# Az Európai Unió L 62/2013

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2013.062.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 62 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 56. évfolyam2013. március 6. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2013.062.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 62

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

56. évfolyam2013. március 6.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 185/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a Spanyolország részére 2013-ra és a későbbi évekre odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről | 1 |
| | * | A Bizottság 186/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Salame Felino [OFJ]) | 4 |
| | * | A Bizottság 187/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az etilén hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 10 |
| | * | A Bizottság 188/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a mandipropamid hatóanyag jóváhagyásáról és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 13 |
| | * | A Bizottság 189/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a 185/2010/EU rendeletnek az ismert szállítók rendszere tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság 190/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a nátrium-hipoklorit hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 19 |
| | * | A Bizottság 191/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) A 798/2008/EK, a 119/2009/EK és a 206/2010/EU rendeletnek és a 2000/572/EK határozatnak az állat-egészségügyi bizonyítványmintákban lévő állatjóléti igazolás tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 22 |
| | | A Bizottság 192/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 25 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2013/114/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. március 1.) a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének a 2009/28/EK európai parlamenti es tanácsi irányelv 5. cikke szerinti számításában a tagállamokat segítő iránymutatás megállapításáról
  (az értesítés a C(2013) 1082. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 185/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a Spanyolország részére 2013-ra és a későbbi évekre odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről

1

*

A Bizottság 186/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Salame Felino [OFJ])

4

*

A Bizottság 187/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az etilén hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

10

*

A Bizottság 188/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a mandipropamid hatóanyag jóváhagyásáról és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

13

*

A Bizottság 189/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) a 185/2010/EU rendeletnek az ismert szállítók rendszere tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

17

*

A Bizottság 190/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a nátrium-hipoklorit hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

19

*

A Bizottság 191/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) A 798/2008/EK, a 119/2009/EK és a 206/2010/EU rendeletnek és a 2000/572/EK határozatnak az állat-egészségügyi bizonyítványmintákban lévő állatjóléti igazolás tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

22

A Bizottság 192/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

25

HATÁROZATOK

2013/114/EU

*

A Bizottság határozata (2013. március 1.) a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének a 2009/28/EK európai parlamenti es tanácsi irányelv 5. cikke szerinti számításában a tagállamokat segítő iránymutatás megállapításáról
  (az értesítés a C(2013) 1082. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 1082. számú dokumentummal történt)

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/1

---

A BIZOTTSÁG 185/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

a Spanyolország részére 2013-ra és a későbbi évekre odaítélt egyes halászati kvótáknak a 2009-ben bizonyos makrélakvóták tekintetében történt túlhalászás miatti csökkentéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Spanyolország a 43/2009/EU tanácsi rendelet (2) alapján makrélahalászati kvótát kapott az ICES VIIIc, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Spanyolország a 43/2009/EU tanácsi rendelet (2) alapján makrélahalászati kvótát kapott az ICES VIIIc, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében.

| (2) | A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 20. cikkének (5) bekezdése alapján a Spanyolország, Franciaország és Lengyelország között végrehajtott cserék miatt csökkent a 2009-es makrélahalászati kvóta. |
| --- | --- |

(2)

A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (3) 20. cikkének (5) bekezdése alapján a Spanyolország, Franciaország és Lengyelország között végrehajtott cserék miatt csökkent a 2009-es makrélahalászati kvóta.

| (3) | Az értéklánc különböző szakaszaiban – a fogás és az első értékesítés között – feljegyzett és rögzített adatok összevetése révén a Bizottság következetlenségeket tárt fel a 2009. évi spanyol makrélahalászati adatokban. Az említett következetlenségek tényét az 1224/2009/EK rendelettel összhangban elvégzett több spanyolországi audit, ellenőrző látogatás és vizsgálat is megerősítette. |
| --- | --- |

(3)

Az értéklánc különböző szakaszaiban – a fogás és az első értékesítés között – feljegyzett és rögzített adatok összevetése révén a Bizottság következetlenségeket tárt fel a 2009. évi spanyol makrélahalászati adatokban. Az említett következetlenségek tényét az 1224/2009/EK rendelettel összhangban elvégzett több spanyolországi audit, ellenőrző látogatás és vizsgálat is megerősítette.

| (4) | A Bizottság 2011. november 28-i levele útján konzultációt kezdeményezett Spanyolországgal a tervezett kvótacsökkentésről. A spanyol hatóságok válaszukat 2011. december 19-i levelükben küldték meg. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2011. november 28-i levele útján konzultációt kezdeményezett Spanyolországgal a tervezett kvótacsökkentésről. A spanyol hatóságok válaszukat 2011. december 19-i levelükben küldték meg.

| (5) | Spanyolország elismerte, hogy makrélakvótáját 2009-ben 65 429 tonnával túllépte. |
| --- | --- |

(5)

Spanyolország elismerte, hogy makrélakvótáját 2009-ben 65 429 tonnával túllépte.

| (6) | A 2371/2002/EK rendelet 2. cikkével összhangban a közös halászati politika fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételek megteremtésével biztosítja az élő vízi erőforrások kiaknázását. |
| --- | --- |

(6)

A 2371/2002/EK rendelet 2. cikkével összhangban a közös halászati politika fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételek megteremtésével biztosítja az élő vízi erőforrások kiaknázását.

| (7) | Tekintettel a túlhalászás szintjére, valamint arra, hogy figyelembe kell venni a halászati ágazatnak, valamint az érintett tagállam halászathoz kapcsolódó feldolgozó iparának társadalmi-gazdasági helyzetét, továbbá a mindkét ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatás lehető legnagyobb mértékben való korlátozása érdekében indokolt, hogy a halászott többletmennyiség levonása legalább 11 éves időszakban történjen. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a túlhalászás szintjére, valamint arra, hogy figyelembe kell venni a halászati ágazatnak, valamint az érintett tagállam halászathoz kapcsolódó feldolgozó iparának társadalmi-gazdasági helyzetét, továbbá a mindkét ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatás lehető legnagyobb mértékben való korlátozása érdekében indokolt, hogy a halászott többletmennyiség levonása legalább 11 éves időszakban történjen.

| (8) | Tekintettel arra, hogy a 165/2011/EU bizottsági rendelet (4) a Spanyolországnak odaítélt makrélahalászati kvóták 2015-ig tartó egyéb csökkentéséről rendelkezik, indokolt az egymást átfedő években, azaz 2013 és 2015 között kisebb levonandó mennyiségeket meghatározni. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel arra, hogy a 165/2011/EU bizottsági rendelet (4) a Spanyolországnak odaítélt makrélahalászati kvóták 2015-ig tartó egyéb csökkentéséről rendelkezik, indokolt az egymást átfedő években, azaz 2013 és 2015 között kisebb levonandó mennyiségeket meghatározni.

| (9) | Ezenfelül az érintett halászati ágazatot, valamint a hozzá kapcsolódó feldolgozó ipart érintő társadalmi és gazdasági következmények elkerülése érdekében a 2016-tól levonásra kerülő mennyiségek egyik évben sem haladhatják meg az éves makrélahalászati kvóta 33 %-át. Amennyiben a levonandó mennyiség meghaladja az éves makrélahalászati kvóta 33 %-át, ezt a rendeletet módosítani kell az éves levonandó mennyiség csökkentése érdekében, a levonás érvényességi idejének megfelelő meghosszabbítása mellett. |
| --- | --- |

(9)

Ezenfelül az érintett halászati ágazatot, valamint a hozzá kapcsolódó feldolgozó ipart érintő társadalmi és gazdasági következmények elkerülése érdekében a 2016-tól levonásra kerülő mennyiségek egyik évben sem haladhatják meg az éves makrélahalászati kvóta 33 %-át. Amennyiben a levonandó mennyiség meghaladja az éves makrélahalászati kvóta 33 %-át, ezt a rendeletet módosítani kell az éves levonandó mennyiség csökkentése érdekében, a levonás érvényességi idejének megfelelő meghosszabbítása mellett.

| (10) | Spanyolország azt kérte, hogy a csökkentés egy része az ugyanazon a területen, azonos időszakban érvényes szardellahalászati kvótájából kerüljön levonásra. A szóban forgó makrélaállomány jelenleg a biztonságos biológiai határértékek között van. A VIII övezetbeli szardellaállomány halászata olyan mértékű, amely hosszú távon megfelel az állományból halászható legnagyobb mennyiségnek, de az állomány jelentős ingadozásokat mutat, és hosszú távon előnyös lenne, ha az állomány kiaknázását ideiglenesen korlátoznák. Az említett makrélaállomány halászata nagyrészt (a fogások közel 90 %-át érintően) az ICES VIIIc övezetben februártól májusig, a VIII övezetbeli szardellaállomány halászata pedig ugyanezen a területen (VIIIc övezet) áprilistól júniusig történik. A makréla és a szardella a középső vízrétegekben előforduló nyíltvízi csontoshal. Következésképpen megállapítható, hogy mindkét szóban forgó állomány ugyanazon a földrajzi területen él és ugyanazon az ökoszisztémán osztozik. Ezen okból, továbbá tekintettel a közös halászati politika célkitűzéseire, ebben a konkrét esetben helyénvaló a szükséges levonások egy részét a Spanyolország részére ugyanazon a területen, azonos időszakra odaítélt szardellakvótákból levonni. |
| --- | --- |

(10)

Spanyolország azt kérte, hogy a csökkentés egy része az ugyanazon a területen, azonos időszakban érvényes szardellahalászati kvótájából kerüljön levonásra. A szóban forgó makrélaállomány jelenleg a biztonságos biológiai határértékek között van. A VIII övezetbeli szardellaállomány halászata olyan mértékű, amely hosszú távon megfelel az állományból halászható legnagyobb mennyiségnek, de az állomány jelentős ingadozásokat mutat, és hosszú távon előnyös lenne, ha az állomány kiaknázását ideiglenesen korlátoznák. Az említett makrélaállomány halászata nagyrészt (a fogások közel 90 %-át érintően) az ICES VIIIc övezetben februártól májusig, a VIII övezetbeli szardellaállomány halászata pedig ugyanezen a területen (VIIIc övezet) áprilistól júniusig történik. A makréla és a szardella a középső vízrétegekben előforduló nyíltvízi csontoshal. Következésképpen megállapítható, hogy mindkét szóban forgó állomány ugyanazon a földrajzi területen él és ugyanazon az ökoszisztémán osztozik. Ezen okból, továbbá tekintettel a közös halászati politika célkitűzéseire, ebben a konkrét esetben helyénvaló a szükséges levonások egy részét a Spanyolország részére ugyanazon a területen, azonos időszakra odaítélt szardellakvótákból levonni.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Spanyolország számára az ICES VIIIc, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében a 2013 és 2023 között odaítélhető makrélahalászati (Scomber scombrus) kvótát, valamint a szardellahalászati kvótát (Engraulis encrasicolus) a mellékletben foglaltaknak megfelelően csökkenteni kell.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

2

(3)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

3

(4)  HL L 48., 2011.2.23., 11. o.

4

---

MELLÉKLET

| Állomány | 2009. évi kiinduló kvóta | 2009. évi kiigazított kvóta | A 2009. tekintetében megállapított fogások | A kvóta és a fogások különbözete (túlhalászás) | 2013. évi csökkentés | 2014. évi csökkentés | 2015. évi csökkentés | 2016. évi csökkentés | 2017. évi csökkentés | 2018. évi csökkentés | 2019. évi csökkentés | 2020. évi csökkentés | 2021. évi csökkentés | 2022. évi csökkentés | 2023. évi csökkentés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAC8C
  3411 | 29 529 | 25 525 | 90 954 | –65 429 | 100 | 100 | 100 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 5 544 | 269 |
| ANE 08 (1) | | | | | | | | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 3 696 | 180 |

Állomány

2009. évi kiinduló kvóta

2009. évi kiigazított kvóta

A 2009. tekintetében megállapított fogások

A kvóta és a fogások különbözete (túlhalászás)

2013. évi csökkentés

2014. évi csökkentés

2015. évi csökkentés

2016. évi csökkentés

2017. évi csökkentés

2018. évi csökkentés

2019. évi csökkentés

2020. évi csökkentés

2021. évi csökkentés

2022. évi csökkentés

2023. évi csökkentés

MAC8C

3411

29 529

25 525

90 954

–65 429

100

100

100

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

5 544

269

ANE 08 (1)

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

3 696

180

---

(1)  A szardella tekintetében az év az adott évben kezdődő halászati idényként értendő.

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/4

---

A BIZOTTSÁG 186/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Salame Felino [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelet (2) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (3) a „Salame Felino” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelet (2) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (3) a „Salame Felino” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | Összhangban az 510/2006/EK rendelet 7. cikkével Belgium, Hollandia és Németország az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a), c) és d) pontján alapuló kifogást nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság 2011. szeptember 27-i levelében felhívta az érdekelt feleket, hogy folytassák le a megfelelő egyeztetéseket. |
| --- | --- |

(2)

Összhangban az 510/2006/EK rendelet 7. cikkével Belgium, Hollandia és Németország az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének a), c) és d) pontján alapuló kifogást nyújtott be a Bizottsághoz. A Bizottság 2011. szeptember 27-i levelében felhívta az érdekelt feleket, hogy folytassák le a megfelelő egyeztetéseket.

| (3) | A megfelelő egyeztetésekre kiszabott határidőn belül Belgium és Hollandia megállapodásra jutott Olaszországgal. A megállapodás nyomán módosult a nyersanyag minőségi leírása: a szöveg kiegészült az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (4) V. mellékletében foglalt, a hasított testek meghatározására vonatkozó táblázatban szereplő osztályozásra való hivatkozással, továbbá törölték a szeletelési és csomagolási műveletekre vonatkozó földrajzi korlátozást és a szövegben néhány kisebb módosítást is végrehajtottak. |
| --- | --- |

(3)

A megfelelő egyeztetésekre kiszabott határidőn belül Belgium és Hollandia megállapodásra jutott Olaszországgal. A megállapodás nyomán módosult a nyersanyag minőségi leírása: a szöveg kiegészült az 1234/2007/EK tanácsi rendelet (4) V. mellékletében foglalt, a hasított testek meghatározására vonatkozó táblázatban szereplő osztályozásra való hivatkozással, továbbá törölték a szeletelési és csomagolási műveletekre vonatkozó földrajzi korlátozást és a szövegben néhány kisebb módosítást is végrehajtottak.

| (4) | Ezzel szemben Németországnak és Olaszországnak nem sikerült megállapodásra jutnia a megfelelő egyeztetésekre kiszabott határidőn belül. |
| --- | --- |

(4)

Ezzel szemben Németországnak és Olaszországnak nem sikerült megállapodásra jutnia a megfelelő egyeztetésekre kiszabott határidőn belül.

| (5) | Mivel hat hónapon belül nem jött létre megállapodás az összes érdekelt között, a Bizottságnak határozatot kell hoznia. |
| --- | --- |

(5)

Mivel hat hónapon belül nem jött létre megállapodás az összes érdekelt között, a Bizottságnak határozatot kell hoznia.

| (6) | A Németország által benyújtott kifogás szerint a nyersanyagok származása vonatkozásában nem teljesül az 1898/2006/EK bizottsági rendelet (5) 5. cikkének (2) bekezdése. Megjegyzendő, hogy a bejegyzési kérelem nem tartalmaz semmilyen ide vonatkozó földrajzi korlátozást, amit megerősít az Olaszország által a Belgiummal és Hollandiával létrejött megállapodás értelmében javasolt módosítás is. |
| --- | --- |

(6)

A Németország által benyújtott kifogás szerint a nyersanyagok származása vonatkozásában nem teljesül az 1898/2006/EK bizottsági rendelet (5) 5. cikkének (2) bekezdése. Megjegyzendő, hogy a bejegyzési kérelem nem tartalmaz semmilyen ide vonatkozó földrajzi korlátozást, amit megerősít az Olaszország által a Belgiummal és Hollandiával létrejött megállapodás értelmében javasolt módosítás is.

| (7) | A kifogást benyújtó fél azt is előterjesztette, hogy nem teljesül az a feltétel, miszerint az elnevezés „különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője ennek a földrajzi eredetnek tulajdonítható”. Olaszország a földrajzi jelzésként történő bejegyzésre irányuló kérelmét a „Salame Felino” hírnevére alapozta, és a dokumentáció is erre az érvelésre épül. Megjegyzendő, hogy a kifogást benyújtó fél nem vitatja a szóban forgó hírnevet és nem szolgál olyan érveléssel, amely azt megkérdőjelezné. Így teljesültek az 510/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított feltételek. |
| --- | --- |

(7)

A kifogást benyújtó fél azt is előterjesztette, hogy nem teljesül az a feltétel, miszerint az elnevezés „különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője ennek a földrajzi eredetnek tulajdonítható”. Olaszország a földrajzi jelzésként történő bejegyzésre irányuló kérelmét a „Salame Felino” hírnevére alapozta, és a dokumentáció is erre az érvelésre épül. Megjegyzendő, hogy a kifogást benyújtó fél nem vitatja a szóban forgó hírnevet és nem szolgál olyan érveléssel, amely azt megkérdőjelezné. Így teljesültek az 510/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított feltételek.

| (8) | Mivel Németország semmivel sem támasztotta alá az általa benyújtott kifogás harmadik elemét, miszerint a bejegyzésre javasolt elnevezés szokásos elnevezésnek minősül, a szokásos jelleg semmilyen módon sem került bizonyításra. |
| --- | --- |

(8)

Mivel Németország semmivel sem támasztotta alá az általa benyújtott kifogás harmadik elemét, miszerint a bejegyzésre javasolt elnevezés szokásos elnevezésnek minősül, a szokásos jelleg semmilyen módon sem került bizonyításra.

| (9) | Belgium az általa benyújtott kifogásban és a megfelelő egyeztetések lezárásakor hivatkozott az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének c) pontjára. Az említett cikk szerint a kifogások akkor fogadhatók el, ha „azt jelzik, hogy a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné [...] olyan termékek létét, amelyeket a 6. cikk (2) bekezdése szerinti közzététel napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak”. Ha egy kifogás ezen az alapon elfogadhatónak minősül, akkor egy legfeljebb ötéves átmeneti időszak megállapítása engedélyezhető. A Belgium által benyújtott kifogás említést tesz a Reulen bvba és a Salaisons Salamone SA társaságokról, és bizonyítékokkal szolgál azzal kapcsolatban, hogy e két társaság egy Felino típusú szalámit állít elő és forgalmaz. |
| --- | --- |

(9)

Belgium az általa benyújtott kifogásban és a megfelelő egyeztetések lezárásakor hivatkozott az 510/2006/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének c) pontjára. Az említett cikk szerint a kifogások akkor fogadhatók el, ha „azt jelzik, hogy a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné [...] olyan termékek létét, amelyeket a 6. cikk (2) bekezdése szerinti közzététel napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak”. Ha egy kifogás ezen az alapon elfogadhatónak minősül, akkor egy legfeljebb ötéves átmeneti időszak megállapítása engedélyezhető. A Belgium által benyújtott kifogás említést tesz a Reulen bvba és a Salaisons Salamone SA társaságokról, és bizonyítékokkal szolgál azzal kapcsolatban, hogy e két társaság egy Felino típusú szalámit állít elő és forgalmaz.

| (10) | Mindezek alapján helyénvaló a szóban forgó elnevezést bejegyezni, a módosított egységes dokumentumot közzétenni és a fent említett vállalkozások javára egy ötéves átmeneti időszakot megállapítani. |
| --- | --- |

(10)

Mindezek alapján helyénvaló a szóban forgó elnevezést bejegyezni, a módosított egységes dokumentumot közzétenni és a fent említett vállalkozások javára egy ötéves átmeneti időszakot megállapítani.

| (11) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet I. mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ötéves átmeneti időszak kerül megállapításra a Belgium által benyújtott kifogásban említett Reulen bvba és Salaisons Salamone SA társaságok javára.

3. cikk

A módosított egységes dokumentumot e rendelet II. melléklete tartalmazza.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

2

(3)  HL C 19., 2011.1.20., 11. o.

3

(4)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

4

(5)  HL L 369., 2006.12.23., 1. o.

5

---

I. MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.2. osztály:   Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

OLASZORSZÁG

Salame Felino (OFJ)

---

II. MELLÉKLET

EGYSÉGES DOKUMENTUM

510/2006/EK RENDELET (1)

„SALAME FELINO”

EK-szám: IT-PGI-0005-0597-2007.4.11.

OFJ (X) OEM ( )

1.   Elnevezés

„Salame Felino”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

| 1.2. osztály: | Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.) |
| --- | --- |

1.2. osztály:

Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A „Salame Felino” OFJ forgalomba kerüléskor henger alakú, egyik vége vastagabb a másiknál, színe kívül szürkésfehér, felületét a csekély mennyiségű felületi autokton penészgomba-képződés miatt kis mértékben nemespenész borítja.

A „Salame Felino” OFJ az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

| — | tömeg: 200 g és 4,5 kg közötti, |
| --- | --- |

—

tömeg: 200 g és 4,5 kg közötti,

| — | méretek: szabálytalan henger alakú, hosszúsága 15 és 130 cm között van, |
| --- | --- |

—

méretek: szabálytalan henger alakú, hosszúsága 15 és 130 cm között van,

| — | organoleptikus (érzékszervi) jellemzők: szeletelve tömör, nem rugalmas, homogén és sovány, rubinvörös színű, nincsenek benne foltok, íze édes, enyhe, |
| --- | --- |

—

organoleptikus (érzékszervi) jellemzők: szeletelve tömör, nem rugalmas, homogén és sovány, rubinvörös színű, nincsenek benne foltok, íze édes, enyhe,

| — | kémiai és fizikai-kémiai jellemzők:






  teljes fehérjetartalom: | min. 23 % |
| --- | --- | --- |
| kollagén-fehérje arány: | max. 0,10 |
| víz-fehérje arány: | max. 2,00 |
| zsír-fehérje arány: | max. 1,50 |
| pH-érték: | > 5,3 |
| teljes laktobacilus-tartalom: | > 100 000 |

—

kémiai és fizikai-kémiai jellemzők:

teljes fehérjetartalom:

min. 23 %

kollagén-fehérje arány:

max. 0,10

víz-fehérje arány:

max. 2,00

zsír-fehérje arány:

max. 1,50

pH-érték:

> 5,3

teljes laktobacilus-tartalom:

> 100 000

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén)

A „Salame Felino” OFJ sertéshúsból készül, az alábbi előírások szerint:

| — | Az előállításhoz fajtatiszta, az olasz törzskönyvből (Libro genealogico italiano) nemesített Large White és Landrace hagyományos fajták, illetve ezek leszármazottai használhatók fel. |
| --- | --- |

—

Az előállításhoz fajtatiszta, az olasz törzskönyvből (Libro genealogico italiano) nemesített Large White és Landrace hagyományos fajták, illetve ezek leszármazottai használhatók fel.

| — | Felhasználhatók továbbá az olasz törzskönyvből nemesített Duroc sertésfajtából származó egyedek. |
| --- | --- |

—

Felhasználhatók továbbá az olasz törzskönyvből nemesített Duroc sertésfajtából származó egyedek.

| — | A termék más fajtájú, keresztezett vagy hibrid sertésekből is készülhet, feltéve, hogy a hasított testek az 1234/2007/EK rendelet V. mellékletében a hasított sertések közösségi osztályzására vonatkozó táblázat szerinti U, R és O osztályok valamelyikébe tartoznak. |
| --- | --- |

—

A termék más fajtájú, keresztezett vagy hibrid sertésekből is készülhet, feltéve, hogy a hasított testek az 1234/2007/EK rendelet V. mellékletében a hasított sertések közösségi osztályzására vonatkozó táblázat szerinti U, R és O osztályok valamelyikébe tartoznak.

| — | Az előállításhoz nem használhatók a hagyományosan ellenjavallt tulajdonságokat hordozó egyedek, különös tekintettel a stressz-érzékenységre (PSS) – ami napjainkban már objektíven mérhető az állatokon „post mortem”, illetőleg az érlelt termékeken. |
| --- | --- |

—

Az előállításhoz nem használhatók a hagyományosan ellenjavallt tulajdonságokat hordozó egyedek, különös tekintettel a stressz-érzékenységre (PSS) – ami napjainkban már objektíven mérhető az állatokon „post mortem”, illetőleg az érlelt termékeken.

| — | Az előállításhoz semmiképpen sem használhatók a Landrace Belga, a Hampshire, a Pietrain, a Duroc és a Spotted Poland fajtákból származó fajtatiszta sertések. |
| --- | --- |

—

Az előállításhoz semmiképpen sem használhatók a Landrace Belga, a Hampshire, a Pietrain, a Duroc és a Spotted Poland fajtákból származó fajtatiszta sertések.

| — | Elengedhetetlen, hogy a felhasznált genetikai típusok esetében hatékonyan elérhető legyen a nagy testtömeg: az állatok darabonkénti átlagos tömegének (élősúly) mindenképpen 160 kg-nak kell lennie (plusz-mínusz 10 %-os eltéréssel). |
| --- | --- |

—

Elengedhetetlen, hogy a felhasznált genetikai típusok esetében hatékonyan elérhető legyen a nagy testtömeg: az állatok darabonkénti átlagos tömegének (élősúly) mindenképpen 160 kg-nak kell lennie (plusz-mínusz 10 %-os eltéréssel).

| — | A sertéseket legkorábban kilenc hónapos korukban vágják le. |
| --- | --- |

—

A sertéseket legkorábban kilenc hónapos korukban vágják le.

| — | Az előállításhoz nem használhatók felnőtt kan- vagy nősténysertések. |
| --- | --- |

—

Az előállításhoz nem használhatók felnőtt kan- vagy nősténysertések.

| — | Csak tökéletes egészségi állapotban lévő sertéseket vágnak le, és azokat teljesen kivéreztetik. |
| --- | --- |

—

Csak tökéletes egészségi állapotban lévő sertéseket vágnak le, és azokat teljesen kivéreztetik.

| — | A „Salame Felino” OFJ előállításához felhasznált sertéshús a hasított test válogatott izmos és zsíros részeiből származik, mint például a dagadó elülső része, és/vagy a vagdalt lapocka. Fagyasztott húsok felhasználása tilos. |
| --- | --- |

—

A „Salame Felino” OFJ előállításához felhasznált sertéshús a hasított test válogatott izmos és zsíros részeiből származik, mint például a dagadó elülső része, és/vagy a vagdalt lapocka. Fagyasztott húsok felhasználása tilos.

Az izmos, illetve zsíros részeket gondosan megtisztítják, azaz eltávolítják a nagyobb méretű kötőszövetdarabokat, valamint a lágy hájszöveteket.

A „Salame Felino” OFJ előállításához használt hús (izmos és zsíros részek) tárolása olyan hűtőcellában történik, ahol a hőmérséklet – 1 Co-nál nem alacsonyabb, és biztosított az izmos részek megfelelő dehidratációja.

A hús ledarálása (6–8 mm-es lyukakkal rendelkező ráccsal felszerelt) húsdarálóval történik.

Ezt követően a húst besózzák (2,0–2,8 százalék só hozzáadásával), egész vagy törött borsot adnak hozzá (0,03–0,06 százalékban), és préselt fokhagymával ízesítik.

Esetleges további összetevők:

| — | száraz fehérbor – 100 kg húshoz legfeljebb 4 dl – a termék aromájának és illatának kiemelésére, |
| --- | --- |

—

száraz fehérbor – 100 kg húshoz legfeljebb 4 dl – a termék aromájának és illatának kiemelésére,

| — | cukor és/vagy dextróz, és/vagy fruktóz: 0–0,3 %, |
| --- | --- |

—

cukor és/vagy dextróz, és/vagy fruktóz: 0–0,3 %,

| — | erjesztőbaktériumok: az erjesztőbaktériumok használata a jól bevált gyakorlat szerint történik, a „Salame Felino” erjesztőbaktériumai specifikus jellemzőinek figyelembevételével. Ezek a baktériumok, lipolitikus és proteolitikus folyamatok során kialakítják a termék zamatát és aromáját, stabilizálják a színét, fékezik a túlzott savképződését, |
| --- | --- |

—

erjesztőbaktériumok: az erjesztőbaktériumok használata a jól bevált gyakorlat szerint történik, a „Salame Felino” erjesztőbaktériumai specifikus jellemzőinek figyelembevételével. Ezek a baktériumok, lipolitikus és proteolitikus folyamatok során kialakítják a termék zamatát és aromáját, stabilizálják a színét, fékezik a túlzott savképződését,

| — | nátrium- és/vagy kálium-nitrát max. 300 mg/kg, nátrium- és/vagy kálium-nitrit max. 150 mg/kg, aszkorbinsav és nátriumos sója max. 1 g/kg. |
| --- | --- |

—

nátrium- és/vagy kálium-nitrát max. 300 mg/kg, nátrium- és/vagy kálium-nitrit max. 150 mg/kg, aszkorbinsav és nátriumos sója max. 1 g/kg.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

A forgalomba kerülő takarmányok megfelelnek a vonatkozó szabványoknak. A takarmány lehetőség szerint folyékony (leveses vagy kásás), és hagyományosan tejsavót is tartalmaz. Gabonából származó szárazanyag 80 kg-os élősúlyig megengedett, és az összes takarmány legalább 45 %-át teszi ki. A hizlalás szakaszában megengedett takarmányban a gabonából származó szárazanyag-tartalom legalább 55 %.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

Az előállítás fázisai a következők:

| — | húsdarálón történő ledarálás, |
| --- | --- |

—

húsdarálón történő ledarálás,

| — | só, bors és fokhagyma hozzáadását követően a darált hús összekeverése; a keverékhez továbbá bor, cukrok, erjesztőbaktériumok, nátrium- vagy kálium-nitrát, nátrium- vagy kálium-nitrit, aszkorbinsav és annak nátriumos sója adható, |
| --- | --- |

—

só, bors és fokhagyma hozzáadását követően a darált hús összekeverése; a keverékhez továbbá bor, cukrok, erjesztőbaktériumok, nátrium- vagy kálium-nitrát, nátrium- vagy kálium-nitrit, aszkorbinsav és annak nátriumos sója adható,

| — | valódi sertésbélbe töltés, |
| --- | --- |

—

valódi sertésbélbe töltés,

| — | kötözés nem hálós spárgával, |
| --- | --- |

—

kötözés nem hálós spárgával,

| — | szárítás, érlelés. |
| --- | --- |

—

szárítás, érlelés.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A „Salame Felino” szeletelési és csomagolási műveleteit a kijelölt szervezet felügyelete alatt, az ellenőrzési tervben foglaltak szerint kell végezni.

A termék érzékenysége miatt, valamint azért, mert a szeletelés és a csomagolás a terméket potenciálisan károsíthatja, különösen fontos, hogy a szeletelt termék a lehető legrövidebb ideig álljon levegőn – ezzel elkerülhető a felületének megbarnulása.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A „Salame Felino” OFJ forgalomba kerülhet: egészben, csak címkézve, esetleg pecséttel ellátva, darabolva, vákuum- vagy védőgázas csomagolásban, illetve szeletelve, vákuum- vagy védőgázas csomagolásban.

A címkén vagy pecséten a „Salame Felino” felirat után egyértelműen, letörölhetetlenül, minden más felirattól világosan megkülönböztethető módon fel kell tüntetni az „Indicazione geografica protetta” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) feliratot, vagy az „IGP” (OFJ) rövidítést is, (annak az országnak a nyelvén, ahol a terméket forgalomba hozzák), a közösségi logót, valamint a vállalat márkajelzését is.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A „Salame Felino” OFJ előállítását Parma megye közigazgatási területén végzik.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A „Salame Felino” OFJ Parma megye teljes területét felölelő előállítási területére dombos területek és sík vidékek együttes jelenléte, tavak és sóbányák jellemzők.

A jellegzetes termék előállítási területének meghatározására a gyártási szokások alapos történeti elemzését követően került sor. A sertéshús-feldolgozás és -érlelés évezredes hagyományaira kedvező hatással voltak az ókortól meglévő sóbányák, a speciális nedvességtartalommal jellemezhető különleges időjárási viszonyok, a tenger felől érkező légáramlatok, illetve a tartományban sűrűn előforduló erdős területek.

A parmai dombságokon mindig kiváló alkalom kínálkozott a sík vidék technológiája, illetve a Salsomaggiore-i só szerencsés találkozására.

A sík vidékek technológiáján a sertéshús feldolgozásának és érlelésének a területen többek között a római légiósok élelmiszer-ellátására tenyésztett sertések húsának még az etruszkok és rómaiak idejében kialakult szokásai értendők; ezen a vidéken könnyebb volt hozzájutni a Salsomaggiore bányáiból származó sóhoz is – aminek a feldolgozása, drága és értékes anyag lévén, az utaktól távolabb eső, rablásoktól kevésbé veszélyeztetett területeken történt.

A területen már 1300-tól meglévő sóbányák miatt valójában az itt sózott és feldolgozott sertésáruk országos és nemzetközi elismertségre tettek szert.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Salame Felino” OFJ tömör, nem rugalmas, homogén, színe rubinvörös – ezen tulajdonságai miatt különbözik az ugyanebbe az árukategóriába tartozó többi terméktől. Íze édes, enyhe.

A forgalomba kerülő szalámik jelentős részétől eltérően ezt a terméket kizárólag valódi bélbe töltik (soha nem használnak műbelet). A „Salame Felino” nem tartalmaz laktózt, sem tejlisztet, pH-értéke nem túlságosan magas, ennélfogva fokozottan érzékelhetők a termék organoleptikus (érzékszervi) tulajdonságai.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Salame Felino” OFJ közismertségét bizonyítja a nagyszámú bibliográfia, amelyben említés, illetve utalás történik a termékre.

A termékre tett legkorábbi utalások latin szerzők tollából származnak, az i.sz. I. századból (Apicio De Re cocquinaria).

A „Salame Felino” gyakorta előfordult a fővárosban egymást követő udvarok asztalán: a Farnese család, a Bourbon-ház és Mária Lujza bárónő udvarában egyaránt ismerték.

A termék legrégebbi ábrázolása vélhetőleg a Pármai Keresztelőkápolnában (1196–1307) található, ahol a Vízöntő csillagképének szentelt táblán, egy tűz fölött lógó lábas felett, forgatható rúdon átvetve két, a maival megegyező méretű és formájú szalámi látható, amelyekre a „Salame Felino” OFJ visszavezethető.

Egy 1766-ban végzett sertés-számlálásból kiderül, hogy Felino őrgrófságának területén van a környék legélénkebb sertéspiaca – és ugyanebből az időből előkerültek a Felino környékéről származó sovány és zsíros szalámikra vonatkozó hatóságilag maximált árak. A népszokásokat és kulináris szokásokat megörökítő feljegyzések az 1800-as évek elejétől tesznek említést a sertéshús egyedi, szalámivá történő feldolgozásáról Felino község területén.

1905-ben az olasz szótárba bekerül a „Salame Felino” szócikk, 1912-ben pedig az olasz Mezőgazdasági Miniszter az év gazdasági eredményeiről szóló jelentésében méltatja a felinoi szalámigyártást.

Az illetékes helyi közhivatalok már 1927-től kezdve a „Salame Felino” elnevezéssel illetik a Parma megyében előállított szalámit, amely már akkortájt egyértelműen nagy hírnévre és közismertségre tartott számot, és ily módon a többi terméktől könnyen megkülönböztethető volt, hiszen a megyei nemzetgazdasági hivatal és tanács (Ufficio e Consiglio Provinciale dell’Economia Nazionale) a megye jólétének fejlődését az elnevezésnek a kereskedelmi szóhasználatban történt meghonosodásával indokolja. Napjainkban is kimutatható az a tény, hogy a „Salame Felino” előállításának módszere Parma megye területéről származik: elég, ha Parma környékének gasztronómiai kultúráját vizsgáljuk, kutatjuk. Valóban számos tanulmány kapcsolja össze a „Salame Felino”-t a megyével, hangsúlyozva, hogy ez az egyik legkedveltebb parmai felvágott, ami mindenképpen csak a Parma megye völgyeiben érintetlenül megőrzött évszázados hagyományoknak köszönheti ízletességét. A fentiekhez társul az a számos, a parmai hatóságok és megyei intézmények szervezésében, Olaszországban és külföldön egyaránt, a „Salame Felino” kóstoltatását célzó standokkal megrendezésre kerülő rendezvény és esemény, amelyeken a kóstoltatás mellett a termék tulajdonságairól, Parma környékén való előállításának történeti áttekintéséről szóló tájékoztató anyagokat is terjesztenek.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés)

Ez a közigazgatási szerv a „Salame Felino” oltalom alatt álló földrajzi jelölés elismerésére irányuló javaslatnak az Olasz Köztársaság Hivatalos Közlönyében történő közzétételével a fenti kérelem vonatkozásában elindította a nemzeti kifogásolási eljárást.

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege megtekinthető:

| — | az alábbi linken:
  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
  vagy |
| --- | --- |

—

az alábbi linken:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

| — | közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő bal oldalán) a „Prodotti di qualità” (Minőségi termékek) címszóra, majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” (Az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) menüpontra kattintva. |
| --- | --- |

—

közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő bal oldalán) a „Prodotti di qualità” (Minőségi termékek) címszóra, majd a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” (Az 510/2006/EK rendelet szerinti uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) menüpontra kattintva.

---

(1)  Az említett rendelet helyébe a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet lépett.

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/10

---

A BIZOTTSÁG 187/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az etilén hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályairól szóló, 2004. december 3-i 2229/2004/EK bizottsági rendelet (2) 24b. cikkében előírt eljárásnak megfelelően az etilén hatóanyagot a 2008/127/EK bizottsági irányelvvel (3) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletébe. Mióta a 91/414/EGK irányelvet felváltotta az 1107/2009/EK rendelet, ez az anyag az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének A. részében szerepel. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakasza végrehajtásának további részletes szabályairól szóló, 2004. december 3-i 2229/2004/EK bizottsági rendelet (2) 24b. cikkében előírt eljárásnak megfelelően az etilén hatóanyagot a 2008/127/EK bizottsági irányelvvel (3) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) I. mellékletébe. Mióta a 91/414/EGK irányelvet felváltotta az 1107/2009/EK rendelet, ez az anyag az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének A. részében szerepel.

| (2) | A 2229/2004/EK rendelet 25a. cikkének megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2011. december 16-án benyújtotta a Bizottságnak az etilénre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetéről kialakított véleményét (6). A Hatóság az etilénre vonatkozó véleményét közölte a bejelentővel is. A Bizottság felkérte a bejelentőt, hogy nyújtsa be az etilénre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetével kapcsolatos észrevételeit. A vizsgálati jelentés tervezetét és a Hatóság véleményét a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd az etilénről szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. február 1-jén véglegesítették. |
| --- | --- |

(2)

A 2229/2004/EK rendelet 25a. cikkének megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2011. december 16-án benyújtotta a Bizottságnak az etilénre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetéről kialakított véleményét (6). A Hatóság az etilénre vonatkozó véleményét közölte a bejelentővel is. A Bizottság felkérte a bejelentőt, hogy nyújtsa be az etilénre vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetével kapcsolatos észrevételeit. A vizsgálati jelentés tervezetét és a Hatóság véleményét a tagállamok és a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében közösen megvizsgálták, majd az etilénről szóló bizottsági vizsgálati jelentés formájában 2013. február 1-jén véglegesítették.

| (3) | Megerősítést nyert, hogy az etilén hatóanyag az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő. |
| --- | --- |

(3)

Megerősítést nyert, hogy az etilén hatóanyag az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő.

| (4) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenleg rendelkezésre álló tudományos és műszaki ismeretek fényében módosítani kell az etilén jóváhagyási feltételeit. Ezen belül indokolt módosítani az előírt minimális tisztasági szintet, és az engedélyezést célszerű a hivatásos felhasználók általi beltéri használatra korlátozni. Ezenkívül a tagállamoknak az etilént tartalmazó növényvédő szerek engedélyezésekor különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelők, az azzal dolgozók és az arra járók védelmére, valamint az etilénre vonatkozó specifikációk betartatására, függetlenül attól, hogy a hatóanyag milyen formában áll a felhasználó rendelkezésére. |
| --- | --- |

(4)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenleg rendelkezésre álló tudományos és műszaki ismeretek fényében módosítani kell az etilén jóváhagyási feltételeit. Ezen belül indokolt módosítani az előírt minimális tisztasági szintet, és az engedélyezést célszerű a hivatásos felhasználók általi beltéri használatra korlátozni. Ezenkívül a tagállamoknak az etilént tartalmazó növényvédő szerek engedélyezésekor különös figyelmet kell fordítaniuk a szert kezelők, az azzal dolgozók és az arra járók védelmére, valamint az etilénre vonatkozó specifikációk betartatására, függetlenül attól, hogy a hatóanyag milyen formában áll a felhasználó rendelkezésére.

| (5) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | E rendelet alkalmazását megelőzően megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a bejelentő és az etilént tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek jogosultjai felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyási feltételeinek módosításából fakadó követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

E rendelet alkalmazását megelőzően megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a bejelentő és az etilént tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek jogosultjai felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyási feltételeinek módosításából fakadó követelmények teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2014. február 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 379., 2004.12.24., 13. o.

2

(3)  HL L 344., 2008.12.20., 89. o.

3

(4)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

4

(5)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

5

(6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethylene [Az etilén hatóanyagnál felmerülő kockázatok felméréséről szóló, peszticideket vizsgáló szakértői értékelésből levont következtetés]. EFSA Journal 2012; 10(1):2508. [43 o.]. doi:10.2903/j.efsa.2012.2508. Elérhető a következő weboldalon: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

6

---

MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében az etilén hatóanyagra vonatkozó 227. sor helyébe a következő szöveg lép:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „227 | Etilén
  CAS-szám: 74-85-1
  CIPAC-szám: 839 | Etilén | ≥ 90 %
  releváns szennyeződés: etilén-oxid, maximum 1 mg/kg | 2009. szeptember 1. | 2019. augusztus 31. | A.   RÉSZ
  Kizárólag növényfejlődés-szabályozó szerként, hivatásos felhasználó általi beltéri használatra engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, az etilénről szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/2608/2008) és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  a) | az etilénre vonatkozó előírt specifikációk betartása, függetlenül attól, hogy a hatóanyag milyen formában áll a felhasználó rendelkezésére; |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„227

Etilén

CAS-szám: 74-85-1

CIPAC-szám: 839

Etilén

≥ 90 %

releváns szennyeződés: etilén-oxid, maximum 1 mg/kg

2009. szeptember 1.

2019. augusztus 31.

A.   RÉSZ

Kizárólag növényfejlődés-szabályozó szerként, hivatásos felhasználó általi beltéri használatra engedélyezhető.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, az etilénről szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/2608/2008) és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

a)

az etilénre vonatkozó előírt specifikációk betartása, függetlenül attól, hogy a hatóanyag milyen formában áll a felhasználó rendelkezésére;

| b) | a szert kezelők, az azzal dolgozók és az arra járók védelme; |
| --- | --- |

b)

a szert kezelők, az azzal dolgozók és az arra járók védelme;

Az engedélyezési feltételek között adott esetben szerepelniük kell kockázatcsökkentő intézkedéseknek.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

1

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/13

---

A BIZOTTSÁG 188/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a mandipropamid hatóanyag jóváhagyásáról és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK irányelvet (2) a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt határozatot fogadtak el. A mandipropamid esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek a 2006/589/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek. |
| --- | --- |

(1)

Az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint a 91/414/EGK irányelvet (2) a jóváhagyási eljárás és feltételek tekintetében továbbra is alkalmazni kell azon hatóanyagok esetében, amelyekről az említett irányelv 6. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szerint 2011. június 14. előtt határozatot fogadtak el. A mandipropamid esetében az 1107/2009/EK rendelet 80. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt feltételek a 2006/589/EK bizottsági határozattal (3) teljesülnek.

| (2) | 2005. december 13-án a 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban kérelem érkezett Ausztriához a Syngenta Crop Protection AG részéről a mandipropamid hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2006/589/EK határozat megerősítette, hogy a dokumentáció hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

(2)

2005. december 13-án a 91/414/EGK irányelv 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban kérelem érkezett Ausztriához a Syngenta Crop Protection AG részéről a mandipropamid hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételére vonatkozóan. A 2006/589/EK határozat megerősítette, hogy a dokumentáció hiánytalan abban az értelemben, hogy elvben megfelel a 91/414/EGK irányelv II. és III. mellékletében foglalt adat- és információszolgáltatási követelményeknek.

| (3) | A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, illetve a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2006. november 30-án a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező által javasolt felhasználási célok tekintetében e hatóanyagnak az emberek és az állatok egészségére, illetve a környezetre gyakorolt hatását a 91/414/EGK irányelv 6. cikke (2) és (4) bekezdésének rendelkezései szerint megvizsgálták. A kijelölt referens tagállam 2006. november 30-án a Bizottság elé terjesztette az értékelő jelentés tervezetét.

| (4) | Az értékelő jelentés tervezetét a tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) vizsgálatnak vetették alá. A Hatóság 2012. október 18-án ismertette a Bizottsággal a mandipropamid hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetéseit (4). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a mandipropamidról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2013. február 1-jén véglegesítette. |
| --- | --- |

(4)

Az értékelő jelentés tervezetét a tagállamok és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) vizsgálatnak vetették alá. A Hatóság 2012. október 18-án ismertette a Bizottsággal a mandipropamid hatóanyagú növényvédő szerek kockázatértékelésének szakmai vizsgálata alapján levont következtetéseit (4). Az értékelő jelentés tervezetét és a Hatóság következtetését a Bizottság a tagállamokkal közösen az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében megvizsgálta, majd a mandipropamidról szóló bizottsági vizsgálati jelentésként 2013. február 1-jén véglegesítette.

| (5) | A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a mandipropamidot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a mandipropamid jóváhagyása indokolt. |
| --- | --- |

(5)

A különböző vizsgálatok azt mutatták, hogy a mandipropamidot tartalmazó növényvédő szerek várhatóan általában megfelelnek a 91/414/EGK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában, valamint 5. cikke (3) bekezdésében megállapított követelményeknek, különösen a Bizottság vizsgálati jelentésében megvizsgált és részletezett alkalmazások tekintetében. Ezért a mandipropamid jóváhagyása indokolt.

| (6) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni. |
| --- | --- |

(6)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében azonban szükség van bizonyos feltételek és korlátozások előírására. Különösen indokolt további megerősítő információkat kérni.

| (7) | A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

A jóváhagyás előtt megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok és az érdekelt felek felkészülhessenek a hatóanyag jóváhagyásából fakadó új követelmények teljesítésére.

| (8) | Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK rendelet hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállott különleges helyzetre, az alábbiakat azonban be kell tartani. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a mandipropamidot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. A tagállamoknak szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük, vagy vissza kell vonniuk a már kiadott engedélyeket. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó aktualizált teljes dokumentációnak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására, valamint az értékelésére. |
| --- | --- |

(8)

Az 1107/2009/EK rendeletben előírt, a jóváhagyásból fakadó kötelezettségek sérelme nélkül, figyelemmel a 91/414/EGK rendelet hatályon kívül helyezése és az 1107/2009/EK rendelet hatálybalépése következtében előállott különleges helyzetre, az alábbiakat azonban be kell tartani. A jóváhagyást követően a tagállamok számára hat hónapot kell biztosítani a mandipropamidot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek felülvizsgálatára. A tagállamoknak szükség szerint módosítaniuk kell, újakkal kell helyettesíteniük, vagy vissza kell vonniuk a már kiadott engedélyeket. Az előbbi határidőtől eltérve hosszabb időt kell biztosítani a III. melléklet szerinti, az egyes növényvédő szerek összes felhasználási céljára vonatkozó aktualizált teljes dokumentációnak a 91/414/EGK irányelvben meghatározott egységes elvek szerinti benyújtására, valamint az értékelésére.

| (9) | A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek támadhatnak azzal kapcsolatban, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dokumentációhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira. |
| --- | --- |

(9)

A növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram első szakaszának végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1992. december 11-i 3600/92/EGK bizottsági rendelet (5) keretében értékelt hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatos tapasztalatok azt mutatják, hogy értelmezési nehézségek támadhatnak azzal kapcsolatban, hogy a már kiadott engedélyek jogosultjainak milyen kötelességei vannak az adatokhoz való hozzáférést illetően. A további nehézségek elkerülése végett ezért szükségesnek tűnik pontosítani a tagállamok kötelességeit, különösen azt, hogy ellenőrizniük kell, hogy az engedély jogosultja bizonyítottan hozzáfér-e az említett irányelv II. mellékletében leírt követelményeknek megfelelő dokumentációhoz. E pontosítás azonban az említett irányelv I. mellékletét azóta módosító irányelvekhez, illetve a hatóanyagokat jóváhagyó rendeletekhez képest nem ró új kötelezettségeket a tagállamokra vagy az engedélyek jogosultjaira.

| (10) | Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az 1107/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyása

Az I. mellékletben meghatározott mandipropamid hatóanyag az ugyanazon mellékletben foglalt feltételekkel jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Növényvédő szerek újraértékelése

(1)   A tagállamok a mandipropamid hatóanyagú növényvédő szerekre kiadott engedélyeket az 1107/2009/EK rendeletnek megfelelően 2014. január 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják.

Az említett időpontig különösen azt kell ellenőrizniük, hogy teljesülnek-e az e rendelet I. mellékletében meghatározott feltételek, az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopban foglaltak kivételével, és az engedély jogosultja rendelkezik-e a 91/414/EGK tanácsi irányelv 13. cikke (1)–(4) bekezdésében, valamint az 1107/2009/EK rendelet 62. cikkében meghatározottakkal összhangban a 91/414/EGK irányelv II. mellékletében foglalt követelményeknek megfelelő dokumentációval, illetve ilyen dokumentációhoz való hozzáféréssel.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően az olyan engedélyezett növényvédő szerek esetében, amelyek mandipropamidot tartalmaznak egyedüli hatóanyagként vagy több olyan hatóanyag egyikeként, amelyek mindegyike legkésőbb 2013. július 31-ig felkerült az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében lévő jegyzékre, a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes elvek szerint, a 91/414/EGK irányelv III. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő dokumentáció alapján és az e rendelet I. mellékletének az egyedi rendelkezéseket tartalmazó oszlopában foglaltak figyelembevételével újból elvégzik a szer értékelését. Az említett értékelés alapján a tagállamok meghatározzák, hogy a szer megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

Ezt követően a tagállamok:

| a) | a mandipropamidot egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében legkésőbb 2015. január 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy |
| --- | --- |

a)

a mandipropamidot egyedüli hatóanyagként tartalmazó szer esetében legkésőbb 2015. január 31-ig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt; vagy

| b) | a mandipropamidot több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. január 31-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező adott jogszabályban/jogszabályokban későbbi időpont van megszabva a módosításra vagy visszavonásra, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt. |
| --- | --- |

b)

a mandipropamidot több hatóanyag egyikeként tartalmazó szer esetében 2015. január 31-ig, vagy ha a többi hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe történő felvételéről rendelkező adott jogszabályban/jogszabályokban későbbi időpont van megszabva a módosításra vagy visszavonásra, akkor az ott megjelölt határidőig szükség szerint módosítják vagy visszavonják az engedélyt.

3. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

4. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdetének időpontja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

2

(3)  HL L 240., 2006.9.9., 9. o.

3

(4)  The EFSA Journal (2012); 10(11):2935. Online elérhető a következő oldalon: www.efsa.europa.eu.

4

(5)  HL L 366., 1992.12.15., 10. o.

5

(6)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

6

---

I. MELLÉKLET

| Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mandipropamid
  CAS-szám: 374726-62-2
  CIPAC-szám: 783 | (RS)-2-(4-klór-fenil)-N-[3-metoxi-4-(prop-2-iniloxi)fenetil]-2-(prop-2-iniloxi)acetamid | ≥ 930 g/kg
  Az N-{2-[4-(2-klór-alliloxi)-3-metoxi-fenil]-etil}-2-(4-klór-fenil)-2-prop-2-iniloxi-acetamid toxikológiai jelentőségű szennyeződés és a technikai anyagban nem lépheti túl a 0,1 g/kg-ot. | 2013. augusztus 1. | 2023. július 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, a mandipropamidról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
  A kérelmezőnek megerősítő információt kell szolgáltatnia a mandipropamidnak a talaj felszínén lezajló fotokémiai bomlás következtében végbemenő enantiomerszelektív átalakulásra vagy racemizációra való potenciáljáról.
  Ezen információkat a kérelmezőnek 2015. július 31-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak. |

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

Mandipropamid

CAS-szám: 374726-62-2

CIPAC-szám: 783

(RS)-2-(4-klór-fenil)-N-[3-metoxi-4-(prop-2-iniloxi)fenetil]-2-(prop-2-iniloxi)acetamid

≥ 930 g/kg

Az N-{2-[4-(2-klór-alliloxi)-3-metoxi-fenil]-etil}-2-(4-klór-fenil)-2-prop-2-iniloxi-acetamid toxikológiai jelentőségű szennyeződés és a technikai anyagban nem lépheti túl a 0,1 g/kg-ot.

2013. augusztus 1.

2023. július 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, a mandipropamidról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmezőnek megerősítő információt kell szolgáltatnia a mandipropamidnak a talaj felszínén lezajló fotokémiai bomlás következtében végbemenő enantiomerszelektív átalakulásra vagy racemizációra való potenciáljáról.

Ezen információkat a kérelmezőnek 2015. július 31-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

---

II. MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének B. része a következő bejegyzéssel egészül ki:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító számok | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „34 | Mandipropamid
  CAS-szám: 374726-62-2
  CIPAC-szám: 783 | (RS)-2-(4-klór-fenil)-N-[3-metoxi-4-(prop-2-iniloxi)fenetil]-2-(prop-2-inilox)acetamid | ≥ 930 g/kg
  Az N-{2-[4-(2-klór-alliloxi)-3-metoxi-fenil]-etil}-2-(4-klór-fenil)-2-prop-2-iniloxi-acetamid toxikológiai jelentőségű szennyeződés és a technikai anyagban nem lépheti túl a 0,1 g/kg-ot. | 2013. augusztus 1. | 2023. július 31. | Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, a mandipropamidról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
  A kérelmezőnek megerősítő információt kell szolgáltatnia a mandipropamidnak a talaj felszínén lezajló fotokémiai bomlás következtében végbemenő enantiomerszelektív átalakulásra vagy racemizációra való potenciáljáról.
  Ezen információkat a kérelmezőnek 2015. július 31-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.” |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító számok

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„34

Mandipropamid

CAS-szám: 374726-62-2

CIPAC-szám: 783

(RS)-2-(4-klór-fenil)-N-[3-metoxi-4-(prop-2-iniloxi)fenetil]-2-(prop-2-inilox)acetamid

≥ 930 g/kg

Az N-{2-[4-(2-klór-alliloxi)-3-metoxi-fenil]-etil}-2-(4-klór-fenil)-2-prop-2-iniloxi-acetamid toxikológiai jelentőségű szennyeződés és a technikai anyagban nem lépheti túl a 0,1 g/kg-ot.

2013. augusztus 1.

2023. július 31.

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek végrehajtása érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, a mandipropamidról szóló vizsgálati jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az alkalmazás feltételei között szükség esetén kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.

A kérelmezőnek megerősítő információt kell szolgáltatnia a mandipropamidnak a talaj felszínén lezajló fotokémiai bomlás következtében végbemenő enantiomerszelektív átalakulásra vagy racemizációra való potenciáljáról.

Ezen információkat a kérelmezőnek 2015. július 31-ig kell benyújtania a Bizottságnak, a tagállamoknak és a Hatóságnak.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

1

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/17

---

A BIZOTTSÁG 189/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

a 185/2010/EU rendeletnek az „ismert szállítók” rendszere tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 185/2010/EU bizottsági rendelet (2) az ismert szállítók jóváhagyására vonatkozó követelmények végrehajtása tekintetében átmeneti időszakot állapít meg. Az egyszerűsítés érdekében ezt célszerű összehangolni a rendeletben szereplő többi időponttal. |
| --- | --- |

(1)

A 185/2010/EU bizottsági rendelet (2) az ismert szállítók jóváhagyására vonatkozó követelmények végrehajtása tekintetében átmeneti időszakot állapít meg. Az egyszerűsítés érdekében ezt célszerű összehangolni a rendeletben szereplő többi időponttal.

| (2) | A 185/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 185/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 300/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott, a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 300/2008/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott, a polgári légi közlekedés védelmével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 185/2010/EU rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

1

(2)  HL L 55., 2010.3.5., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A 185/2010/EU rendelet mellékletének 6. fejezete 6.4.1.2 d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „d) | Ha az ismert szállítót a 6.4.2. pont szerinti követelmények teljesülésének biztosítása érdekében 2010. április 29. előtt hagyták jóvá, akkor az adott jogalany 2013. április 28-ig a 300/2008/EK rendelet és a rendeletet végrehajtó jogi aktusok alkalmazásában ismert szállítónak tekinthető.” |
| --- | --- |

„d)

Ha az ismert szállítót a 6.4.2. pont szerinti követelmények teljesülésének biztosítása érdekében 2010. április 29. előtt hagyták jóvá, akkor az adott jogalany 2013. április 28-ig a 300/2008/EK rendelet és a rendeletet végrehajtó jogi aktusok alkalmazásában ismert szállítónak tekinthető.”

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/19

---

A BIZOTTSÁG 190/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek a nátrium-hipoklorit hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakaszának végrehajtására vonatkozó további részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 3-i 2229/2004/EK bizottsági rendelet (3) 24b. cikkében előírt eljárásnak megfelelően a nátrium-hipoklorit hatóanyagot a 2008/127/EK bizottsági irányelvvel (4) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe. Mióta a 91/414/EGK irányelvet felváltotta az 1107/2009/EK rendelet, ez az anyag az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének A. részében szerepel. |
| --- | --- |

(1)

A 91/414/EGK tanácsi irányelv (2) 8. cikkének (2) bekezdésében említett munkaprogram negyedik szakaszának végrehajtására vonatkozó további részletes szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 3-i 2229/2004/EK bizottsági rendelet (3) 24b. cikkében előírt eljárásnak megfelelően a nátrium-hipoklorit hatóanyagot a 2008/127/EK bizottsági irányelvvel (4) felvették a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe. Mióta a 91/414/EGK irányelvet felváltotta az 1107/2009/EK rendelet, ez az anyag az említett rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendő, és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2011. május 25-i 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) mellékletének A. részében szerepel.

| (2) | A 2229/2004/EK rendelet 25a. cikkének megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2012. június 25-én benyújtotta a Bizottságnak a nátrium-hipokloritra vonatkozó felülvizsgálati jelentés tervezetről kialakított véleményét (6). A Hatóság tájékoztatta a bejelentőt a nátrium-hipokloritról alkotott véleményéről. A Bizottság felkérte a bejelentőt, hogy nyújtsa be a nátrium-hipokloritra vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetével kapcsolatos észrevételeit. A vizsgálati jelentés tervezetét és a Hatóság véleményét a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében a tagállamokkal együtt megvizsgálta, majd 2013. február 1-jén a nátrium-hipokloritról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítette. |
| --- | --- |

(2)

A 2229/2004/EK rendelet 25a. cikkének megfelelően az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2012. június 25-én benyújtotta a Bizottságnak a nátrium-hipokloritra vonatkozó felülvizsgálati jelentés tervezetről kialakított véleményét (6). A Hatóság tájékoztatta a bejelentőt a nátrium-hipokloritról alkotott véleményéről. A Bizottság felkérte a bejelentőt, hogy nyújtsa be a nátrium-hipokloritra vonatkozó vizsgálati jelentés tervezetével kapcsolatos észrevételeit. A vizsgálati jelentés tervezetét és a Hatóság véleményét a Bizottság az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság keretében a tagállamokkal együtt megvizsgálta, majd 2013. február 1-jén a nátrium-hipokloritról szóló bizottsági felülvizsgálati jelentés formájában véglegesítette.

| (3) | Megerősítést nyert, hogy a nátrium-hipoklorit hatóanyag az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyottnak tekintendő. |
| --- | --- |

(3)

Megerősítést nyert, hogy a nátrium-hipoklorit hatóanyag az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyottnak tekintendő.

| (4) | Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében a nátrium-hipoklorit jóváhagyási feltételeit módosítani kell. Annak ellenére, hogy átfogó információk állnak rendelkezésre a nátrium-hipokloritra mint szabadon beszerezhető anyagra vonatkozóan, kizárólag a bejelentő által szolgáltatott adatok figyelembevétele mellett nem lehet teljes körűen értékelni a szert kezelők, az azzal dolgozók és a felszíni vizek kitettségét. Ezért célszerű egyrészt beltéri használatra korlátozni az engedélyezést, másrészt bevezetni néhány új rendelkezést a nátrium-hipokloritot tartalmazó növényvédő szerek tagállami engedélyezésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az 1107/2009/EK rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkének (2) bekezdése alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretek fényében a nátrium-hipoklorit jóváhagyási feltételeit módosítani kell. Annak ellenére, hogy átfogó információk állnak rendelkezésre a nátrium-hipokloritra mint szabadon beszerezhető anyagra vonatkozóan, kizárólag a bejelentő által szolgáltatott adatok figyelembevétele mellett nem lehet teljes körűen értékelni a szert kezelők, az azzal dolgozók és a felszíni vizek kitettségét. Ezért célszerű egyrészt beltéri használatra korlátozni az engedélyezést, másrészt bevezetni néhány új rendelkezést a nátrium-hipokloritot tartalmazó növényvédő szerek tagállami engedélyezésére vonatkozóan.

| (5) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | E rendelet alkalmazását megelőzően megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a bejelentők és a növényvédő szerek engedélyeinek jogosultjai felkészülhessenek a hatóanyagok jóváhagyási feltételeinek módosításából fakadó követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

E rendelet alkalmazását megelőzően megfelelő időt kell biztosítani arra, hogy a tagállamok, a bejelentők és a növényvédő szerek engedélyeinek jogosultjai felkészülhessenek a hatóanyagok jóváhagyási feltételeinek módosításából fakadó követelmények teljesítésére.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. része e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

2

(3)  HL L 379., 2004.12.24., 13. o.

3

(4)  HL L 344., 2008.12.20., 89. o.

4

(5)  HL L 153., 2011.6.11., 1. o.

5

(6)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance asulam (A nátrium-hipoklorit hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2012; 10(7):2796. [40 o.]. doi:10.2903/j.efsa.2012.2796. Online elérhető a következő oldalon: www.efsa.europa.eu/efsajournal

6

---

MELLÉKLET

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében a nátrium-hipoklorit hatóanyagra vonatkozó 254. sor helyébe a következő lép:

| Sorszám | Közhasználatú név, azonosító szám | IUPAC-név | Tisztaság (1) | Jóváhagyás dátuma | Jóváhagyás lejárta | Egyedi rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „254 | Nátrium-hipoklorit
  CAS-szám: 7681-52-9
  CIPAC-szám: 848 | Nátrium-hipoklorit | Nátrium-hipoklorit: 105 g/kg–126 g/kg (122 g/L–151 g/L) műszaki koncentrátum
  10–12 tömegszázalék klórban kifejezve | 2009. szeptember 1. | 2019. augusztus 31. | A.   RÉSZ
  Kizárólag fertőtlenítő szerként történő beltéri használata engedélyezhető.
  B.   RÉSZ
  Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, a nátrium-hipokloritról szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/2988/2008) és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
  Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:






  a) | a szert kezelő személyeket és az azzal dolgozókat érintő kockázat; |

Sorszám

Közhasználatú név, azonosító szám

IUPAC-név

Tisztaság (1)

Jóváhagyás dátuma

Jóváhagyás lejárta

Egyedi rendelkezések

„254

Nátrium-hipoklorit

CAS-szám: 7681-52-9

CIPAC-szám: 848

Nátrium-hipoklorit

Nátrium-hipoklorit: 105 g/kg–126 g/kg (122 g/L–151 g/L) műszaki koncentrátum

10–12 tömegszázalék klórban kifejezve

2009. szeptember 1.

2019. augusztus 31.

A.   RÉSZ

Kizárólag fertőtlenítő szerként történő beltéri használata engedélyezhető.

B.   RÉSZ

Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban 2013. február 1-jén véglegesített, a nátrium-hipokloritról szóló vizsgálati jelentésben (SANCO/2988/2008) és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.

Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a következőkre:

a)

a szert kezelő személyeket és az azzal dolgozókat érintő kockázat;

| b) | kerülni kell a talaj nátrium-hipokloritnak és reakciótermékeinek való kitettségét, melyet az azokkal kezelt komposzt ökológiai művelés alatt álló földterületen történő szétterítése eredményez. |
| --- | --- |

b)

kerülni kell a talaj nátrium-hipokloritnak és reakciótermékeinek való kitettségét, melyet az azokkal kezelt komposzt ökológiai művelés alatt álló földterületen történő szétterítése eredményez.

Az alkalmazás feltételei között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”

---

(1)  A hatóanyag pontos azonosítása és részletes specifikációja a vizsgálati jelentésben található.

1

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/22

---

A BIZOTTSÁG 191/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

A 798/2008/EK, a 119/2009/EK és a 206/2010/EU rendeletnek és a 2000/572/EK határozatnak az állat-egészségügyi bizonyítványmintákban lévő állatjóléti igazolás tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékét, ahonnan baromfi és baromfitermékek hozhatók be az Unióba és átszállíthatók az Unión, valamint meghatározza az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A 798/2008/EK bizottsági rendelet (2) megállapítja azon harmadik országok, területek, övezetek és területi egységek jegyzékét, ahonnan baromfi és baromfitermékek hozhatók be az Unióba és átszállíthatók az Unión, valamint meghatározza az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelményeket.

| (2) | A 119/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a nyúlfélék családjába tartozó, vadon élő állatok, valamint bizonyos vadon élő szárazföldi emlősök és tenyésztett nyulak húsának az Unióba irányuló behozatalára, illetve az Unió területén történő átszállítására feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékét, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

A 119/2009/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza a nyúlfélék családjába tartozó, vadon élő állatok, valamint bizonyos vadon élő szárazföldi emlősök és tenyésztett nyulak húsának az Unióba irányuló behozatalára, illetve az Unió területén történő átszállítására feljogosított harmadik országok és azok részei jegyzékét, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelményeket.

| (3) | A 206/2010/EU bizottsági rendelet (4) követelményeket állapít meg bizonyos, élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala tekintetében az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatban. Megállapítja továbbá azon harmadik országoknak, azok területeinek vagy területeik részeinek jegyzékeit, amelyek eleget tesznek bizonyos kritériumoknak, és ahonnan ezért az Unió területére szállítmányok hozhatók be, valamint követelményeket határoz meg bizonyos, patás állatok friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala tekintetében az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatban az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A 206/2010/EU bizottsági rendelet (4) követelményeket állapít meg bizonyos, élő állatokat vagy friss húst tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala tekintetében az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatban. Megállapítja továbbá azon harmadik országoknak, azok területeinek vagy területeik részeinek jegyzékeit, amelyek eleget tesznek bizonyos kritériumoknak, és ahonnan ezért az Unió területére szállítmányok hozhatók be, valamint követelményeket határoz meg bizonyos, patás állatok friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba való behozatala tekintetében az állat-egészségügyi bizonyítvánnyal kapcsolatban az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen történő átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően.

| (4) | A 2000/572/EK bizottsági határozat (6) rendelkezik az előkészített húsok harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételekről és a szükséges állat-egészségügyi bizonyítványról. |
| --- | --- |

(4)

A 2000/572/EK bizottsági határozat (6) rendelkezik az előkészített húsok harmadik országokból történő behozatalára vonatkozó állat- és közegészségügyi feltételekről és a szükséges állat-egészségügyi bizonyítványról.

| (5) | Az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (7) megállapítja az állatok leölésük során való védelmére irányuló szabályokat, amelyek 2013. január 1-jétől alkalmazandók. |
| --- | --- |

(5)

Az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (7) megállapítja az állatok leölésük során való védelmére irányuló szabályokat, amelyek 2013. január 1-jétől alkalmazandók.

| (6) | Az említett rendelet 12. cikke megállapítja, hogy a harmadik országból behozott húst kísérő egészségügyi bizonyítványhoz csatolni kell egy olyan tanúsítványt, amely igazolja, hogy sor került legalább a szóban forgó rendelet II. és III. fejezetében megállapítottakkal egyenértékű követelmények betartására. |
| --- | --- |

(6)

Az említett rendelet 12. cikke megállapítja, hogy a harmadik országból behozott húst kísérő egészségügyi bizonyítványhoz csatolni kell egy olyan tanúsítványt, amely igazolja, hogy sor került legalább a szóban forgó rendelet II. és III. fejezetében megállapítottakkal egyenértékű követelmények betartására.

| (7) | Az egyértelműség érdekében a 798/2008/EK rendelet I. melléklete 2. részében meghatározott „POU” és „RAT” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, a 119/2009/EK rendelet II. mellékletében meghatározott „RM” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott „BOV”, „OVI”, „POR”, „EQU” és „SUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, valamint a 2000/572/EK határozat II. mellékletében meghatározott „MP-PREP” állat-egészségügyi bizonyítványmintában aktualizálni kell az állatjóléttel kapcsolatos nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

(7)

Az egyértelműség érdekében a 798/2008/EK rendelet I. melléklete 2. részében meghatározott „POU” és „RAT” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, a 119/2009/EK rendelet II. mellékletében meghatározott „RM” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott „BOV”, „OVI”, „POR”, „EQU” és „SUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, valamint a 2000/572/EK határozat II. mellékletében meghatározott „MP-PREP” állat-egészségügyi bizonyítványmintában aktualizálni kell az állatjóléttel kapcsolatos nyilatkozatokat.

| (8) | Az említett nyilatkozatnak szerepelnie kell a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott „RUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában is, hogy a szükséges bizonyítványt csak abban az esetben lehessen kiállítani, ha a háziasított tenyésztett állatokat vágóhídon vágják le, illetve ölik le. |
| --- | --- |

(8)

Az említett nyilatkozatnak szerepelnie kell a 206/2010/EU rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott „RUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában is, hogy a szükséges bizonyítványt csak abban az esetben lehessen kiállítani, ha a háziasított tenyésztett állatokat vágóhídon vágják le, illetve ölik le.

| (9) | Helyénvaló átmeneti időszakot bevezetni, hogy a harmadik országok alkalmazkodni tudjanak a módosított állat-egészségügyi bizonyítványmintához. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló átmeneti időszakot bevezetni, hogy a harmadik országok alkalmazkodni tudjanak a módosított állat-egészségügyi bizonyítványmintához.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 798/2008/EK rendelet módosításai

A 798/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében szereplő „POU” és „RAT” állat-egészségügyi bizonyítványmintában a II.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„II.3.   Állatjóléti igazolás

Alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az e bizonyítvány I. részében ismertetett friss hús olyan állatok húsa, amelyeket levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (8) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek.

2. cikk

A 119/2009/EK rendelet módosításai

A 119/2009/EK rendelet II. mellékletében szereplő „RM” állat-egészségügyi bizonyítványmintában az V. pont helyébe a következő szöveg lép:

„V.   ÁLLATJÓLÉTI IGAZOLÁS

Alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az e bizonyítvány I. részében ismertetett friss hús olyan állatok húsa, amelyeket levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (9) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek.

3. cikk

A 206/2010/EU rendelet módosításai

A 206/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A II. melléklet 2. részében szereplő „BOV”, „OVI”, „POR”, „EQU” és „SUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában a II.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „II.3.   Állatjóléti igazolás

  Alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az e bizonyítvány I. részében ismertetett friss hús olyan állatok húsa, amelyeket levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (10) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek. |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet 2. részében szereplő „BOV”, „OVI”, „POR”, „EQU” és „SUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában a II.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„II.3.   Állatjóléti igazolás

Állatjóléti igazolás

Alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az e bizonyítvány I. részében ismertetett friss hús olyan állatok húsa, amelyeket levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (10) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek.

10

| 2. | A II. melléklet 2. részében szereplő „RUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában a szöveg a II.2.7. pont után a következő II.3. ponttal egészül ki:
  „(1) II.3.   Állatjóléti igazolás

  Amennyiben az e bizonyítvány I. részében ismertetett friss hús olyan állatok húsa, amelyeket vágóhídon vágtak le vagy öltek le, alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az állatokat levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (11) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet 2. részében szereplő „RUF” állat-egészségügyi bizonyítványmintában a szöveg a II.2.7. pont után a következő II.3. ponttal egészül ki:

„(1) II.3.   Állatjóléti igazolás

1

Állatjóléti igazolás

Amennyiben az e bizonyítvány I. részében ismertetett friss hús olyan állatok húsa, amelyeket vágóhídon vágtak le vagy öltek le, alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az állatokat levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (11) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek.

11

4. cikk

A 2000/572/EK határozat módosítása

A 2000/572/EK határozat II. mellékletében szereplő „MP-PREP” állat-egészségügyi bizonyítványmintában a II.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„II.3.   Állatjóléti igazolás

Alulírott hatósági állatorvos ezúton igazolom, hogy az e bizonyítvány I. részében ismertetett előkészített húsok olyan állatok húsából készültek, amelyeket levágásuk vagy leölésük előtt és alatt a vágóhídon az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, és legalább az 1099/2009/EK tanácsi rendelet (12) II. és III. fejezetében meghatározottakkal egyenértékű követelmények betartásával kezeltek.

5. cikk

Átmeneti rendelkezés

A 2014. január 31-ig tartó átmeneti időszak alatt az olyan állati eredetű termékek szállítmányai, amelyeket az e rendelet hatálybalépését megelőzően érvényes állat-egészségügyi bizonyítványminta szerint legkésőbb 2013. november 30-án kiállított megfelelő állat-egészségügyi bizonyítvány kísér, továbbra is behozhatók az Unió területére.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  HL L 226., 2008.8.23., 1. o.

2

(3)  HL L 39., 2009.2.10., 12. o.

3

(4)  HL L 73., 2010.3.20., 1. o.

4

(5)  HL L 139., 2004.4.30., 321. o.

5

(6)  HL L 240., 2000.9.23., 19. o.

6

(7)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.

7

(8)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.”

8

(9)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.”

9

(10)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.”

10

(11)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.”

11

(12)  HL L 303., 2009.11.18., 1. o.”

12

---

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/25

---

A BIZOTTSÁG 192/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2013. március 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 82,8 |
| MA | 58,9 |
| TN | 87,6 |
| TR | 100,6 |
| ZZ | 82,5 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| MA | 170,1 |
| TR | 176,5 |
| ZZ | 179,4 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | MA | 47,5 |
| TR | 131,1 |
| ZZ | 89,3 |
| 0805 10 20 | EG | 50,5 |
| IL | 71,4 |
| MA | 49,4 |
| TN | 56,3 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 58,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | AR | 115,2 |
| BR | 110,3 |
| CL | 115,2 |
| CN | 78,5 |
| MK | 31,3 |
| US | 164,6 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 121,2 |
| CL | 175,5 |
| TR | 179,9 |
| US | 185,0 |
| ZA | 108,9 |
| ZZ | 154,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

82,8

MA

58,9

TN

87,6

TR

100,6

ZZ

82,5

0707 00 05

EG

191,6

MA

170,1

TR

176,5

ZZ

179,4

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

MA

47,5

TR

131,1

ZZ

89,3

0805 10 20

EG

50,5

IL

71,4

MA

49,4

TN

56,3

TR

62,7

ZZ

58,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

AR

115,2

BR

110,3

CL

115,2

CN

78,5

MK

31,3

US

164,6

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

121,2

CL

175,5

TR

179,9

US

185,0

ZA

108,9

ZZ

154,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 6.3.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/27

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. március 1.)

a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének a 2009/28/EK európai parlamenti es tanácsi irányelv 5. cikke szerinti számításában a tagállamokat segítő iránymutatás megállapításáról

(az értesítés a C(2013) 1082. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2013/114/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben VII. mellékletével,

mivel:

| (1) | A 2009/28/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy az EU-nak 2020-ig el kell érnie a megújuló energiaforrásokból előállított energia 20 %-os részarányát a teljes bruttó energiafogyasztásban, és minden egyes tagállamra vonatkozóan meghatározza az ehhez szükséges nemzeti célértékeket és indikatív minimális ütemtervet. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/28/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy az EU-nak 2020-ig el kell érnie a megújuló energiaforrásokból előállított energia 20 %-os részarányát a teljes bruttó energiafogyasztásban, és minden egyes tagállamra vonatkozóan meghatározza az ehhez szükséges nemzeti célértékeket és indikatív minimális ütemtervet.

| (2) | A megújuló forrásokból előállított energia elfogyasztott mennyiségét megfelelő energetikai statisztikai módszertan alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(2)

A megújuló forrásokból előállított energia elfogyasztott mennyiségét megfelelő energetikai statisztikai módszertan alapján kell meghatározni.

| (3) | A 2009/28/EK irányelv VII. melléklete megállapítja a hőszivattyúkból származó energia elszámolásának szabályait, és egy olyan iránymutatás megállapítására kötelezi a Bizottságot, amelynek alapján a tagállamok az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást figyelembe véve megbecsülhetik a szükséges paramétereket. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/28/EK irányelv VII. melléklete megállapítja a hőszivattyúkból származó energia elszámolásának szabályait, és egy olyan iránymutatás megállapítására kötelezi a Bizottságot, amelynek alapján a tagállamok az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást figyelembe véve megbecsülhetik a szükséges paramétereket.

| (4) | A hőszivattyúkból származó energia elszámolására szolgáló módszernek a tudomány legújabb eredményein kell alapulnia, és a lehető legpontosabbnak kell lennie, miközben alkalmazása nem lehet túlságosan bonyolult és költséges. |
| --- | --- |

(4)

A hőszivattyúkból származó energia elszámolására szolgáló módszernek a tudomány legújabb eredményein kell alapulnia, és a lehető legpontosabbnak kell lennie, miközben alkalmazása nem lehet túlságosan bonyolult és költséges.

| (5) | Az energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyúk energiaforrása csak a környezeti, azaz a kültéri levegő lehet. Ha azonban az energiaforrás részben hulladékenergia és csak részben környezeti energia (például a légkondicionáló berendezések használt levegőjének felhasználása esetén), az előállított energia megújuló energiaforrásból származó részének számítása során ezt a körülményt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(5)

Az energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyúk energiaforrása csak a környezeti, azaz a kültéri levegő lehet. Ha azonban az energiaforrás részben hulladékenergia és csak részben környezeti energia (például a légkondicionáló berendezések használt levegőjének felhasználása esetén), az előállított energia megújuló energiaforrásból származó részének számítása során ezt a körülményt figyelembe kell venni.

| (6) | Melegebb éghajlatú területeken gyakran azért alkalmaznak reverzibilis hőszivattyúkat, hogy azokkal hűtsék a beltéri környezetet, miközben ugyanezek a hőszivattyúk télen fűtésre is felhasználhatók. Ezek a fajta hőszivattyúk a meglévő fűtőrendszerrel párhuzamosan is kiépíthetők. Ilyenkor a beépített teljesítményt a hűtési, nem pedig a fűtési igény határozza meg. Mivel a beépített teljesítményre ebben az iránymutatásban a hőigény indikátoraként tekintünk, a beépített teljesítményre vonatkozó statisztikai adatok ilyenkor túlbecslik a valós fűtési célú hőtermelést. Ez a körülmény megfelelő kiigazítást tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(6)

Melegebb éghajlatú területeken gyakran azért alkalmaznak reverzibilis hőszivattyúkat, hogy azokkal hűtsék a beltéri környezetet, miközben ugyanezek a hőszivattyúk télen fűtésre is felhasználhatók. Ezek a fajta hőszivattyúk a meglévő fűtőrendszerrel párhuzamosan is kiépíthetők. Ilyenkor a beépített teljesítményt a hűtési, nem pedig a fűtési igény határozza meg. Mivel a beépített teljesítményre ebben az iránymutatásban a hőigény indikátoraként tekintünk, a beépített teljesítményre vonatkozó statisztikai adatok ilyenkor túlbecslik a valós fűtési célú hőtermelést. Ez a körülmény megfelelő kiigazítást tesz szükségessé.

| (7) | Ez az iránymutatás arra szolgál, hogy segítségével a tagállamok meghatározhassák és elszámolhassák a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részét. Ezen belül az iránymutatás elsősorban azt tárgyalja, hogy hogyan becsülhető meg az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást is figyelembe véve két paraméter: a Qhasznos teljes becsült hasznos hőenergia és az SPF szezonális jóságfok (szezonális teljesítménytényező). |
| --- | --- |

(7)

Ez az iránymutatás arra szolgál, hogy segítségével a tagállamok meghatározhassák és elszámolhassák a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részét. Ezen belül az iránymutatás elsősorban azt tárgyalja, hogy hogyan becsülhető meg az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást is figyelembe véve két paraméter: a Qhasznos teljes becsült hasznos hőenergia és az SPF szezonális jóságfok (szezonális teljesítménytényező).

| (8) | Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok saját céljaikra saját számításaik és felméréseik alapján az e határozatban megállapított módszertannal elérhetőnél nagyobb pontosságú statisztikai adatokat állítsanak elő, |
| --- | --- |

(8)

Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok saját céljaikra saját számításaik és felméréseik alapján az e határozatban megállapított módszertannal elérhetőnél nagyobb pontosságú statisztikai adatokat állítsanak elő,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat melléklete a 2009/28/EK irányelv VII. mellékletének megfelelően megállapítja a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének számítását segítő iránymutatást.

2. cikk

Ha a statisztikai, a műszaki vagy a tudományos fejlődés szükségessé teszi, a Bizottság ezt az iránymutatást legkésőbb 2016. december 31-ig felülvizsgálhatja és kiegészítheti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2013. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

1

---

MELLÉKLET

Iránymutatás a tagállamok számára a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének a 2009/28/EK irányelv 5. cikke szerinti számításához

1.   BEVEZETÉS

A megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló 2009/28/EK irányelv (a továbbiakban: irányelv) VII. melléklete meghatározza a hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó része számításának alapvető módszerét. A VII. melléklet három olyan paramétert jelöl meg, amely szükséges a hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó – és ennek megfelelően a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányára vonatkozó célértékek szempontjából figyelembe vehető – részének meghatározásához:

| a) | az energiarendszer hatásfoka (η vagy éta); |
| --- | --- |

a)

az energiarendszer hatásfoka (η vagy éta);

| b) | a hőszivattyúkból származó hasznos energia becsült mennyisége (Qhasznos); |
| --- | --- |

b)

a hőszivattyúkból származó hasznos energia becsült mennyisége (Qhasznos);

| c) | a szezonális jóságfok (SPF). |
| --- | --- |

c)

a szezonális jóságfok (SPF).

Az energiarendszer hatásfokának (η) meghatározását szolgáló módszertanról a megújuló energiaforrásokból előállított energiára vonatkozó statisztikával foglalkozó munkacsoport (Renewable Energy Statistics Working Party) 2009. október 23-i ülésén született megállapodás. (1) Az energiarendszer hatásfokának meghatározásához szükséges adatok az energiastatisztikáról szóló, 2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálya alá tartoznak. Az energiarendszer η hatásfoka a 2010-re vonatkozó legfrissebb adatok alapján 0,455 (vagy 45,5 %) (3); ezt az értéket kell figyelembe venni a 2020-ra vonatkozó cél teljesülésének ellenőrzése céljából.

Ennek megfelelően ez az iránymutatás azt tárgyalja, hogy hogyan becsülhető meg az éghajlati viszonyok különbözőségeit, különösen pedig a rendkívül hideg időjárást is figyelembe véve a másik két paraméter: a Qhasznos teljes becsült hasznos hőenergia és az SPF szezonális jóságfok. Ezen iránymutatás felhasználásával a tagállamok meghatározhatják a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részét.

2.   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E határozat alkalmazásában:

„Qhasznos”: a hőszivattyúkból származó teljes becsült hasznos hőenergia, amelyet a mért fűtőteljesítmény (Pmért) és az éves egyenértékű hőszivattyú-üzemóraszám (Hhsz) szorzataként kell meghatározni [GWh];

„éves egyenértékű hőszivattyú-üzemóraszám”, „Hhsz”: azon egy éven belüli órák száma, amelyek során a hőszivattyúnak a mért teljesítményén üzemelve kell hőt termelnie ahhoz, hogy éppen a hőszivattyúból származó teljes becsült hasznos hőenergiát állítsa elő [h];

„mért teljesítmény”, „Pmért”: a készülék termodinamikai vagy szorpciós ciklusának a standard mérési körülmények között érvényes hűtő- vagy fűtőteljesítménye;

„SPF”: a becsült átlagos szezonális jóságfok, amely villamos hőszivattyúk esetében a „nettó szezonális jóságfoknak” (SCOPnet), termikus hőszivattyúk esetében pedig a „nettó szezonális főfunkciós primerenergia-aránynak” (SPERnet) felel meg.

3.   SPF ÉS QHASZNOS MEGHATÁROZÁSA

3.1.   A módszertan alapelvei

A módszertan három fő alapelvet követ:

| a) | műszakilag megalapozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

a)

műszakilag megalapozottnak kell lennie;

| b) | pragmatikus szemléleten kell alapulnia, azaz meg kell találnia az egyensúlyt pontosság és költséghatékonyság között; |
| --- | --- |

b)

pragmatikus szemléleten kell alapulnia, azaz meg kell találnia az egyensúlyt pontosság és költséghatékonyság között;

| c) | a hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részére vonatkozó számításokban felhasznált különböző tényezők alapértelmezett értékeinek olyan konzervatív értékeknek kell lenniük, hogy kellően alacsony legyen a hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó része túlbecslésének kockázata. |
| --- | --- |

c)

a hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részére vonatkozó számításokban felhasznált különböző tényezők alapértelmezett értékeinek olyan konzervatív értékeknek kell lenniük, hogy kellően alacsony legyen a hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó része túlbecslésének kockázata.

Ezúton is bátorítjuk a tagállamokat arra, hogy a konzervatív alapértelmezett értékeket – esetleg pontosabb módszertan kidolgozásával is – hozzáigazítsák saját országuk vagy régióik körülményeihez. Felkérjük a tagállamokat arra, hogy ezeket a kiigazításokat jelentsék be a Bizottságnak, és tegyék nyilvánosan is hozzáférhetővé.

3.2.   A módszertan általános leírása

Az irányelv VII. mellékletének megfelelően a különböző technológiájú hőszivattyúk által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó ERES mennyiségét a következő összefüggésből kell meghatározni:

Formula;

Formula,

ahol:

| — | Qhasznos | a hőszivattyúból származó teljes becsült hasznos hőenergia [GWh], |
| --- | --- | --- |
| — | Hhsz | az éves egyenértékű hőszivattyú-üzemóraszám [h], |
| — | Pmért | a hőszivattyúk beépített teljesítménye a különböző típusú hőszivattyúk élettartamának figyelembevételével [GW], |
| — | SPF | a becsült átlagos szezonális jóságfok (SCOPnet vagy SPERnet). |

—

Qhasznos

a hőszivattyúból származó teljes becsült hasznos hőenergia [GWh],

—

Hhsz

az éves egyenértékű hőszivattyú-üzemóraszám [h],

—

Pmért

a hőszivattyúk beépített teljesítménye a különböző típusú hőszivattyúk élettartamának figyelembevételével [GW],

—

SPF

a becsült átlagos szezonális jóságfok (SCOPnet vagy SPERnet).

Hhsz alapértelmezett értékeit és SPF konzervatív alapértelmezett értékeit a 3.6. pontban található 1. és 2. táblázat tartalmazza.

3.3.   A megújuló energiaforrásokból előállított energia szempontjából figyelembe vehető hőszivattyúkkal szemben az irányelv által támasztott minimumkövetelmény

Az irányelv VII. melléklete szerint a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy csak azokat a hőszivattyúkat vegyék figyelembe, amelyek SPF-je nagyobb 1,15 * 1/η-nál.

Mivel az energiarendszer η hatásfoka 45,5 % (lásd az 1. pontot és a 3. lábjegyzetet), a villamos hőszivattyúk SPF-jének (SCOPnet-jének) legalább 2,5-nek kell lennie ahhoz, hogy az irányelv alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított energia szempontjából figyelembe vehetők legyenek.

A termikus hőszivattyúk esetében (függetlenül attól, hogy a hőszivattyú működéséhez szükséges hőenergia közvetlenül áll rendelkezésre vagy fűtőanyagok égetéséből származik) az energiarendszer η hatásfoka egységnyi. E hőszivattyúk SPF-jének (SPERnet-jének) tehát legalább 1,15-nak kell lennie ahhoz, hogy az irányelv alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított energia szempontjából figyelembe vehetők legyenek.

A tagállamoknak – különösen az energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyúk vonatkozásában – célszerű megvizsgálniuk, hogy a már beépített hőszivattyú-teljesítménynek mekkora része rendelkezik a minimumkövetelményt meghaladó SPF-fel. E vizsgálat során a tagállamok laboratóriumi vizsgálatok eredményeire és mérésekre egyaránt támaszkodhatnak, ugyanakkor a rendelkezésre álló adatok hiányosságai következtében az egyes tagállamokban sok esetben csak szakértői becslésre lesz mód. E szakértői becslések során kellő körültekintéssel kell eljárni, úgy, hogy a végeredmény inkább alá-, semmint túlbecsülje a hőszivattyúk szerepét (4). Az energiaforrásként levegőt felhasználó vízmelegítők hőszivattyúi csak kivételes esetben teljesítik az SPF-re vonatkozó fenti minimumkövetelményt.

3.4.   Rendszerhatárok a hőszivattyúk által szolgáltatott energia méréséhez

A mérések során figyelembe veendő rendszerhatárokon belül található a hűtőciklus, a hűtőközeg-szivattyú, valamint ad- és abszorpciós rendszerekben a szorpciós ciklus és az oldószerszivattyú. Az SPF-et az EN 14825:2012 szerinti szezonális jóságfok (SCOPnet) vagy az EN 12309 szerinti szezonális primerenergia-arány (SPERnet) adja. Ez egyben azt is jelenti, hogy a hőszivattyú működtetéséhez és a hűtőközeg keringetéséhez felhasznált villamos energiát vagy fűtőanyagot is figyelembe kell venni. Az így adódó rendszerhatárt az alábbi 1. ábrán látható, vörössel kiemelt SPFH2 jelű téglalap szemlélteti.

1.   ábra

Rendszerhatárok SPF és Qhasznos méréséhez

Image

| Forrás: | SEPEMO-Build projekt |
| --- | --- |

Forrás:

SEPEMO-Build projekt

Az 1. ábrán a következő rövidítések találhatók:

| ES_fan/pump | a hűtőközeget keringető ventilátor és/vagy szivattyú működtetéséhez felhasznált energia |
| --- | --- |
| EHW_hp | a magának a hőszivattyúnak a működtetéséhez felhasznált energia |
| Ebt_pump | a környezeti energiát átvevő közeget keringető szivattyú működtetéséhez felhasznált energia (nem minden hőszivattyú esetében releváns) |
| EHW_bu | a kiegészítő fűtőrendszer működtetéséhez felhasznált energia (nem minden hőszivattyú esetében releváns) |
| EB_fan/pump | a kivételezhető hasznos hőt szolgáltató közeget keringető ventilátor és/vagy szivattyú működtetéséhez felhasznált energia |
| QH_hp | a hőszivattyú által a hőforrásból szolgáltatott hő |
| QW_hp | a hőszivattyú működtetéséhez felhasznált mechanikai energiából szolgáltatott hő |
| QHW_hp | a kiegészítő fűtőrendszerből szolgáltatott hő (nem minden hőszivattyú esetében releváns) |
| ERES | a légtermikus, geotermikus vagy hidrotermikus hőforrásból a hőszivattyú által kivett, megújulónak tekinthető energia |
| ERES | |
| Qhasznos | |

ES_fan/pump

a hűtőközeget keringető ventilátor és/vagy szivattyú működtetéséhez felhasznált energia

EHW_hp

a magának a hőszivattyúnak a működtetéséhez felhasznált energia

Ebt_pump

a környezeti energiát átvevő közeget keringető szivattyú működtetéséhez felhasznált energia (nem minden hőszivattyú esetében releváns)

EHW_bu

a kiegészítő fűtőrendszer működtetéséhez felhasznált energia (nem minden hőszivattyú esetében releváns)

EB_fan/pump

a kivételezhető hasznos hőt szolgáltató közeget keringető ventilátor és/vagy szivattyú működtetéséhez felhasznált energia

QH_hp

a hőszivattyú által a hőforrásból szolgáltatott hő

QW_hp

a hőszivattyú működtetéséhez felhasznált mechanikai energiából szolgáltatott hő

QHW_hp

a kiegészítő fűtőrendszerből szolgáltatott hő (nem minden hőszivattyú esetében releváns)

ERES

a légtermikus, geotermikus vagy hidrotermikus hőforrásból a hőszivattyú által kivett, megújulónak tekinthető energia

ERES

Formula

Qhasznos

Formula

A fenti rendszerhatárokból következik, hogy a hőszivattyú által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó része csak a hőszivattyútól függ, a hőszivattyút tartalmazó fűtőrendszertől nem. A hőszivattyú által szolgáltatott energia nem hatékony felhasználása tehát energiahatékonysági kérdés, a hőszivattyú által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásokból származó részének meghatározását nem befolyásolja.

3.5.   Éghajlati viszonyok

Az átlagos, a hidegebb és a melegebb éghajlati viszonyok fogalommeghatározása a kazánok energiafogyasztásának címkézéséről szóló felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet tervezetében (5) javasolt módszert követi, melyben az „átlagos éghajlati viszonyok” a Strasbourg városára, a „hidegebb éghajlati viszonyok” a Helsinkire, a „melegebb éghajlati viszonyok” pedig az Athénra jellemző hőmérsékleti viszonyokat jelentik. A javasolt éghajlati övezeteket az alábbi 2. ábra jelzi.

2.   ábra

Éghajlati övezetek

Image

Ha egy tagállam területe több éghajlati övezetbe esik, akkor ennek a tagállamnak a beépített hőszivattyú-teljesítményt mindegyik övezetre külön célszerű meghatároznia.

3.6.   A hőszivattyúk alapértelmezett SPF és Qhasznos értékei

A villamos hőszivattyúk alapértelmezett Hhsz és SPF (SCOPnet) értékeit az alábbi táblázat tartalmazza.

1.   táblázat

A villamos hőszivattyúk alapértelmezett Hhsz és SPF (SCOPnet) értékei

| | Éghajlati viszonyok |
| --- | --- |
| Melegebb éghajlat | Átlagos éghajlat | Hidegebb éghajlat |
| A hőszivattyú energiaforrása | Energiaforrás és hőelosztó közeg | Hhsz | SPF
  (SCOPnet) | Hhsz | SPF
  (SCOPnet) | Hhsz | SPF
  (SCOPnet) |
| Légtermikus energia | Levegő-levegő | 1 200 | 2,7 | 1 770 | 2,6 | 1 970 | 2,5 |
| Levegő-víz | 1 170 | 2,7 | 1 640 | 2,6 | 1 710 | 2,5 |
| Levegő-levegő (reverzibilis) | 480 | 2,7 | 710 | 2,6 | 1 970 | 2,5 |
| Levegő-víz (reverzibilis) | 470 | 2,7 | 660 | 2,6 | 1 710 | 2,5 |
| Használt levegő-levegő | 760 | 2,7 | 660 | 2,6 | 600 | 2,5 |
| Használt levegő-víz | 760 | 2,7 | 660 | 2,6 | 600 | 2,5 |
| Geotermikus energia | Talaj-levegő | 1 340 | 3,2 | 2 070 | 3,2 | 2 470 | 3,2 |
| Talaj-víz | 1 340 | 3,5 | 2 070 | 3,5 | 2 470 | 3,5 |
| Hidrotermikus hő | Víz-levegő | 1 340 | 3,2 | 2 070 | 3,2 | 2 470 | 3,2 |
| Víz-víz | 1 340 | 3,5 | 2 070 | 3,5 | 2 470 | 3,5 |

Éghajlati viszonyok

Melegebb éghajlat

Átlagos éghajlat

Hidegebb éghajlat

A hőszivattyú energiaforrása

Energiaforrás és hőelosztó közeg

Hhsz

SPF

(SCOPnet)

Hhsz

SPF

(SCOPnet)

Hhsz

SPF

(SCOPnet)

Légtermikus energia

Levegő-levegő

1 200

2,7

1 770

2,6

1 970

2,5

Levegő-víz

1 170

2,7

1 640

2,6

1 710

2,5

Levegő-levegő (reverzibilis)

480

2,7

710

2,6

1 970

2,5

Levegő-víz (reverzibilis)

470

2,7

660

2,6

1 710

2,5

Használt levegő-levegő

760

2,7

660

2,6

600

2,5

Használt levegő-víz

760

2,7

660

2,6

600

2,5

Geotermikus energia

Talaj-levegő

1 340

3,2

2 070

3,2

2 470

3,2

Talaj-víz

1 340

3,5

2 070

3,5

2 470

3,5

Hidrotermikus hő

Víz-levegő

1 340

3,2

2 070

3,2

2 470

3,2

Víz-víz

1 340

3,5

2 070

3,5

2 470

3,5

A termikus hőszivattyúk alapértelmezett Hhsz és SPF (SPERnet) értékeit az alábbi táblázat tartalmazza.

2.   táblázat

A termikus hőszivattyúk alapértelmezett Hhsz és SPF (SCOPnet) értékei

| | Éghajlati viszonyok |
| --- | --- |
| Melegebb éghajlat | Átlagos éghajlat | Hidegebb éghajlat |
| A hőszivattyú energiaforrása | Energiaforrás és hőelosztó közeg | Hhsz | SPF
  (SPERnet) | Hhsz | SPF
  (SPERnet) | Hhsz | SPF
  (SPERnet) |
| Légtermikus energia | Levegő-levegő | 1 200 | 1,2 | 1 770 | 1,2 | 1 970 | 1,15 |
| Levegő-víz | 1 170 | 1,2 | 1 640 | 1,2 | 1 710 | 1,15 |
| Levegő-levegő (reverzibilis) | 480 | 1,2 | 710 | 1,2 | 1 970 | 1,15 |
| Levegő-víz (reverzibilis) | 470 | 1,2 | 660 | 1,2 | 1 710 | 1,15 |
| Használt levegő-levegő | 760 | 1,2 | 660 | 1,2 | 600 | 1,15 |
| Használt levegő-víz | 760 | 1,2 | 660 | 1,2 | 600 | 1,15 |
| Geotermikus energia | Talaj-levegő | 1 340 | 1,4 | 2 070 | 1,4 | 2 470 | 1,4 |
| Talaj-víz | 1 340 | 1,6 | 2 070 | 1,6 | 2 470 | 1,6 |
| Hidrotermikus hő | Víz-levegő | 1 340 | 1,4 | 2 070 | 1,4 | 2 470 | 1,4 |
| Víz-víz | 1 340 | 1,6 | 2 070 | 1,6 | 2 470 | 1,6 |

Éghajlati viszonyok

Melegebb éghajlat

Átlagos éghajlat

Hidegebb éghajlat

A hőszivattyú energiaforrása

Energiaforrás és hőelosztó közeg

Hhsz

SPF

(SPERnet)

Hhsz

SPF

(SPERnet)

Hhsz

SPF

(SPERnet)

Légtermikus energia

Levegő-levegő

1 200

1,2

1 770

1,2

1 970

1,15

Levegő-víz

1 170

1,2

1 640

1,2

1 710

1,15

Levegő-levegő (reverzibilis)

480

1,2

710

1,2

1 970

1,15

Levegő-víz (reverzibilis)

470

1,2

660

1,2

1 710

1,15

Használt levegő-levegő

760

1,2

660

1,2

600

1,15

Használt levegő-víz

760

1,2

660

1,2

600

1,15

Geotermikus energia

Talaj-levegő

1 340

1,4

2 070

1,4

2 470

1,4

Talaj-víz

1 340

1,6

2 070

1,6

2 470

1,6

Hidrotermikus hő

Víz-levegő

1 340

1,4

2 070

1,4

2 470

1,4

Víz-víz

1 340

1,6

2 070

1,6

2 470

1,6

A fenti 1. és 2. táblázatban található alapértelmezett értékek azokat a hőszivattyúkat jellemzik, amelyek esetében az SPF meghaladja a minimumkövetelményt, vagyis a jellemző értékek megállapítása során csak azokat a hőszivattyúkat vettük figyelembe, amelyek SPF-je nagyobb 2,5-nél (6).

3.7.   Megjegyzések a nem villamos hőszivattyúkhoz

A nem villamos hőszivattyúk vagy folyékony vagy gáznemű fűtőanyaggal működtetik a kompresszort, vagy pedig adszorpciós, illetve abszorpciós folyamattal működnek (ez utóbbi esetben a folyamatot vagy a folyékony vagy gáznemű fűtőanyag elégetésével, vagy pedig geotermikus energia, napenergia vagy hulladékhő felhasználásával tartják fenn); ezek a fajta hőszivattyúk akkor szolgáltatnak megújuló energiaforrásból előállítottnak tekinthető energiát, ha „nettó szezonális főfunkciós primerenergia-arányuk” (SPERnet) legalább 115 % (7).

3.8.   Megjegyzések az energiaforrásként használt levegőt felhasználó hőszivattyúkhoz

Az energiaforrásként használt levegőt felhasználó hőszivattyúk környezeti energiát használnak fel, ezért megújuló energiaforrásból előállítottnak tekinthető energiát szolgáltatnak. Ugyanakkor azonban ezek a hőszivattyúk hasznosítják a használt levegő energiatartalmát, amely az irányelv alkalmazásában nem számít légtermikus energiának (8). Ennek megfelelően megújuló energiaforrásból előállítottként csak a légtermikus energiát szabad figyelembe venni. Ez számszakilag úgy történik, hogy a hőszivattyúk Hhsz értékét a 3.6. pontban látható módon kiigazítjuk.

3.9.   Megjegyzések az energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyúkhoz

Az 1. és a 2. táblázatban található Hhsz értékek olyan HHE értékeken alapulnak, amelyek nemcsak a hőszivattyú üzemóráit tartalmazzák, hanem a kiegészítő fűtőrendszeréit is. Mivel a kiegészítő fűtőrendszer a 3.4. pont szerinti rendszerhatáron kívül van, a HHE értékeket minden, energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyú esetében ki kell igazítani annak érdekében, hogy csak arra a hasznos hőre utaljon, amelyet maga a hőszivattyú szolgáltat. Ezeket a kiigazított Hhsz értékeket tartalmazza a fenti 1. és 2. táblázat.

Ezzel szemben a HHE értékeket célszerű figyelembe venni azon, energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyú esetében, amelyek teljesítménye a tervezési körülményekre van megadva (nem pedig a standard mérési körülményekre) (9).

Az energiaforrásként levegőt felhasználó hőszivattyúk energiaforrása csak a környezeti, azaz a kültéri levegő lehet.

3.10.   Megjegyzések a reverzibilis hőszivattyúkhoz

Először, a meleg – és bizonyos mértékig az átlagos – éghajlatú területeken gyakran azért alkalmaznak reverzibilis hőszivattyúkat, hogy azokkal hűtsék a beltéri környezetet, miközben ugyanezeket a hőszivattyúkat télen fűtésre is felhasználják. Mivel a nyári hűtési igény nagyobb, mint a téli fűtési igény, a mért teljesítmény a hűtési, nem pedig a fűtési igényre utal. Mivel a beépített teljesítményre a hőigény indikátoraként tekintünk, a beépített teljesítményre vonatkozó statisztikai adatok ilyenkor nem adnak valós képet a fűtési célból beépített teljesítményről. Továbbá az a körülmény, hogy a hőszivattyúkat gyakran meglévő fűtőrendszerekkel együtt alkalmazzák, arra utal, hogy nem mindig ezekkel a hőszivattyúkkal fűtenek.

Mindkét említett megfontolás megfelelő kiigazítást tesz szükségessé. A fenti 1. és 2. táblázat – óvatos becslésként (10) – meleg éghajlaton 10 %-os, átlagos éghajlaton 40 %-os csökkentést tartalmaz. A valóságos különbség azonban nagyban függ az adott tagállam fűtési szokásaitól, ezért ahol csak lehet, országos szintű értékeket kell alkalmazni. Az alapértelmezett értékektől eltérő értékek felhasználásáról célszerű értesíteni a Bizottságot, és ennek kíséretében célszerű benyújtani egy jelentést, amely ismerteti az alkalmazott módszert és a felhasznált adatokat. A Bizottság szükség szerint gondoskodik a dokumentumok lefordításáról és az átláthatósági platformján való közzétételéről.

3.11.   A hibrid hőszivattyúrendszerek által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásból származó része

Hibrid hőszivattyúrendszerek esetében, tehát amikor a hőszivattyút más, megújuló energiaforrást hasznosító technológiával (például előmelegítésre alkalmazott napkollektorokkal) együtt működtetik, a megújuló energiaforrásból előállítottként figyelembe vehető energiamennyiség pontos meghatározása kockázatokat rejt magában. A tagállamok ezért kötelesek biztosítani, hogy a hibrid hőszivattyúrendszerek által szolgáltatott energia megújuló energiaforrásból előállítottként elszámolt része helyesen legyen meghatározva, és ne fordulhasson elő különösen az, hogy ugyanazt az energiát többszörösen veszik figyelembe.

3.12.   Iránymutatás a pontosabb módszertanok kidolgozásához

A Bizottság arra számít és arra biztatja a tagállamokat, hogy mind az SPF, mind pedig a Hhsz esetében készítsenek saját becsléseket. Ha ezek az értékek jobban megbecsülhetők, akkor az országos vagy regionális szinten alkalmazott módszertannak célszerű helyes feltételezéseken és kellő méretű reprezentatív mintákon alapulnia, és az e határozatban meghatározott módszerrel kapott becslésekhez képest jelentős mértékben javítania a hőszivattyúkból származó energia megújuló energiaforrásból előállított részének meghatározását. Ezek a jobb módszertanok műszaki adatokból kiinduló részletes számításokon alapulhatnak, és más tényezők mellett figyelembe vehetik a beszerelés évét és minőségét, a kompresszor típusát, az üzemeltetés módját, a hőelosztó rendszert, a bivalens pontot és a helyi éghajlatot.

Ha csak a 3.4. pont szerinti rendszerhatártól eltérő rendszerhatárokra állnak rendelkezésre mérések, akkor megfelelő kiigazításokat célszerű alkalmazni.

Az irányelv alkalmazásában megújuló energiaforrásból előállított energiát szolgáltató hőszivattyúként csak azokat a hőszivattyúkat szabad figyelembe venni, amelyek energiahatékonysága nagyobb az irányelv VII. mellékletében meghatározott minimumnál.

A Bizottság felkéri azokat a tagállamokat, amelyek alternatív módszertant követnek és/vagy alternatív értékeket vesznek figyelembe, hogy erről értesítsék a Bizottságot, és ennek kíséretében nyújtsanak be egy jelentést, amely ismerteti az alkalmazott módszert és a felhasznált adatokat. A Bizottság szükség szerint gondoskodik a dokumentumok lefordításáról és az átláthatósági platformján való közzétételéről.

4.   SZÁMPÉLDA

Az alábbi táblázat egy olyan hipotetikus tagállam adatait tartalmazza, amely az átlagos éghajlatú övezetben helyezkedik el, és három különböző hőszivattyú-technológiával rendelkezik.

| | | | | Levegő-levegő
  (reverzibilis) | Víz-víz | Használt levegő-víz |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Számítás | Leírás | Mennyiség | Mértékegység | | | |
| | Beszerelt hőszivattyú-teljesítmény | Pmért | GW | 255 | 74 | 215 |
| | ebből az a rész, amelyre az SPF nagyobb a minimumnál | Pmért | GW | 150 | 70 | 120 |
| | Éves egyenértékű hőszivattyú-üzemóraszám | Hhsz | h | 852 (11) | 2 010 | 660 |
| | A hőszivattyúkból származó teljes becsült hasznos hőenergia | Qhasznos | GWh | 127 800 | 144 900 | 79 200 |
| | Becsült átlagos szezonális jóságfok | SPF | | 2,6 | 3,5 | 2,6 |
| | Megújulóként elszámolható előállított energiamennyiség technológiánként | ERES | GWh | 78 646 | 103 500 | 48 738 |
| | Megújulóként elszámolható előállított teljes energiamennyiség | ERES | GWh | | 230 885 | |

Levegő-levegő

(reverzibilis)

Víz-víz

Használt levegő-víz

Számítás

Leírás

Mennyiség

Mértékegység

Beszerelt hőszivattyú-teljesítmény

Pmért

GW

255

74

215

ebből az a rész, amelyre az SPF nagyobb a minimumnál

Pmért

GW

150

70

120

Éves egyenértékű hőszivattyú-üzemóraszám

Hhsz

h

852 (11)

2 010

660

Formula

A hőszivattyúkból származó teljes becsült hasznos hőenergia

Qhasznos

GWh

127 800

144 900

79 200

Becsült átlagos szezonális jóságfok

SPF

2,6

3,5

2,6

Formula

Megújulóként elszámolható előállított energiamennyiség technológiánként

ERES

GWh

78 646

103 500

48 738

Megújulóként elszámolható előállított teljes energiamennyiség

ERES

GWh

230 885

---

(1)  Lásd a 2009. október 23-i ülés jegyzőkönyvének 4.5. pontját: https://circabc.europa.eu/w/browse/be80a323-0f89-4ab7-b8f7-888e3ff351ed

(2)  HL L 304., 2008.11.14., 1. o.

(3)  A 2010. évre vonatkozóan η értéke 45,5 % (ugyanez az érték 2007-ben 44,0 %, 2008-ban 44,7 %, 2009-ben pedig 45,1 % volt), aminek következtében 2010-ben SPF értékének legalább 2,5-nek kell lennie. Ez óvatos becslés, mert az energiarendszer hatásfoka 2020-ig várhatóan nőni fog. Mivel azonban az energiarendszer η hatásfokának meghatározásához felhasznált adatok az alapként szolgáló statisztikai adatok változásai miatt folyamatosan változnak, kiszámíthatóbb helyzetet eredményez, ha η értékét egyetlen rögzített szinten határozzuk meg, és ezzel elkerüljük az SPF minimumértékére vonatkozó követelmény körüli bizonytalanságokat (jogbiztonság), és egyúttal elősegítjük a tagállamok által folytatott módszertani fejlesztéseket is (lásd a 3.10. pontot). Szükség esetén η értéke a 2. cikk alapján felülvizsgálható (az iránymutatás felülvizsgálata szükség esetén 2016. december 31-ig).

(4)  Különös figyelmet igényelnek az energiaforrásként levegőt felhasználó reverzibilis hőszivattyúk, mert esetükben több forrása is lehet a végeredmény túlbecslésének: a) nem minden reverzibilis hőszivattyút használnak fűtésre, vagy az ilyen célú igénybevétel csak korlátozott mértékű; b) a régebbi (és ezért kevésbé hatékony) berendezések hatékonysága (SPF-je) gyakran nem teljesíti a minimumkövetelményt, azaz 2,5-nél kisebb.

(5)  A tervezetet a Bizottság még nem fogadta el (2013. január). Szövege a WTO adatbázisában olvasható: http://members.wto.org/crnattachments/2012/tbt/EEC/12_2119_00_e.pdf

(6)  Ebből következően a tagállamok az 1. és a 2. táblázatban található értékeket azon villamos hőszivattyúk átlagos értékeinek tekinthetik, amelyekre SPF nagyobb a minimumként előírt 2,5-nél.

(7)  Lásd a 3.3. pontot.

(8)  Lásd az irányelv 5. cikkének (4) bekezdését, valamint a 2. cikk b) pontjában a „légtermikus energia” fogalmának meghatározását.

(9)  Ez az érték meleg éghajlatra 1 336, átlagos éghajlatra 2 066, hideg éghajlatra pedig 3 465.

(10)  Egy olaszországi vizsgálat eredményei szerint (lásd az „Outlook 2011 – European Heat Pump Statistics” [„Kitekintés 2011 – Európai hőszivattyú-statisztika”] című kiadvány 48. oldalát) a beépített hőszivattyúknak csak 10 %-át alkalmazzák kizárólagosan hőtermelésre. Mivel a hőszivattyú-technológiák közül a levegő-levegő rendszerű reverzibilis hőszivattyúk a legnépszerűbbek (a beépített rendszerek 60 %-a ilyen, és ezek főként Olaszországban, Spanyolországban és Franciaországban, valamint Svédországban és Finnországban találhatók), fontos az értékek megfelelő kiigazítása. A 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a légkondicionáló berendezések és a háztartási ventilátorok környezetbarát tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. március 6-i 206/2012/EU bizottsági rendelethez készített hatásvizsgálat azt feltételezi, hogy az EU teljes egészében a beépített reverzibilis hőszivattyúk 33 %-át nem használják fűtésre (HL L 72., 2012.3.10., 7. o.). Emellett feltételezhető, hogy a fennmaradó 67 % jelentős részét is csak részben, másik fűtőrendszer mellett használják fűtésre. Ezért a javasolt értékek megfelelő módon csökkentik a túlbecslés kockázatát.

(11)  A példában szereplő hipotetikus tagállam felmérte a reverzibilis levegő-levegő típusú hőszivattyúkat, és megállapította, hogy – az ezen iránymutatásban feltételezett 40 %-kal szemben – a reverzibilis hőszivattyúk beszerelt teljesítménye 48 %-ának megfelelő beszerelt teljesítményt vesznek igénybe teljes mértékben fűtésre. Ennek megfelelően a tagállam Hhsz értékeként a 40 %-hoz tartozó 710 óra (lásd a 1. táblázatot) helyett az általa meghatározott 48 %-hoz tartozó 852 órát vette figyelembe.

---