca recunoaștere a legăturii dintre consumul de energie și emisiile de dioxid de carbon. Se consideră că realizarea potențialului de reducere cu 20% a consumului de energie al UE va avea ca rezultat importante reduceri ale costurilor și beneficii de mediu. |
| --- | --- |

(4)

Ulterior, în martie 2007, Consiliul European a confirmat obiectivul de reducere a consumului de energie al UE cu 20% în comparație cu prognozele pentru anul 2020 și a aprobat obiectivul de reducere cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020. De asemenea, Consiliul European a lansat un apel pentru dezvoltarea unei politici comunitare sustenabile în domeniul energetic și al schimbărilor climatice, ca recunoaștere a legăturii dintre consumul de energie și emisiile de dioxid de carbon. Se consideră că realizarea potențialului de reducere cu 20% a consumului de energie al UE va avea ca rezultat importante reduceri ale costurilor și beneficii de mediu.

| (5) | În ianuarie 2008, Comisia a adoptat comunicarea De două ori 20 până în 2020: Șansa oferită Europei de schimbările climatice, conținând un pachet de propuneri concrete și ambițioase în domeniul energetic și al climei care arată că obiectivele fixate în materie de protecție a climei sunt fezabile din punct de vedere tehnologic și economic și oferă o oportunitate unică de afaceri pentru mii de întreprinderi europene (4). Consiliul European (5) și Parlamentul European au adoptat pachetul în decembrie 2008. |
| --- | --- |

(5)

În ianuarie 2008, Comisia a adoptat comunicarea De două ori 20 până în 2020: Șansa oferită Europei de schimbările climatice, conținând un pachet de propuneri concrete și ambițioase în domeniul energetic și al climei care arată că obiectivele fixate în materie de protecție a climei sunt fezabile din punct de vedere tehnologic și economic și oferă o oportunitate unică de afaceri pentru mii de întreprinderi europene (4). Consiliul European (5) și Parlamentul European au adoptat pachetul în decembrie 2008.

| (6) | În mai 2008, Comisia a adoptat o comunicare intitulată Soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor
   (6), prin care recunoaște potențialul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) de a oferi mijloace eficiente de îmbunătățire a eficienței energetice în sectorul industrial și în ansamblul societății civile. |
| --- | --- |

(6)

În mai 2008, Comisia a adoptat o comunicare intitulată Soluționarea problemei eficienței energetice prin tehnologiile informației și comunicațiilor
   (6), prin care recunoaște potențialul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) de a oferi mijloace eficiente de îmbunătățire a eficienței energetice în sectorul industrial și în ansamblul societății civile.

| (7) | În iulie 2008, Comisia a adoptat comunicarea referitoare la Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă
   (7) (SCP/SIP), conținând propuneri vizând îmbunătățirea performanței ecologice a produselor de-a lungul ciclului lor de viață și încurajarea cererii de mărfuri sustenabile, încurajând în același timp industria din UE să exploateze oportunitățile de inovare. |
| --- | --- |

(7)

În iulie 2008, Comisia a adoptat comunicarea referitoare la Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă
   (7) (SCP/SIP), conținând propuneri vizând îmbunătățirea performanței ecologice a produselor de-a lungul ciclului lor de viață și încurajarea cererii de mărfuri sustenabile, încurajând în același timp industria din UE să exploateze oportunitățile de inovare.

| (8) | În sprijinul planului de acțiune SCP/SIP și pe baza mandatului aferent din comunicarea Politica integrată a produselor – Dezvoltarea unei gândiri asupra mediului înconjurător bazată pe ciclul de viață
   (8), Comisia elaborează, prin intermediul Centrului Comun de Cercetare, un manual de orientare (9) privind cuantificarea și evaluarea impactului asupra mediului al ciclului de viață al produselor și proceselor, inclusiv emisiile de dioxid de carbon și eficiența energetică. |
| --- | --- |

(8)

În sprijinul planului de acțiune SCP/SIP și pe baza mandatului aferent din comunicarea Politica integrată a produselor – Dezvoltarea unei gândiri asupra mediului înconjurător bazată pe ciclul de viață
   (8), Comisia elaborează, prin intermediul Centrului Comun de Cercetare, un manual de orientare (9) privind cuantificarea și evaluarea impactului asupra mediului al ciclului de viață al produselor și proceselor, inclusiv emisiile de dioxid de carbon și eficiența energetică.

| (9) | În noiembrie 2008, Comisia a adoptat Planul european de redresare economică (10) vizând reîntoarcerea mai rapidă la creșterea economică, în care se accentua necesitatea imediată de investiții în eficiența energetică și în tehnologiile ecologice. În vederea implementării planului, Comisia a propus, în comunicarea intitulată Investiția de azi în Europa de mâine
   (11), un pachet de măsuri de sprijinire financiară a rețelelor energetice și a rețelelor de bandă largă de mare viteză. |
| --- | --- |

(9)

În noiembrie 2008, Comisia a adoptat Planul european de redresare economică (10) vizând reîntoarcerea mai rapidă la creșterea economică, în care se accentua necesitatea imediată de investiții în eficiența energetică și în tehnologiile ecologice. În vederea implementării planului, Comisia a propus, în comunicarea intitulată Investiția de azi în Europa de mâine
   (11), un pachet de măsuri de sprijinire financiară a rețelelor energetice și a rețelelor de bandă largă de mare viteză.

| (10) | Ca parte a planului european de redresare economică, Comisia a lansat parteneriate public-privat care urmăresc să continue dezvoltarea tehnologiilor ecologice și a infrastructurilor energetice inteligente în domeniile construcțiilor, producției și transporturilor, cum ar fi clădirile eficiente din punct de vedere energetic, fabricile viitorului și, respectiv, inițiativa privind autoturismele ecologice. |
| --- | --- |

(10)

Ca parte a planului european de redresare economică, Comisia a lansat parteneriate public-privat care urmăresc să continue dezvoltarea tehnologiilor ecologice și a infrastructurilor energetice inteligente în domeniile construcțiilor, producției și transporturilor, cum ar fi clădirile eficiente din punct de vedere energetic, fabricile viitorului și, respectiv, inițiativa privind autoturismele ecologice.

| (11) | În decembrie 2008, Comisia a adoptat, în cadrul inițiativei privind transportul ecologic, un plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa, însoțit de o propunere de directivă de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente (ITS) în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (12). Comisia a propus măsuri specifice vizând accelerarea răspândirii ITS, în scopul îmbunătățirii eficienței energetice a sistemelor de transport. |
| --- | --- |

(11)

În decembrie 2008, Comisia a adoptat, în cadrul inițiativei privind transportul ecologic, un plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa, însoțit de o propunere de directivă de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente (ITS) în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport (12). Comisia a propus măsuri specifice vizând accelerarea răspândirii ITS, în scopul îmbunătățirii eficienței energetice a sistemelor de transport.

| (12) | Energia utilizată de echipamentele și serviciile TIC reprezintă aproximativ 8% din energia electrică din UE și aproximativ 2% din emisiile de dioxid de carbon (13). Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (14) conține reglementări aplicabile pe întreg teritoriul comunitar privind plasarea pe piață a produselor consumatoare de energie, inclusiv produse TIC, în ceea ce privește eficiența energetică a acestora și performanța ecologică pe întreaga durată de viață. De asemenea, directiva prevede oferirea de oportunități inițiativelor voluntare prezentate de către industrie. |
| --- | --- |

(12)

Energia utilizată de echipamentele și serviciile TIC reprezintă aproximativ 8% din energia electrică din UE și aproximativ 2% din emisiile de dioxid de carbon (13). Directiva 2005/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor consumatoare de energie (14) conține reglementări aplicabile pe întreg teritoriul comunitar privind plasarea pe piață a produselor consumatoare de energie, inclusiv produse TIC, în ceea ce privește eficiența energetică a acestora și performanța ecologică pe întreaga durată de viață. De asemenea, directiva prevede oferirea de oportunități inițiativelor voluntare prezentate de către industrie.

| (13) | În comunicarea acesteia privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu un nivel redus al emisiilor de dioxid de carbon
   (15), Comisia a atras atenția asupra potențialului neexploatat al ameliorărilor sistemice ale proceselor din interiorul sectorului TIC, între acestea aflându-se operațiunile, producția, furnizarea de servicii și gestionarea lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

(13)

În comunicarea acesteia privind mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu un nivel redus al emisiilor de dioxid de carbon
   (15), Comisia a atras atenția asupra potențialului neexploatat al ameliorărilor sistemice ale proceselor din interiorul sectorului TIC, între acestea aflându-se operațiunile, producția, furnizarea de servicii și gestionarea lanțului de aprovizionare.

| (14) | Rezultatele consultării publice (16) publicate în septembrie 2009 au confirmat faptul că în prezent întreprinderile urmăresc diferite strategii pentru a-și ameliora performanțele energetice și ecologice. O abordare coordonată ar evidenția mai bine oportunitățile, ar orienta investițiile și ar aduce beneficii economice pentru întregul sector, contribuind în același timp la atingerea obiectivelor de eficiență energetică. |
| --- | --- |

(14)

Rezultatele consultării publice (16) publicate în septembrie 2009 au confirmat faptul că în prezent întreprinderile urmăresc diferite strategii pentru a-și ameliora performanțele energetice și ecologice. O abordare coordonată ar evidenția mai bine oportunitățile, ar orienta investițiile și ar aduce beneficii economice pentru întregul sector, contribuind în același timp la atingerea obiectivelor de eficiență energetică.

| (15) | Stabilirea de către sectorul TIC a unor obiective ambițioase de îmbunătățire a performanței energetice și ecologice a proceselor acestuia este deosebit de importantă. Evoluția în direcția unor astfel de obiective ar trebui să fie măsurabilă și verificabilă. Obiectivele ar trebui să fie reevaluate pe măsură ce devin disponibile date de bază mult mai precise. Sectorul TIC și-a exprimat interesul privind înființarea unui Forum TIC pentru eficiență energetică (ICT4EE), care va pregăti adoptarea și implementarea unui cadru de măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale sectorului, care va stabili obiective și va urmări progresele înregistrate. |
| --- | --- |

(15)

Stabilirea de către sectorul TIC a unor obiective ambițioase de îmbunătățire a performanței energetice și ecologice a proceselor acestuia este deosebit de importantă. Evoluția în direcția unor astfel de obiective ar trebui să fie măsurabilă și verificabilă. Obiectivele ar trebui să fie reevaluate pe măsură ce devin disponibile date de bază mult mai precise. Sectorul TIC și-a exprimat interesul privind înființarea unui Forum TIC pentru eficiență energetică (ICT4EE), care va pregăti adoptarea și implementarea unui cadru de măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale sectorului, care va stabili obiective și va urmări progresele înregistrate.

| (16) | În scopul prezentei recomandări, „sectorul TIC” înseamnă sectoare de producție TIC, sectoare comerciale TIC și sectoare de servicii TIC, astfel cum au fost definite de către Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (17). |
| --- | --- |

(16)

În scopul prezentei recomandări, „sectorul TIC” înseamnă sectoare de producție TIC, sectoare comerciale TIC și sectoare de servicii TIC, astfel cum au fost definite de către Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (17).

| (17) | Se estimează că îmbunătățirile aduse de TIC în alte sectoare ar putea contribui la economii de aproximativ 15% din emisiile totale de dioxid de carbon până în 2020 (18). Se anticipează câștiguri semnificative în ceea ce privește eficiența energetică pe termen scurt pentru clădiri și construcții, logistica transporturilor și consumul final de energie. |
| --- | --- |

(17)

Se estimează că îmbunătățirile aduse de TIC în alte sectoare ar putea contribui la economii de aproximativ 15% din emisiile totale de dioxid de carbon până în 2020 (18). Se anticipează câștiguri semnificative în ceea ce privește eficiența energetică pe termen scurt pentru clădiri și construcții, logistica transporturilor și consumul final de energie.

| (18) | Sectorul TIC poate furniza instrumente de simulare, modelare, analiză, monitorizare și vizualizare care sunt vitale pentru adoptarea unei abordări holistice asupra proiectării și utilizării clădirilor, care să țină cont de factorii multipli care influențează cererea de energie. Cu toate acestea, investițiile sunt descurajate de absența la nivel sectorial a unor mijloace disponibile precise și transparente de cuantificare și urmărire în timp a reducerii consumului de energie și a costurilor, care, într-o situație ideală, ar putea forma o bază pentru strategii și instrumente de proiectare. |
| --- | --- |

(18)

Sectorul TIC poate furniza instrumente de simulare, modelare, analiză, monitorizare și vizualizare care sunt vitale pentru adoptarea unei abordări holistice asupra proiectării și utilizării clădirilor, care să țină cont de factorii multipli care influențează cererea de energie. Cu toate acestea, investițiile sunt descurajate de absența la nivel sectorial a unor mijloace disponibile precise și transparente de cuantificare și urmărire în timp a reducerii consumului de energie și a costurilor, care, într-o situație ideală, ar putea forma o bază pentru strategii și instrumente de proiectare.

| (19) | Sectoarele transporturilor și logisticii depind în mare măsură de utilizarea TIC pentru desfășurarea și optimizarea întregii lor activități, în special în ceea ce privește cerințele de transport și depozitare. Prin urmare, acestea dețin o poziție favorabilă pentru a-și asuma un rol conducător în optimizarea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon presupuse de procesul de funcționare și pentru a furniza informații relevante clienților. |
| --- | --- |

(19)

Sectoarele transporturilor și logisticii depind în mare măsură de utilizarea TIC pentru desfășurarea și optimizarea întregii lor activități, în special în ceea ce privește cerințele de transport și depozitare. Prin urmare, acestea dețin o poziție favorabilă pentru a-și asuma un rol conducător în optimizarea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon presupuse de procesul de funcționare și pentru a furniza informații relevante clienților.

| (20) | În sectorul clădirilor și construcțiilor și al transporturilor și logisticii a fost deja identificată necesitatea elaborării unor metodologii comparabile pentru măsurarea performanței energetice și a emisiilor de dioxid de carbon, activitatea în acest sens fiind deja inițiată. Existența unor metodologii comune ar trebui să permită obținerea de date precise și stabilirea unei platforme pe care vor putea fi dezvoltate instrumente TIC. |
| --- | --- |

(20)

În sectorul clădirilor și construcțiilor și al transporturilor și logisticii a fost deja identificată necesitatea elaborării unor metodologii comparabile pentru măsurarea performanței energetice și a emisiilor de dioxid de carbon, activitatea în acest sens fiind deja inițiată. Existența unor metodologii comune ar trebui să permită obținerea de date precise și stabilirea unei platforme pe care vor putea fi dezvoltate instrumente TIC.

| (21) | Parteneriatele între sectoare pot accelera dezvoltarea și răspândirea pe scară largă a soluțiilor TIC de monitorizare, gestionare și măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale activităților consumatoare de energie, ceea ce va contribui la asigurarea unei baze solide pentru adoptarea de decizii privind reducerea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(21)

Parteneriatele între sectoare pot accelera dezvoltarea și răspândirea pe scară largă a soluțiilor TIC de monitorizare, gestionare și măsurare a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon ale activităților consumatoare de energie, ceea ce va contribui la asigurarea unei baze solide pentru adoptarea de decizii privind reducerea consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon.

| (22) | Contorizarea inteligentă poate asigura fluxuri de informație în timp real și noi bucle de control, permițând astfel o mai bună gestionare și controlul energiei, dar poate influența și consumul final al utilizatorilor, în special atunci când contorizarea este însoțită de o facturare detaliată. O serie de state membre au introdus sau examinează căile legale de a introduce obligativitatea contorizării inteligente. Acțiunea concertată a statelor membre de stabilire a unor specificații funcționale minime pentru contoarele inteligente va contribui la eliminarea obstacolelor de ordin tehnic, va asigura interoperabilitatea și va permite introducerea unor aplicații TIC inovatoare pentru gestionarea utilizării finale de energie. |
| --- | --- |

(22)

Contorizarea inteligentă poate asigura fluxuri de informație în timp real și noi bucle de control, permițând astfel o mai bună gestionare și controlul energiei, dar poate influența și consumul final al utilizatorilor, în special atunci când contorizarea este însoțită de o facturare detaliată. O serie de state membre au introdus sau examinează căile legale de a introduce obligativitatea contorizării inteligente. Acțiunea concertată a statelor membre de stabilire a unor specificații funcționale minime pentru contoarele inteligente va contribui la eliminarea obstacolelor de ordin tehnic, va asigura interoperabilitatea și va permite introducerea unor aplicații TIC inovatoare pentru gestionarea utilizării finale de energie.

| (23) | Contorizarea inteligentă și rețelele inteligente reprezintă mijloace importante de maximizare a economiei de energie a clădirilor, de răspândire pe scară largă a vehiculelor electrice, de furnizare și distribuire eficientă a energiei și de integrare a surselor de energie regenerabilă. Aplicațiile și serviciile rezultate în urma unor astfel de evoluții pot da naștere unor sectoare noi de activitate economică, implicând actori atât din sectorul energetic, cât și din sectorul TIC. Condițiile care contribuie la apariția de piețe noi ar trebui să fie examinate împreună cu schemele pilot și alte inițiative exploratorii. |
| --- | --- |

(23)

Contorizarea inteligentă și rețelele inteligente reprezintă mijloace importante de maximizare a economiei de energie a clădirilor, de răspândire pe scară largă a vehiculelor electrice, de furnizare și distribuire eficientă a energiei și de integrare a surselor de energie regenerabilă. Aplicațiile și serviciile rezultate în urma unor astfel de evoluții pot da naștere unor sectoare noi de activitate economică, implicând actori atât din sectorul energetic, cât și din sectorul TIC. Condițiile care contribuie la apariția de piețe noi ar trebui să fie examinate împreună cu schemele pilot și alte inițiative exploratorii.

| (24) | În sensul prezentei recomandări, dematerializarea TIC ar trebui să fie înțeleasă ca reducerea dependenței de echipamente fizice care caracterizează furnizarea de servicii electronice. Dematerializarea are o deosebită importanță în cazul achizițiilor publice din domeniul TIC. Aceasta se poate obține prin optimizarea utilizării resurselor fizice existente, prin optimizarea configurării sistemelor TIC și prin prevenirea limitării din punct de vedere contractual sau tehnic a extensiilor sau upgradărilor sistemelor în cauză. |
| --- | --- |

(24)

În sensul prezentei recomandări, dematerializarea TIC ar trebui să fie înțeleasă ca reducerea dependenței de echipamente fizice care caracterizează furnizarea de servicii electronice. Dematerializarea are o deosebită importanță în cazul achizițiilor publice din domeniul TIC. Aceasta se poate obține prin optimizarea utilizării resurselor fizice existente, prin optimizarea configurării sistemelor TIC și prin prevenirea limitării din punct de vedere contractual sau tehnic a extensiilor sau upgradărilor sistemelor în cauză.

| (25) | La toate nivelurile guvernării există disponibilitatea de angajare în activități de ameliorare a eficienței energetice și de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, evidențiată în cadrul consultărilor publice menționate la considerentul 14. Rolul TIC în îndeplinirea acestor obiective reprezintă, de asemenea, punctul focal al inițiativelor actuale aparținând autorităților publice din întreaga Europă. Cooperarea efectivă la nivelurile național, regional și local ale guvernelor statelor membre reprezintă o condiție pentru coerența măsurilor, exploatarea sinergiei pozitive între acestea și constituirea unei rezerve de cunoștințe dobândite prin împărtășirea experiențelor. |
| --- | --- |

(25)

La toate nivelurile guvernării există disponibilitatea de angajare în activități de ameliorare a eficienței energetice și de reducere a emisiilor de dioxid de carbon, evidențiată în cadrul consultărilor publice menționate la considerentul 14. Rolul TIC în îndeplinirea acestor obiective reprezintă, de asemenea, punctul focal al inițiativelor actuale aparținând autorităților publice din întreaga Europă. Cooperarea efectivă la nivelurile național, regional și local ale guvernelor statelor membre reprezintă o condiție pentru coerența măsurilor, exploatarea sinergiei pozitive între acestea și constituirea unei rezerve de cunoștințe dobândite prin împărtășirea experiențelor.

| (26) | Se estimează că utilizarea pe scară largă a unor aplicații cum ar fi serviciile și aplicațiile publice online, precum și a tehnologiilor avansate de colaborare ar putea contribui la economisirea a cel puțin 1-2% din consumul total de energie la nivel mondial până în 2020 (19). Pentru obținerea de către UE a unor economii de scară, este esențială existența unei infrastructuri de servicii în bandă largă pe întregul continent. |
| --- | --- |

(26)

Se estimează că utilizarea pe scară largă a unor aplicații cum ar fi serviciile și aplicațiile publice online, precum și a tehnologiilor avansate de colaborare ar putea contribui la economisirea a cel puțin 1-2% din consumul total de energie la nivel mondial până în 2020 (19). Pentru obținerea de către UE a unor economii de scară, este esențială existența unei infrastructuri de servicii în bandă largă pe întregul continent.

| (27) | Nicio organizație individuală sau grup de părți interesate nu pot acționa eficace în mod independent. Acțiunile concertate ale mai multor organizații din sectorul public și privat, inclusiv parteneriatele la niveluri locale și regionale, pot fi primele care să contribuie la schimbarea sistemică în întreaga societate. În plus, Comisia dorește să încurajeze schimbul de bune practici privind utilizarea soluțiilor TIC ca metodă de îmbunătățire a eficienței energetice. |
| --- | --- |

(27)

Nicio organizație individuală sau grup de părți interesate nu pot acționa eficace în mod independent. Acțiunile concertate ale mai multor organizații din sectorul public și privat, inclusiv parteneriatele la niveluri locale și regionale, pot fi primele care să contribuie la schimbarea sistemică în întreaga societate. În plus, Comisia dorește să încurajeze schimbul de bune practici privind utilizarea soluțiilor TIC ca metodă de îmbunătățire a eficienței energetice.

| (28) | Obținerea de progrese reale reclamă asumarea unui angajament la nivel național, regional și local. Prin urmare, factorilor de decizie politică de la nivel național, regional și local din statele membre le revine sarcina de a-și confirma angajamentul deplin pentru facilitarea punerii în aplicare în timp util a măsurilor prezentate în prezenta recomandare. |
| --- | --- |

(28)

Obținerea de progrese reale reclamă asumarea unui angajament la nivel național, regional și local. Prin urmare, factorilor de decizie politică de la nivel național, regional și local din statele membre le revine sarcina de a-și confirma angajamentul deplin pentru facilitarea punerii în aplicare în timp util a măsurilor prezentate în prezenta recomandare.

RECOMANDĂ sectorului tehnologiilor informației și comunicațiilor

În scopul reducerii contribuției în creștere a acestuia la emisiile globale de dioxid de carbon și al întăririi capacității tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) de a juca un rol central și esențial în tranziția către economia eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii reduse de carbon,

| (1) | să se angajeze într-un proces de diminuare în mod progresiv a emisiilor de dioxid de carbon care să conducă la o reducere măsurabilă și verificabilă a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon rezultate în urma proceselor de producție, transport și vânzări a echipamentelor și componentelor TIC. |
| --- | --- |

(1)

să se angajeze într-un proces de diminuare în mod progresiv a emisiilor de dioxid de carbon care să conducă la o reducere măsurabilă și verificabilă a consumului de energie și a emisiilor de dioxid de carbon rezultate în urma proceselor de producție, transport și vânzări a echipamentelor și componentelor TIC.

| (2) | să participe, prin intermediul asociațiilor sale sectoriale, la un exercițiu care urmează a fi inițiat de Uniunea Europeană, care urmărește:






  (a) | să dezvolte un cadru de măsurare a performanței sale energetice și ecologice, în privința căreia sectorul va trebui să furnizeze date de bază până în 2010; |
| --- | --- | --- |

(2)

să participe, prin intermediul asociațiilor sale sectoriale, la un exercițiu care urmează a fi inițiat de Uniunea Europeană, care urmărește:

(a)

să dezvolte un cadru de măsurare a performanței sale energetice și ecologice, în privința căreia sectorul va trebui să furnizeze date de bază până în 2010;

| (b) | să adopte și să pună în aplicare metodologii comune în acest scop până în 2011; |
| --- | --- |

(b)

să adopte și să pună în aplicare metodologii comune în acest scop până în 2011;

| (c) | să identifice, până în 2011, obiective de eficiență energetică care să propună depășirea obiectivelor UE 2020 până în 2015; |
| --- | --- |

(c)

să identifice, până în 2011, obiective de eficiență energetică care să propună depășirea obiectivelor UE 2020 până în 2015;

| (d) | să publice o foaie de parcurs în termen de 3 luni de la adoptarea prezentei recomandări, urmată de rapoarte anuale; |
| --- | --- |

(d)

să publice o foaie de parcurs în termen de 3 luni de la adoptarea prezentei recomandări, urmată de rapoarte anuale;

| (3) | să coopereze cu Comisia Europeană și alte organisme publice și organizații internaționale pertinente în scopul dezvoltării unui cadru de auditare și verificare menit să stabilească dacă și în ce mod întreprinderile îndeplinesc obiectivele de reducere a intensității energetice și a emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(3)

să coopereze cu Comisia Europeană și alte organisme publice și organizații internaționale pertinente în scopul dezvoltării unui cadru de auditare și verificare menit să stabilească dacă și în ce mod întreprinderile îndeplinesc obiectivele de reducere a intensității energetice și a emisiilor de dioxid de carbon.

| (4) | să identifice, în strânsă colaborare cu sectorul clădirilor și construcțiilor, soluții TIC de îmbunătățire a performanței ecologice și energetice a clădirilor noi și existente, precum și practici de construcție și renovare care să alcătuiască o foaie de parcurs comună pentru adoptarea pe scară largă a unor astfel de soluții. |
| --- | --- |

(4)

să identifice, în strânsă colaborare cu sectorul clădirilor și construcțiilor, soluții TIC de îmbunătățire a performanței ecologice și energetice a clădirilor noi și existente, precum și practici de construcție și renovare care să alcătuiască o foaie de parcurs comună pentru adoptarea pe scară largă a unor astfel de soluții.

| (5) | să înlăture, în strânsă cooperare cu sectorul clădirilor și construcțiilor, obstacolele din calea unei utilizări extinse a instrumentelor TIC de modelare și simulare și a altor aplicații pertinente care facilitează și sprijină conformitatea cu normele în vigoare de reglementare a performanțelor energetice ale clădirilor. |
| --- | --- |

(5)

să înlăture, în strânsă cooperare cu sectorul clădirilor și construcțiilor, obstacolele din calea unei utilizări extinse a instrumentelor TIC de modelare și simulare și a altor aplicații pertinente care facilitează și sprijină conformitatea cu normele în vigoare de reglementare a performanțelor energetice ale clădirilor.

| (6) | să identifice, în strânsă cooperare cu sectorul transporturilor și logisticii, soluții TIC de îmbunătățire a performanțelor ecologice și energetice a propriilor servicii care să alcătuiască o foaie de parcurs comună pentru adoptarea pe scară largă a unor astfel de soluții, în coordonare cu activitatea desfășurată în conformitate cu planul de acțiune ITS. |
| --- | --- |

(6)

să identifice, în strânsă cooperare cu sectorul transporturilor și logisticii, soluții TIC de îmbunătățire a performanțelor ecologice și energetice a propriilor servicii care să alcătuiască o foaie de parcurs comună pentru adoptarea pe scară largă a unor astfel de soluții, în coordonare cu activitatea desfășurată în conformitate cu planul de acțiune ITS.

| (7) | să elaboreze, în strânsă cooperare cu sectorul transporturilor și logisticii, un cadru sistematic care să furnizeze tuturor utilizatorilor potențiali date cuprinzătoare, comparabile și precise privind consumul de energie și emisiile de dioxid de carbon ale operațiunilor și serviciilor de transport de mărfuri și pasageri. |
| --- | --- |

(7)

să elaboreze, în strânsă cooperare cu sectorul transporturilor și logisticii, un cadru sistematic care să furnizeze tuturor utilizatorilor potențiali date cuprinzătoare, comparabile și precise privind consumul de energie și emisiile de dioxid de carbon ale operațiunilor și serviciilor de transport de mărfuri și pasageri.

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

În vederea asigurării coerenței depline a politicilor TIC cu metodele la nivel național, local și regional de asigurare a tranziției către o economie eficientă din punct de vedere energetic și cu emisii scăzute de dioxid de carbon,

| (8) | prin intermediul autorităților naționale competente:






  (a) | să convină, cel târziu până la sfârșitul anului 2010, asupra unor specificații funcționale comune minime pentru contorizarea inteligentă care să permită consumatorilor să beneficieze de informații și posibilități ameliorate de gestionare a propriului consum de energie; |
| --- | --- | --- |

(8)

prin intermediul autorităților naționale competente:

(a)

să convină, cel târziu până la sfârșitul anului 2010, asupra unor specificații funcționale comune minime pentru contorizarea inteligentă care să permită consumatorilor să beneficieze de informații și posibilități ameliorate de gestionare a propriului consum de energie;

| (b) | să stabilească, cel târziu până la sfârșitul anului 2012, un termen clar pentru furnizarea de mijloace de contorizare inteligentă pentru consumatori. |
| --- | --- |

(b)

să stabilească, cel târziu până la sfârșitul anului 2012, un termen clar pentru furnizarea de mijloace de contorizare inteligentă pentru consumatori.

| (9) | să adopte și să implementeze practici privind achizițiile publice care potențează capacitatea cererii sectorului public de a promova dematerializarea produselor și serviciilor TIC. |
| --- | --- |

(9)

să adopte și să implementeze practici privind achizițiile publice care potențează capacitatea cererii sectorului public de a promova dematerializarea produselor și serviciilor TIC.

| (10) | să faciliteze, la toate nivelurile administrației, utilizarea unor instrumente TIC pertinente pentru mai buna înțelegere a implicațiilor diferitelor politici și pentru evitarea efectelor secundare negative apărute în urma interacțiunii între acestea. |
| --- | --- |

(10)

să faciliteze, la toate nivelurile administrației, utilizarea unor instrumente TIC pertinente pentru mai buna înțelegere a implicațiilor diferitelor politici și pentru evitarea efectelor secundare negative apărute în urma interacțiunii între acestea.

| (11) | să încurajeze utilizarea simulării și modelării energetice în cadrul procesului de educare și formare a profesioniștilor din sectoare esențiale, în special:






  (a) | arhitecți, constructori și instalatori; |
| --- | --- | --- |

(11)

să încurajeze utilizarea simulării și modelării energetice în cadrul procesului de educare și formare a profesioniștilor din sectoare esențiale, în special:

(a)

arhitecți, constructori și instalatori;

| (b) | auditori din domeniul energetic; |
| --- | --- |

(b)

auditori din domeniul energetic;

| (c) | logistică și transporturi de mărfuri sau persoane; |
| --- | --- |

(c)

logistică și transporturi de mărfuri sau persoane;

| (d) | servicii publice, planificare și funcții de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

(d)

servicii publice, planificare și funcții de elaborare a politicilor.

| (12) | să urmărească și, acolo unde este necesar, să upgradeze, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, strategiile de instalare a unei infrastructuri sustenabile în bandă largă de mare viteză, în vederea facilitării monitorizării și gestionării consumului, distribuției și producției de energie, inclusiv din surse regenerabile, precum și de introducere a unor sisteme pentru uzul comunităților, cum ar fi contorizarea inteligentă, rețelele inteligente și orașele inteligente. |
| --- | --- |

(12)

să urmărească și, acolo unde este necesar, să upgradeze, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, strategiile de instalare a unei infrastructuri sustenabile în bandă largă de mare viteză, în vederea facilitării monitorizării și gestionării consumului, distribuției și producției de energie, inclusiv din surse regenerabile, precum și de introducere a unor sisteme pentru uzul comunităților, cum ar fi contorizarea inteligentă, rețelele inteligente și orașele inteligente.

| (13) | pe lângă obligațiile prevăzute de articolul 3 alineatul (11) și de anexa 12 la Directiva 2009/72/CE pentru piața internă a energiei electrice (20), să angajeze toate părțile interesate în proiecte pilot la scară largă și demonstrații de contorizare inteligentă și rețele inteligente, în vederea stabilirii unui consens privind cerințele pentru viitoarele inovații pe bază de TIC. |
| --- | --- |

(13)

pe lângă obligațiile prevăzute de articolul 3 alineatul (11) și de anexa 12 la Directiva 2009/72/CE pentru piața internă a energiei electrice (20), să angajeze toate părțile interesate în proiecte pilot la scară largă și demonstrații de contorizare inteligentă și rețele inteligente, în vederea stabilirii unui consens privind cerințele pentru viitoarele inovații pe bază de TIC.

| (14) | să utilizeze, cu ajutorul autorităților naționale, regionale și locale, platforme digitale deschise pentru a facilita abordarea integrată a amenajării urbane și a furnizării serviciilor publice, precum și în vederea încurajării schimbului de cunoștințe, a publicării de cataloage de cele mai bune practici și a menținerii unor baze de date ușor accesibile. |
| --- | --- |

(14)

să utilizeze, cu ajutorul autorităților naționale, regionale și locale, platforme digitale deschise pentru a facilita abordarea integrată a amenajării urbane și a furnizării serviciilor publice, precum și în vederea încurajării schimbului de cunoștințe, a publicării de cataloage de cele mai bune practici și a menținerii unor baze de date ușor accesibile.

| (15) | să creeze, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, oportunități de cooperare și soluționare a problemelor în mod creativ la nivel comunitar, prin apeluri la prezentarea de propuneri, concursuri și, acolo unde este posibil, prin furnizarea de acces liber la o gamă largă de resurse publice digitale și date publice. |
| --- | --- |

(15)

să creeze, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, oportunități de cooperare și soluționare a problemelor în mod creativ la nivel comunitar, prin apeluri la prezentarea de propuneri, concursuri și, acolo unde este posibil, prin furnizarea de acces liber la o gamă largă de resurse publice digitale și date publice.

| (16) | să ofere tuturor categoriilor de populație din propriile comunități, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, posibilitatea substituirii proceselor administrative offline prin aplicații și servicii online, acestea din urmă contribuind la ameliorarea eficienței energetice. |
| --- | --- |

(16)

să ofere tuturor categoriilor de populație din propriile comunități, prin intermediul autorităților naționale, regionale și locale, posibilitatea substituirii proceselor administrative offline prin aplicații și servicii online, acestea din urmă contribuind la ameliorarea eficienței energetice.

INVITĂ statele membre:

să informeze Comisia în privința măsurilor adoptate ca reacție la prezenta recomandare în termen de 12 luni de la publicarea acesteia, iar ulterior o dată pe an.

Adoptată la Bruxelles, 9 octombrie 2009.

Pentru Comisie

Viviane REDING

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

1

(2)  Astfel cum se menționează în sinteza evaluării finale a tuturor celor 27 de planuri de acțiune naționale pentru eficiența energetică, „Să acționăm împreună pentru economisirea energiei”, SEC(2009)889 final, prevăzută de Directiva 2006/32/CE.

2

(3)  COM(2006) 545.

3

(4)  COM(2008) 30.

4

(5)  Concluzii ale Consiliului European, decembrie 2008, 17271/1/08 REV 1, 13 februarie 2009.

5

(6)  COM(2008) 241.

6

(7)  COM(2008) 397.

7

(8)  COM(2003) 302.

8

(9)  The International Reference Life Cycle Reference System (ILCD) Handbook and supporting Data Network (Manualul privind sistemul internațional de date de referință privind ciclul de viață, precum și rețeaua de date de sprijin). http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook

9

The International Reference Life Cycle Reference System (ILCD) Handbook and supporting Data Network

(10)  COM(2008) 800, „Un plan european de redresare economică”.

10

(11)  COM(2009) 36.

11

(12)  COM(2008) 886, „Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa” și COM(2008) 887, Propunere de directivă de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport.

12

(13)  Bio Intelligence "Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency" (Impactul tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra eficienței energetice).

13

Bio Intelligence "Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency"

(14)  JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

14

(15)  COM(2009) 111 final.

15

(16)  Consultare publică privind tehnologiile informației și comunicațiilor pentru o societate cu emisii reduse de carbon, 30 martie – 14 iunie 2009.

16

(17)  OECD Guide to Measuring the Information Society (Ghid OCDE pentru evaluarea societății informaționale), Rev. iulie 2009. www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide

17

OECD Guide to Measuring the Information Society

(18)  SMART 2020: Dezvoltarea economiei cu emisii reduse de dioxid de carbon în era informației, un raport al The Climate Group (Grupul pentru climă) în numele Global eSustainability Initiative (Inițiativa globală pentru e-sustenabilitate) (GeSI)

18

(19)  SMART 2020: Dezvoltarea economiei cu emisii reduse de dioxid de carbon în era informației, un raport al The Climate Group (Grupul pentru climă) în numele Global eSustainability Initiative (Inițiativa globală pentru e-sustenabilitate) (GeSI).

19

The Climate Group

Global eSustainability Initiative

(20)  JO L 211, 14.8.2009, p 55.

20

---