# Eiropas Savienības L 41/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 41 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 17. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 41

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 17. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 10 – Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprinājumu attiecībā uz elektromagnētisko saderību [2017/260] | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 10 – Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprinājumu attiecībā uz elektromagnētisko saderību [2017/260]

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 17.2.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 41/1

---

Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs. Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 10 – Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprinājumu attiecībā uz elektromagnētisko saderību [2017/260]

Ar visiem grozījumiem līdz

Ar visiem grozījumiem līdz

05. grozījumu sērijas 01. papildinājumam – spēkā stāšanās datums: 2016. gada 8. oktobris

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Marķējumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikācijas konfigurācijām, kuras nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” |
| --- | --- |

6.

REESS

| 7. | Papildu specifikācijas konfigurācijai “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” |
| --- | --- |

7.

REESS

| 8. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma grozījums vai paplašināšana pēc elektriska/elektroniska mezgla (ESA) papildināšanas vai aizvietošanas |
| --- | --- |

8.

ESA

| 9. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Transportlīdzekļa vai ESA tipa apstiprinājuma modifikācija vai paplašināšana |
| --- | --- |

12.

ESA

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas veic apstiprināšanas testus, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese |
| --- | --- |

14.

| 1. papildinājums. | Šajos noteikumos norādīto standartu saraksts |
| --- | --- |

1. papildinājums.

| 2. papildinājums. | Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m |
| --- | --- |

2. papildinājums.

| 3. papildinājums. | Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m |
| --- | --- |

3. papildinājums.

| 4. papildinājums. | Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites ierobežojumi. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m |
| --- | --- |

4. papildinājums.

| 5. papildinājums. | Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites ierobežojumi. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m |
| --- | --- |

5. papildinājums.

| 6. papildinājums. | Elektriskais/elektroniskais mezgls. Platjoslas atskaites robežas |
| --- | --- |

6. papildinājums.

| 7. papildinājums. | Elektriskais/elektroniskais mezgls. Šaurjoslas atskaites ierobežojumi |
| --- | --- |

7. papildinājums.

| 8. papildinājums. | Augstsprieguma tīkla ekvivalents |
| --- | --- |

8. papildinājums.

Pielikumi

| 1. | Apstiprinājuma marķējuma paraugi |
| --- | --- |

1.

| 2.A | Informācijas dokumenta paraugs transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko saderību |
| --- | --- |

2.A

| 2.B | Informācijas dokuments elektriska/elektroniska mezgla tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko saderību |
| --- | --- |

2.B

| 3.A | Paziņojums par transportlīdzekļa / sastāvdaļas / atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 |
| --- | --- |

3.A

| 3.B | Paziņojums par elektriska/elektroniska mezgla tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu vai ražošanas pilnīgu izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 |
| --- | --- |

3.B

| 4. | Transportlīdzekļu izstaroto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērījumu metode |
| --- | --- |

4.

| 5. | Transportlīdzekļu izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērījumu metode |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa noturības pret elektromagnētisko starojumu testēšanas metode |
| --- | --- |

6.

| 7. | Elektrisku/elektronisku mezglu (ESA) izstaroto platjoslas elektromagnētisko emisiju mērījumu metode |
| --- | --- |

7.

ESA

| 8. | Elektrisku/elektronisku mezglu (ESA) izstaroto šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērījumu metode |
| --- | --- |

8.

ESA

| 9. | Elektrisku/elektronisku mezglu noturības pret elektromagnētisko starojumu testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Elektrisku/elektronisku mezglu noturības pret pārejas emisijām un pārejas emisiju testēšanas metode(-es) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Testēšanas metode(-es) harmoniku emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada transportlīdzeklis |
| --- | --- |

11.

| 12. | Testēšanas metode(-es) sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada transportlīdzeklis |
| --- | --- |

12.

| 13. | Testēšanas metode(-es) radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās rada transportlīdzekļi |
| --- | --- |

13.

| 14. | Testēšanas metode(-es) radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras tīklā un telesakaru piekļuvē rada transportlīdzekļi |
| --- | --- |

14.

| 15. | Testēšanas metode transportlīdzekļa noturībai pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/pieplūduma traucējumiem |
| --- | --- |

15.

| 16. | Testēšanas metode transportlīdzekļa noturībai pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem |
| --- | --- |

16.

| 17. | Testēšanas metode(-es) harmoniku emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada ESA |
| --- | --- |

17.

ESA

| 18. | Testēšanas metode(-es) sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada ESA |
| --- | --- |

18.

ESA

| 19. | Testēšanas metode(-es) radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās rada ESA |
| --- | --- |

19.

ESA

| 20. | Testēšanas metode(-es) radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras tīklā un telesakaru piekļuvē rada ESA |
| --- | --- |

20.

ESA

| 21. | Testēšanas metode ESA noturībai pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/pieplūduma traucējumiem |
| --- | --- |

21.

ESA

| 22. | Testēšanas metode ESA noturībai pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem |
| --- | --- |

22.

ESA

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz:

| 1.1. | L, M, N un O (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz elektromagnētisko saderību; |
| --- | --- |

1.1.

L, M, N un O (1) kategorijas transportlīdzekļiem attiecībā uz elektromagnētisko saderību;

1

| 1.2. | sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzētas uzstādīšanai transportlīdzekļos ar 3.2.1. punktā norādītajiem ierobežojumiem attiecībā uz elektromagnētisko saderību. |
| --- | --- |

1.2.

sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kuras paredzētas uzstādīšanai transportlīdzekļos ar 3.2.1. punktā norādītajiem ierobežojumiem attiecībā uz elektromagnētisko saderību.

| 1.3. | Tie iever:






  a) | prasības attiecībā uz noturību pret izstarotiem un novadītiem traucējumiem tādām funkcijām, kas saistītas ar transportlīdzekļa tiešu kontroli; vadītāja, pasažieru un citu satiksmes dalībnieku drošību; kas saistītas ar traucējumiem, kuri izraisa vadītāja un citu satiksmes dalībnieku apjukumu; kas saistītas ar transportlīdzekļa datu kopņu funkcionalitāti; kas saistītas ar traucējumiem, kuri ietekmē transportlīdzekļa likumīgos datus; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Tie iever:

a)

prasības attiecībā uz noturību pret izstarotiem un novadītiem traucējumiem tādām funkcijām, kas saistītas ar transportlīdzekļa tiešu kontroli; vadītāja, pasažieru un citu satiksmes dalībnieku drošību; kas saistītas ar traucējumiem, kuri izraisa vadītāja un citu satiksmes dalībnieku apjukumu; kas saistītas ar transportlīdzekļa datu kopņu funkcionalitāti; kas saistītas ar traucējumiem, kuri ietekmē transportlīdzekļa likumīgos datus;

| b) | prasības attiecībā uz nevēlamu izstaroto un novadīto emisiju kontroli, lai aizsargātu tā elektriskā un elektroniskā aprīkojuma paredzēto lietojumu, kas darbojas patstāvīgi vai blakus vai netālu no transportlīdzekļiem, un attiecībā uz traucējumiem, kas rodas no papildierīcēm, kuras var tikt izmantotas transportlīdzekļa modernizēšanai; |
| --- | --- |

b)

prasības attiecībā uz nevēlamu izstaroto un novadīto emisiju kontroli, lai aizsargātu tā elektriskā un elektroniskā aprīkojuma paredzēto lietojumu, kas darbojas patstāvīgi vai blakus vai netālu no transportlīdzekļiem, un attiecībā uz traucējumiem, kas rodas no papildierīcēm, kuras var tikt izmantotas transportlīdzekļa modernizēšanai;

| c) | papildu prasības transportlīdzekļiem un ESA, kuriem ir savienotājsistēmas REESS lādēšanai, attiecībā uz šāda savienojuma starp transportlīdzekli un elektrotīklu emisiju un noturības kontroli. |
| --- | --- |

c)

papildu prasības transportlīdzekļiem un ESA, kuriem ir savienotājsistēmas REESS lādēšanai, attiecībā uz šāda savienojuma starp transportlīdzekli un elektrotīklu emisiju un noturības kontroli.

ESA

REESS

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “elektromagnētiskā saderība” ir transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u) vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja apmierinoši darboties savā elektromagnētiskajā vidē, neradot kaitīgus elektromagnētiskos traucējumus nekam, kas atrodas šajā vidē; |
| --- | --- |

2.1.

“elektromagnētiskā saderība” ir transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u) vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja apmierinoši darboties savā elektromagnētiskajā vidē, neradot kaitīgus elektromagnētiskos traucējumus nekam, kas atrodas šajā vidē;

| 2.2. | “elektromagnētiskie traucējumi” ir jebkura elektromagnētiska parādība, kas var pasliktināt transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u), vai jebkuras tādas citas iekārtas, aprīkojuma vienības vai sistēmas darbību, kas tiek lietota transportlīdzekļa tuvumā. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētiskais troksnis, nevēlami signāli vai pārmaiņas pašā elektromagnētisko viļņu izplatības vidē; |
| --- | --- |

2.2.

“elektromagnētiskie traucējumi” ir jebkura elektromagnētiska parādība, kas var pasliktināt transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u), vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u), vai jebkuras tādas citas iekārtas, aprīkojuma vienības vai sistēmas darbību, kas tiek lietota transportlīdzekļa tuvumā. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētiskais troksnis, nevēlami signāli vai pārmaiņas pašā elektromagnētisko viļņu izplatības vidē;

| 2.3. | “elektromagnētiskā noturība” ir transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u) vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja darboties bez darbības pasliktināšanās (noteiktu) elektromagnētisko traucējumu iedarbībā, kas ietver vēlamus radiofrekvences signālus no radioraidītājiem vai rūpniecisku-zinātnisku-medicīnisku (RZM) iekārtu izstarotas iekšjoslas emisijas gan transportlīdzeklī, gan ārpus tā; |
| --- | --- |

2.3.

“elektromagnētiskā noturība” ir transportlīdzekļa vai sastāvdaļas(-u) vai atsevišķas(-u) tehniskas(-u) vienības(-u) spēja darboties bez darbības pasliktināšanās (noteiktu) elektromagnētisko traucējumu iedarbībā, kas ietver vēlamus radiofrekvences signālus no radioraidītājiem vai rūpniecisku-zinātnisku-medicīnisku (RZM) iekārtu izstarotas iekšjoslas emisijas gan transportlīdzeklī, gan ārpus tā;

| 2.4. | “elektromagnētiskā vide” ir elektromagnētisko parādību kopums, kas pastāv attiecīgajā vietā; |
| --- | --- |

2.4.

“elektromagnētiskā vide” ir elektromagnētisko parādību kopums, kas pastāv attiecīgajā vietā;

| 2.5. | “platjoslas emisijas” ir emisijas, kuru joslas platums ir lielāks nekā konkrētās mērījumu iekārtas vai uztvērēja joslas platums (Starptautiskā īpašā komiteja radiotraucējumu jautājumos (CISPR 25); |
| --- | --- |

2.5.

“platjoslas emisijas” ir emisijas, kuru joslas platums ir lielāks nekā konkrētās mērījumu iekārtas vai uztvērēja joslas platums (Starptautiskā īpašā komiteja radiotraucējumu jautājumos (CISPR 25);

CISPR

| 2.6. | “šaurjoslas emisijas” ir emisijas, kuru joslas platums ir mazāks nekā konkrētās mērījumu iekārtas vai uztvērēja joslas platums (CISPR 25); |
| --- | --- |

2.6.

“šaurjoslas emisijas” ir emisijas, kuru joslas platums ir mazāks nekā konkrētās mērījumu iekārtas vai uztvērēja joslas platums (CISPR 25);

CISPR

| 2.7. | “elektriska/elektroniska sistēma” ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai ierīču komplekts(-i) kopā ar jebkādiem saistītiem elektriskiem savienojumiem, kas ir transportlīdzekļa daļa, bet kurai nav paredzēts tipa apstiprinājums atsevišķi no transportlīdzekļa; |
| --- | --- |

2.7.

“elektriska/elektroniska sistēma” ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai ierīču komplekts(-i) kopā ar jebkādiem saistītiem elektriskiem savienojumiem, kas ir transportlīdzekļa daļa, bet kurai nav paredzēts tipa apstiprinājums atsevišķi no transportlīdzekļa;

| 2.8. | “elektrisks/elektronisks mezgls” (ESA) ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai tāds(-i) elektrisku un/vai elektronisku ierīču komplekts(-i) kopā ar jebkuriem saistītiem elektriskiem savienojumiem un vadiem, kas paredzēts(-i) kā transportlīdzekļa daļa un kas veic vienu vai vairākas konkrētas funkcijas. ESA var apstiprināt pēc ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma kā “sastāvdaļu” vai “atsevišķu tehnisku vienību (STU)”; |
| --- | --- |

2.8.

“elektrisks/elektronisks mezgls” (ESA) ir tāda(-as) elektriska(-as) un/vai elektroniska(-as) ierīce(-es) vai tāds(-i) elektrisku un/vai elektronisku ierīču komplekts(-i) kopā ar jebkuriem saistītiem elektriskiem savienojumiem un vadiem, kas paredzēts(-i) kā transportlīdzekļa daļa un kas veic vienu vai vairākas konkrētas funkcijas. ESA var apstiprināt pēc ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma kā “sastāvdaļu” vai “atsevišķu tehnisku vienību (STU)”;

ESA

ESA

STU

| 2.9. | “transportlīdzekļa tips” attiecībā uz elektromagnētisko saderību ietver visus transportlīdzekļus, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:






  2.9.1. | dzinēja nodalījuma vispārējie izmēri un forma; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“transportlīdzekļa tips” attiecībā uz elektromagnētisko saderību ietver visus transportlīdzekļus, kas būtiski neatšķiras šādos aspektos:

2.9.1.

dzinēja nodalījuma vispārējie izmēri un forma;

| 2.9.2. | vispārējais elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu novietojums un vispārējais vadu novietojums; |
| --- | --- |

2.9.2.

vispārējais elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu novietojums un vispārējais vadu novietojums;

| 2.9.3. | pamatmateriāls, no kā būvēta transportlīdzekļa virsbūve vai korpuss (piemēram, dzelzs, alumīnijs vai stikla šķiedras virsbūves korpuss). Ja paneļi veidoti no atšķirīga materiāla, transportlīdzekļa tips nemainās ar noteikumu, ka virsbūves pamatmateriāls nav mainīts. Taču par šādām izmaiņām ir jāpaziņo; |
| --- | --- |

2.9.3.

pamatmateriāls, no kā būvēta transportlīdzekļa virsbūve vai korpuss (piemēram, dzelzs, alumīnijs vai stikla šķiedras virsbūves korpuss). Ja paneļi veidoti no atšķirīga materiāla, transportlīdzekļa tips nemainās ar noteikumu, ka virsbūves pamatmateriāls nav mainīts. Taču par šādām izmaiņām ir jāpaziņo;

| 2.10. | “ESA tips” attiecībā uz elektromagnētisko saderību ir tādi ESA, kam būtiski neatšķiras šādi aspekti:






  2.10.1. | funkcija, ko veic ESA; |
| --- | --- | --- |

2.10.

“ESA tips” attiecībā uz elektromagnētisko saderību ir tādi ESA, kam būtiski neatšķiras šādi aspekti:

ESA

ESA

2.10.1.

funkcija, ko veic ESA;

ESA

| 2.10.2. | vispārējais elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu novietojums, ja tādas ir; |
| --- | --- |

2.10.2.

vispārējais elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu novietojums, ja tādas ir;

| 2.11. | “transportlīdzekļa elektroinstalācija” ir barošanas spriegums, sadalkopņu sistēma (piemēram, CAN), signāla vai aktīvās antenas kabeļi, kurus uzstādījis transportlīdzekļa ražotājs; |
| --- | --- |

2.11.

“transportlīdzekļa elektroinstalācija” ir barošanas spriegums, sadalkopņu sistēma (piemēram, CAN), signāla vai aktīvās antenas kabeļi, kurus uzstādījis transportlīdzekļa ražotājs;

CAN

| 2.12. | “noturības funkcijas” ir šādas:






  a) | funkcijas, kas saistītas ar transportlīdzekļa tiešo kontroli:






  i) | pasliktināšanās vai pārmaiņas, piemēram, dzinējā, pārnesumā, bremzēs, piekarē, aktīvajā stūres iekārtā, ātruma ierobežošanas ierīcēs, |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.

“noturības funkcijas” ir šādas:

a)

funkcijas, kas saistītas ar transportlīdzekļa tiešo kontroli:

i)

pasliktināšanās vai pārmaiņas, piemēram, dzinējā, pārnesumā, bremzēs, piekarē, aktīvajā stūres iekārtā, ātruma ierobežošanas ierīcēs,

| ii) | vadītāja stāvokļa ietekmēšana, piemēram, sēdekļa vai stūres stāvoklis, |
| --- | --- |

ii)

vadītāja stāvokļa ietekmēšana, piemēram, sēdekļa vai stūres stāvoklis,

| iii) | vadītāja redzamības ietekmēšana, piemēram, tuvās gaismas, vējstikla tīrītājs; |
| --- | --- |

iii)

vadītāja redzamības ietekmēšana, piemēram, tuvās gaismas, vējstikla tīrītājs;

| b) | funkcijas, kas saistītas ar vadītāja, pasažieru un citu satiksmes dalībnieku drošību:
  piemēram, gaisa drošības spilveni un drošības ierobežotājsistēmas; |
| --- | --- |

b)

funkcijas, kas saistītas ar vadītāja, pasažieru un citu satiksmes dalībnieku drošību:

piemēram, gaisa drošības spilveni un drošības ierobežotājsistēmas;

| c) | funkcijas, kuru traucējumi var izraisīt vadītāja un citu satiksmes dalībnieku apjukumu:






  i) | optiski traucējumi, piemēram, virzienrāžu, bremžu signāllukturu, kontūrgaismas lukturu, pakaļējo0 gabarītgaismas lukturu, avārijas sistēmas gaismas joslu neatbilstoša darbība, kļūdaina informācija no brīdinājuma indikatoriem, lampiņām vai displejiem, kas saistīti ar a) vai b) apakšpunkta funkcijām un kas var būt redzami vadītāja tiešajā redzeslokā, |
| --- | --- | --- |

c)

funkcijas, kuru traucējumi var izraisīt vadītāja un citu satiksmes dalībnieku apjukumu:

i)

optiski traucējumi, piemēram, virzienrāžu, bremžu signāllukturu, kontūrgaismas lukturu, pakaļējo0 gabarītgaismas lukturu, avārijas sistēmas gaismas joslu neatbilstoša darbība, kļūdaina informācija no brīdinājuma indikatoriem, lampiņām vai displejiem, kas saistīti ar a) vai b) apakšpunkta funkcijām un kas var būt redzami vadītāja tiešajā redzeslokā,

| ii) | akustiski traucējumi, piemēram, signalizācijas, signāltaures neatbilstoša darbība; |
| --- | --- |

ii)

akustiski traucējumi, piemēram, signalizācijas, signāltaures neatbilstoša darbība;

| d) | funkcijas, kas saistītas ar transportlīdzekļa datu sadalkopņu funkcionalitāti:
  tādu datu sadalkopņu sistēmu datu pārraides bloķēšana, kuras tiek izmantotas, pārraidot datus, kas nepieciešami citu saistītu noturības funkciju atbilstošas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

d)

funkcijas, kas saistītas ar transportlīdzekļa datu sadalkopņu funkcionalitāti:

tādu datu sadalkopņu sistēmu datu pārraides bloķēšana, kuras tiek izmantotas, pārraidot datus, kas nepieciešami citu saistītu noturības funkciju atbilstošas darbības nodrošināšanai;

| e) | funkcijas, kuru traucējumi ietekmē transportlīdzekļa likumīgos datus, piemēram, tahogrāfs, odometrs; |
| --- | --- |

e)

funkcijas, kuru traucējumi ietekmē transportlīdzekļa likumīgos datus, piemēram, tahogrāfs, odometrs;

| f) | funkcijas, kas saistītas ar lādēšanas režīmu, kad sistēma pieslēgta pie elektrotīkla:






  i) | attiecībā uz transportlīdzekļa testu – funkcijas, kas var izraisīt negaidītu transportlīdzekļa kustību, |
| --- | --- | --- |

f)

funkcijas, kas saistītas ar lādēšanas režīmu, kad sistēma pieslēgta pie elektrotīkla:

i)

attiecībā uz transportlīdzekļa testu – funkcijas, kas var izraisīt negaidītu transportlīdzekļa kustību,

| ii) | attiecībā uz ESA testu – funkcijas, kas var izraisīt nepareizus lādēšanas nosacījumus (piemēram, strāvas pārslodze, pārspriegojums); |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz ESA testu – funkcijas, kas var izraisīt nepareizus lādēšanas nosacījumus (piemēram, strāvas pārslodze, pārspriegojums);

ESA

| 2.13. | “REESS” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kura piegādā elektroenerģiju, lai radītu elektrisku dzinējspēku; |
| --- | --- |

2.13.

“REESS” ir atkārtoti uzlādējama enerģijas akumulēšanas sistēma, kura piegādā elektroenerģiju, lai radītu elektrisku dzinējspēku;

REESS

| 2.14. | “savienotājsistēma REESS lādēšanai” ir elektriska ķēde, kas ierīkota transportlīdzeklī un ko izmanto REESS lādēšanai; |
| --- | --- |

2.14.

“savienotājsistēma REESS lādēšanai” ir elektriska ķēde, kas ierīkota transportlīdzeklī un ko izmanto REESS lādēšanai;

REESS

REESS

| 2.15. | “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ir transportlīdzekļa parastais lādēšanas režīms un/vai lādēšanas sistēma. |
| --- | --- |

2.15.

“REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ir transportlīdzekļa parastais lādēšanas režīms un/vai lādēšanas sistēma.

REESS

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums

3.1.1.   Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz elektromagnētisko saderību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs.

3.1.2.   Informācijas dokumenta paraugs ir norādīts 2.A pielikumā.

3.1.3.   Transportlīdzekļa ražotājs sagatavo sarakstu, aprakstot visas attiecīgās transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA, virsbūves veidus, virsbūves materiāla dažādās variācija, vispārējo vadu novietojumu, motora variācijas, transportlīdzekļa versijas ar stūri kreisajā/labajā pusē un garenbāzes versijas. Attiecīgās transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA var izstarot ievērojamu platjoslas vai šaurjoslas starojumu un/vai ir saistītas ar transportlīdzekļa noturības funkcijām (skatīt 2.12. punktu) un ietver savienotājsistēmas REESS lādēšanai.

ESA

ESA

REESS

3.1.4.   Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvo paraugu izvēlas no šā saraksta, pamatojoties uz abpusēju vienošanos starp ražotāju un tipa apstiprinātāju iestādi. Transportlīdzekļa izvēles pamatā ir elektriskās/elektroniskās sistēmas, ko piedāvā ražotājs. No šā saraksta var izvēlēties vienu vai vairākus transportlīdzekļus, ja, pamatojoties uz abpusēju vienošanos starp ražotāju un tipa apstiprinātāju iestādi, tiek uzskatīts, ka ir iekļautas atšķirīgas elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas salīdzinājumā ar pirmo transportlīdzekļa reprezentatīvo paraugu varētu ievērojami ietekmēt transportlīdzekļa elektromagnētisko saderību.

3.1.5.   Transportlīdzekļa(-u) izvēle atbilstoši iepriekš minētajam 3.1.4. punktam aprobežojas ar transportlīdzekļa/ elektriskās/ elektroniskās sistēmas kombinācijām, kuras paredzētas faktiskai ražošanai.

3.1.6.   Ražotājs var pieteikumam pievienot ziņojumu par veiktajiem testiem. Jebkādus šādus sniegtos datus apstiprinātāja iestāde var izmantot, lai noformētu tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu.

3.1.7.   Ja tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par tipa apstiprinājuma testu, veic testu pats, tad saskaņā ar 3.1.4. punktu jānodrošina apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvs paraugs.

3.1.8.   Attiecībā uz M, N un O kategorijas transportlīdzekļiem ražotājs sniedz ziņojumu par frekvenču joslu, jaudas līmeņu, antenas novietojuma un radiofrekvences raidītāju iekārtu (RF raidītāju) uzstādīšanas noteikumus arī tad, ja transportlīdzeklis tipa apstiprināšanas laikā nav aprīkots ar RF raidītāju. Tajā ietilpst visi mobilie radiopakalpojumi, kas parasti tiek izmantoti transportlīdzekļos. Šī informācija pēc tipa apstiprinājuma jādara publiski pieejama.

Transportlīdzekļu ražotāji nodrošina pierādījumus par to, ka šādu raidītāju iekārtām nav nelabvēlīga ietekme uz transportlīdzekļu darbību.

3.1.9.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu piemēro gan REESS, gan savienotājsistēmai REESS lādēšanai, jo tās uzskata par elektriskām/elektroniskām sistēmām.

REESS

REESS

3.2.   ESA tipa apstiprinājums

ESA

3.2.1.   Šo noteikumu piemērošana ESA

ESA

ESA paredzēts uzstādīšanai transportlīdzekļos?

Savienots, izmantojot tāda tipa saskarni, kas apstiprināts ar šiem noteikumiem (ar grozījumiem)?

Pastāvīgi vai īslaicīgi savienots ar transportlīdzekļa elektroinstalāciju?

Vai ir savienotājsistēma REESS lādēšanai?

Neattiecas

Bez marķējuma

Bez tipa apstiprinājuma

Noteikumus Nr. 10 nepiemēro

Piemēro Noteikumus Nr. 10

Vai tas ir mehāniski piestiprināts pie transportlīdzekļa, un vai to var demontēt vai pārvietot tikai ar instrumentiem?

Izmantošana tehniski ierobežota un iespējama imobilizētos transportlīdzekļos

Pasīvs ESA vai sistēma (piem., vadi, aizdedzes sveces, pasīva antena)?

Nē

Nē

Nē

Nē

Nē

Nē

Nē

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Elektriskā/elektroniskā mezgla (ESA) klasifikācija

3.2.2.   
  ESA tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz tā elektromagnētisko saderību iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai ESA ražotājs.

ESA

ESA

3.2.3.   Informācijas dokumenta paraugs ir norādīts 2.B pielikumā.

3.2.4.   Ražotājs var pieteikumam pievienot ziņojumu par veiktajiem testiem. Jebkādus šādus sniegtos datus apstiprinātāja iestāde var izmantot, lai noformētu tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapu.

3.2.5.   Ja tehniskais dienests, kas atbild par tipa apstiprinājuma testu, veic testu pats, jānodrošina apstiprināmā ESA sistēmas tipa reprezentatīvs paraugs, vajadzības gadījumā apspriežoties ar ražotāju, piemēram, par iespējamām izvietojuma, sastāvdaļu skaita vai devēju skaita variācijām. Tehniskais dienests var izvēlēties vēl vienu paraugu, ja tas uzskata to par vajadzīgu.

ESA

3.2.6.   Paraugs(-i) ir skaidri un neizdzēšami marķēts(-i) ar ražotāja tirdzniecības nosaukumu vai preču zīmi un tipa apzīmējumu.

3.2.7.   Ja nepieciešams, norāda visus lietošanas ierobežojumus. Visi šādi ierobežojumi jāiekļauj 2.B un/vai 3.B pielikumā.

3.2.8.   
  ESA, kas ir laisti tirgū kā rezerves daļas, nav nepieciešams tipa apstiprinājums, ja tie acīmredzami ir marķēti kā rezerves daļas ar identifikācijas numuru un ja tie ir identiski un tos izgatavojis tas pats ražotājs, kas ir atbilstošā oriģinālā aprīkojuma ražotājs (OAR), un jau ir apstiprināta tipa transportlīdzekļa daļa.

ESA

3.2.9.   Sastāvdaļām, kas pārdotas kā rezerves daļas un paredzētas uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos, nav nepieciešams tipa apstiprinājums, ja tās nav saistītas ar noturības funkcijām (skatīt 2.12. punktu). Šādā gadījumā ražotājs izdod paziņojumu par to, ka ESA atbilst šo noteikumu prasībām, jo īpaši 6.5., 6.6., 6.8. un 6.9. punktā noteiktajiem ierobežojumiem.

ESA

3.2.10.   Ja ESA ir gaismas avots (vai tā daļa), pieteikuma iesniedzējs:

ESA

| a) | norāda apstiprinājuma numuru, kas ESA piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128;
  vai |
| --- | --- |

a)

norāda apstiprinājuma numuru, kas ESA piešķirts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128;

ESA

vai

| b) | iesniedz testa protokolu, kuru sagatavojis tipa apstiprinātājas iestādes izraudzīts tehniskais dienests un kurā teikts, ka ESA nevar mehāniski aizstāt ar gaismas avotu, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128. |
| --- | --- |

b)

iesniedz testa protokolu, kuru sagatavojis tipa apstiprinātājas iestādes izraudzīts tehniskais dienests un kurā teikts, ka ESA nevar mehāniski aizstāt ar gaismas avotu, kas apstiprināts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 37, Noteikumiem Nr. 99 vai Noteikumiem Nr. 128.

ESA

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Tipa apstiprinājuma procedūras

4.1.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums

Pēc transportlīdzekļa ražotāja ieskatiem var izmantot turpmāk minētās alternatīvas transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma procedūras.

4.1.1.1.   Transportlīdzekļa iekārtas apstiprinājums

Transportlīdzekļa iekārta var saņemt tipa apstiprinājumu nekavējoties, ievērojot nosacījumus, kas norādīti šo noteikumu 6. punktā un attiecīgajā gadījumā arī 7. punktā. Ja transportlīdzekļa ražotājs izvēlas šo procedūru, elektrisku/elektronisku sistēmu vai ESA atsevišķa testēšana nav vajadzīga.

ESA

4.1.1.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums, testējot atsevišķus ESA

ESA

Transportlīdzekļa ražotājs var iegūt apstiprinājumu transportlīdzeklim, pierādot tipa apstiprinātājai iestādei, ka visas attiecīgās (sk. šo noteikumu 3.1.3. punktu) elektriskās/elektroniskās sistēmas vai visi attiecīgie ESA ir apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem un uzstādīti, ievērojot visus nosacījumus to pielikumos.

ESA

4.1.1.3.   Ražotājs var iegūt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, ja transportlīdzeklim nav tāda tipa aprīkojums, kam veicami noturības vai emisijas testi. Attiecībā uz šādiem apstiprinājumiem nav vajadzīga testēšana.

4.1.2.   ESA tipa apstiprinājums

ESA

Tipa apstiprinājumu var piešķirt ESA, kas tiks uzstādīts vai nu jebkura tipa transportlīdzeklī (sastāvdaļas apstiprinājums), vai konkrētā ESA ražotāja pieprasīta tipa vai tipu transportlīdzeklī (atsevišķu tehnisko vienību apstiprinājums).

ESA

ESA

4.1.3.   
  ESA, kas ir apzināti RF raidītāji, kuri nav saņēmuši tipa apstiprinājumu kopā ar transportlīdzekļa ražotāju, piegādā ar atbilstošiem uzstādīšanas norādījumiem.

ESA

4.2.   Tipa apstiprinājuma piešķiršana

4.2.1.   Transportlīdzeklis

4.2.1.1.   Ja transportlīdzekļa reprezentatīvais paraugs atbilst šo noteikumu 6. punkta prasībām un attiecīgajā gadījumā arī 7. punkta prasībām, tiek piešķirts tipa apstiprinājums.

4.2.1.2.   Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas paraugs ir ietverts 3.A pielikumā.

4.2.2.   ESA

4.2.2.1.   Ja ESA sistēmas reprezentatīvais paraugs atbilst šo noteikumu 6. punkta prasībām un attiecīgajā gadījumā arī 7. punkta prasībām, tiek piešķirts tipa apstiprinājums.

ESA

4.2.2.2.   Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas paraugs ir ietverts 3.B pielikumā.

4.2.3.   Lai noformētu iepriekš 4.2.1.2. vai 4.2.2.2. punktā minētās paziņojuma veidlapas, Līgumslēdzējas puses tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, var izmantot protokolu, kuru sagatavojusi vai apstiprinājusi atzīta laboratorija vai kurš apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu nosacījumiem.

4.2.4.   Ja ESA ir gaismas avots (vai tā daļa) un ja nav 3.2.10. punktā minētās dokumentācijas, apstiprinājumu šim ESA saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 nepiešķir.

ESA

ESA

4.3.   Par transportlīdzekļa vai ESA tipa apstiprināšanu vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar šiem noteikumiem Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, paziņo, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā, kuram pievieno fotogrāfijas un/vai diagrammas vai rasējumus atbilstošā mērogā, ko pieteikuma iesniedzējs iesniedzis formātā, kurš nav lielāks kā A4 (210 × 297 mm) formātu vai kuri ir salocīti šādā izmērā.

ESA

5.   MARĶĒJUMI

5.1.   Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa vai ESA tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Šā numura pirmie divi cipari (šobrīd 05) norāda grozījumu sēriju, kas atbilst jaunākajiem būtiskajiem tehniskajiem grozījumiem, kas noteikumos izdarīti apstiprinājuma izdošanas dienā. Līgumslēdzēja puse tādu pašu apstiprinājuma numuru nedrīkst piešķirt citam transportlīdzekļa vai ESA tipam.

ESA

ESA

5.2.   Marķējuma nepieciešamība

5.2.1.   Transportlīdzeklis

Turpmāk 5.3. punktā aprakstītais apstiprinājuma marķējums tiek piestiprināts katram transportlīdzeklim, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam.

5.2.2.   Mezgli

Turpmāk 5.3. punktā aprakstītais apstiprinājuma marķējums tiek piestiprināts katram ESA, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam.

ESA

Elektriskām/elektroniskām sistēmām, kuras iebūvētas transportlīdzekļos un kuras apstiprinātas kā vienības, marķējums nav vajadzīgs.

5.3.   Starptautiska apstiprinājuma marķējumu piestiprina skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma paziņojuma veidlapā, uz katra transportlīdzekļa, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam tipam. Šo marķējumu veido:

| 5.3.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2). |
| --- | --- |

5.3.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu (2).

2

| 5.3.2. | pa labi no 5.3.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

5.3.2.

pa labi no 5.3.1. punktā aprakstītā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

5.4.   Tipa apstiprinājuma marķējuma paraugs ir norādīts šo noteikumu 1. pielikumā.

5.5.   
  ESA marķējumiem atbilstoši 5.3. punktam nav jābūt redzamiem, ja ESA ir uzstādīts transportlīdzeklī.

ESA

ESA

6.   SPECIFIKĀCIJAS KONFIGURĀCIJĀM, KURAS NAV “REESS LĀDĒŠANAS REŽĪMĀ, KAS SAVIENOTA AR ELEKTROTĪKLU”

REESS

6.1.   Vispārīgas specifikācijas

6.1.1.   Transportlīdzekli un tā elektriskā(-ās)/elektroniskā(-ās) sistēma(-as) vai ESA projektē, izgatavo un uzstāda tā, lai transportlīdzeklis normālos lietošanas apstākļos atbilstu šo noteikumu prasībām.

ESA

6.1.1.1.   Transportlīdzeklim tiek testētas izstarotās emisijas un noturība pret izstarotajiem traucējumiem. Transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam nav nepieciešami testi novadītajām emisijām vai noturībai pret novadītajiem traucējumiem.

6.1.1.2.   Tiek testētas ESA izstarotās un novadītās emisijas, noturība pret izstarotajiem un novadītajiem traucējumiem.

ESA

6.1.2.   Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju ir jāsagatavo testa plāns, kas ietver vismaz darbības režīmu, stimulētas(-u) funkcijas(-u), novērotas(-u) funkcijas(-u), atbilstības/neatbilstības kritērijus un paredzētās emisijas.

6.2.   Specifikācijas attiecībā uz platjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem

6.2.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs, mēra, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

6.2.2.   Transportlīdzekļa platjoslas tipa apstiprināšanas robežas

6.2.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 4. pielikumā, ievērojot 10,0 ± 0,2 m lielu attālumu starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šo noteikumu 2. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 43 dB mikrovolti/m.

6.2.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 4. pielikumā, ievērojot 3,0 ± 0,05 m lielu attālumu starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šo noteikumu 3. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 53 dB mikrovolti/m.

6.2.2.3.   Uz transportlīdzekļa tipu reprezentatīvo paraugu izmērītajām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, jābūt zem tipa apstiprinājuma robežas.

6.3.   Specifikācijas attiecībā uz šaurjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem

6.3.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs, mēra, izmantojot 5. pielikumā aprakstīto metodi. To nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

6.3.2.   Transportlīdzekļa šaurjoslas tipa apstiprinājuma robežas

6.3.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 5. pielikumā, ievērojot 10,0 ± 0,2 m lielu attālumu starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 22 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 22–33 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šo noteikumu 4. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 33 dB mikrovolti/m.

6.3.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 5. pielikumā, ievērojot 3,0 ± 0,05 m lielu attālumu starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šo noteikumu 5. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 43 dB mikrovolti/m.

6.3.2.3.   Uz transportlīdzekļa tipu reprezentatīvo paraugu izmērītajām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, jābūt zem tipa apstiprinājuma robežas.

6.3.2.4.   Neatkarīgi no šo noteikumu 6.3.2.1., 6.3.2.2. un 6.3.2.3. punktā noteiktajām robežām, ja sākotnējā testēšanas posmā, kas aprakstīts 5. pielikuma 1.3. punktā, signāla stiprums, kuru mēra pie transportlīdzekļa raidošās radioantenas, ir mazāks nekā 20 dB mikrovoltu 76–108 MHz frekvenču diapazonā, kuru mēra ar vidusmēra detektoru, tad ir uzskatāms, ka transportlīdzeklis atbilst šaurjoslas emisiju robežām un turpmāka testēšana nav nepieciešama.

6.4.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļu noturību elektromagnētiskajā starojumā

6.4.1.   Testēšanas metode

Transportlīdzekļa tipu reprezentatīvā parauga noturību elektromagnētiskajā starojumā testē ar 6. pielikumā aprakstīto metodi.

6.4.2.   Transportlīdzekļa noturības tipa apstiprinājuma robežas

6.4.2.1.   Ja testus veic, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, lauka intensitāte ir 30 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, vairāk nekā 90 % no 20–2 000 MHz frekvenču joslas un vismaz 25 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, visai 20–2 000 MHz frekvenču joslai.

6.4.2.2.   Transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 6. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība saskaņā ar 6. pielikuma 2.1. punktu.

6.5.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem platjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem

ESA

6.5.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada ESA tipa reprezentatīvs paraugs, mēra ar 7. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

6.5.2.   ESA platjoslas tipa apstiprināšanas robežas

ESA

6.5.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 7. pielikumā, atskaites robežas ir 62–52 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) samazinoties frekvencēs virs 30 MHz, un 52–63 dB mikrovolti/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šo noteikumu 6. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 63 dB mikrovolti/m.

6.5.2.2.   Uz ESA tipu reprezentatīvo paraugu izmērītajām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, jābūt zem tipa apstiprinājuma robežas.

ESA

6.6.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem šaurjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem

ESA

6.6.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada ESA tipa reprezentatīvs paraugs, mēra ar 8. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

6.6.2.   ESA šaurjoslas tipa apstiprināšanas robežas

ESA

6.6.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 8. pielikumā, atskaites robežas ir 52–42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) samazinoties frekvencēs virs 30 MHz, un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts šo noteikumu 7. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 53 dB mikrovolti/m.

6.6.2.2.   Uz ESA tipu reprezentatīvo paraugu izmērītajai vērtībai, kas izteikta dB mikrovoltos/m, jābūt zem tipa apstiprinājuma robežas.

ESA

6.7.   Specifikācijas attiecībā uz pārejas novadīto traucējumu emisijām, ko 12/24 V barošanas līnijās rada ESA

ESA

6.7.1.   Testēšanas metode

ESA tipa reprezentatīvā parauga emisijas testē ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2, kā attiecībā uz 1. tabulā norādītajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

ISO

1. tabula

1. tabula

Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda

Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda

| (V) |
| --- |
| | Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda |
| Impulsa amplitūdas polaritāte | Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām | Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām |
| Pozitīva | + 75 | + 150 |
| Negatīva | – 100 | – 450 |

(V)

Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda

Impulsa amplitūdas polaritāte

Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām

Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām

Pozitīva

- 75

- 150

Negatīva

– 100

– 450

6.8.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību elektromagnētiskajā starojumā

ESA

6.8.1.   Testēšanas metode(-es)

ESA tipu reprezentatīvā parauga noturību elektromagnētiskajā starojumā testē ar 9. pielikumā aprakstīto(-ajām) metodi(-ēm).

ESA

6.8.2.   ESA noturības tipa apstiprināšanas robežas

ESA

6.8.2.1.   Ja testi tiek veikti, izmantojot 9. pielikumā aprakstītās metodes, noturības testa līmeņi ir 60 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 150 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 15 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 800 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 75 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, šķērseniskā elektromagnētiskā režīma (TEM) elementu testēšanas metodei, 60 mA, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, strāvas pievadīšanas (BCI) testēšanas metodei un 30 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, brīvā lauka starojuma testēšanas metodei vairāk nekā 90 % no 20–2 000 MHz frekvenču joslas, un vismaz 50 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 150 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 12,5 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 800 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 62,5 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, TEM elementu testēšanas metodei, 50 mA, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, BCI testēšanas metodei un 25 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, brīvā lauka starojuma testēšanas metodei visā 20–2 000 MHz frekvenču joslā.

TEM

BCI

TEM

BCI

6.8.2.2.   
  ESA tipa reprezentatīvs paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 9. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība.

ESA

6.9.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību pret barošanas līnijās novadītiem pārejas traucējumiem

ESA

6.9.1.   Testēšanas metode

ESA tipa reprezentatīvā parauga noturību testē ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2, kā attiecībā uz 2. tabulā norādītajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

ISO

2. tabula

2. tabula

ESA noturība

ESA

| Testa impulsa numurs | Noturības testa līmenis | Sistēmu darbības statuss |
| --- | --- | --- |
| Saistīti ar noturības funkcijām | Ar noturības funkcijām nesaistīti |
| 1 | III | C | D |
| 2 a | III | B | D |
| 2 b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (paredzēts ESA, kas darbojas motora iedarbināšanas posmos)
  C
  (citiem ESA) | D |

Testa impulsa numurs

Noturības testa līmenis

Sistēmu darbības statuss

Saistīti ar noturības funkcijām

Ar noturības funkcijām nesaistīti

1

III

C

D

2 a

III

B

D

2 b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(paredzēts ESA, kas darbojas motora iedarbināšanas posmos)

ESA

C

(citiem ESA)

ESA

D

6.10.   Izņēmumi

6.10.1.   Ja transportlīdzeklī vai elektriskā/elektroniskā sistēmā, vai ESA neietilpst elektronisks oscilators ar darbības frekvenci, kas lielāka nekā 9 kHz, tas uzskatāms par atbilstošu 6.3.2. vai 6.6.2. punktam un 5. un 8. pielikumam.

ESA

6.10.2.   Transportlīdzekļiem, kuriem nav elektriskas/elektroniskas sistēmas ar “noturības funkcijām”, nav jātestē noturība pret izstarotajiem traucējumiem, un tie ir uzskatāmi par atbilstošiem šo noteikumu 6.4. punktam un 6. pielikumam.

6.10.3.   
  ESA, kurai nav noturības funkciju, nav jātestē noturība pret izstarotiem traucējumiem, un tie ir uzskatāmi par atbilstošiem šo noteikumu 6.8. punktam un 9. pielikumam.

ESA

6.10.4.   Elektrostatiskā izlāde

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar riepām, transportlīdzekļa virsbūvi/šasiju var uzskatīt par elektriski izolētu konstrukciju. Ievērojami elektrostatiski spēki saistībā ar transportlīdzekļa ārējo vidi parādās tikai tajā brīdī, kad kāds iekāpj transportlīdzeklī vai izkāpj no tā. Tā kā šajos brīžos transportlīdzeklis ir nekustīgs, tipa apstiprinājuma tests attiecībā uz elektrostatisko izlādi netiek uzskatīts par vajadzīgu.

6.10.5.   Pārejas novadīto traucējumu emisijas, ko 12/24 V barošanas līnijās rada ESA.

ESA

ESA, kas nav saslēgti, neietver pārslēgus vai induktīvās slodzes, nav jātestē pārejas novadītās emisijas un ir uzskatāmi par atbilstošiem 6.7. punktam.

ESA

6.10.6.   Uztvērēju funkciju zaudēšana noturības testa laikā, kad testa signāls ir uztvērēja joslas platuma (RF izslēgšanas joslas) ietvaros, kā noteikts konkrētajam radiopakalpojumam/produktam starptautiskajos saskaņotajos elektromagnētiskās saderības standartos, obligāti nenozīmē neatbilstības kritērija piemērošanu.

6.10.7.   RF raidītāji tiek testēti raidīšanas režīmā. Vajadzīgās emisijas (piemēram, no RF raidīšanas sistēmām) nepieciešamajā joslas platumā un ārpus joslas emisijām uz šiem noteikumiem neattiecas. Šo noteikumu priekšmets ir neīstās emisijas.

6.10.7.1.   “Nepieciešamais joslas platums”: noteiktai emisiju kategorijai frekvences joslas platums ir tāds, kas ir pietiekams, lai nodrošinātu informācijas pārraidi tādā ātrumā un kvalitātē, kā noteikts norādītajos noteikumos (Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Radionoteikumu Nr. 1.152 1. pants).

“Nepieciešamais joslas platums”

ITU

6.10.7.2.   “Ārpusjoslas emisijas”: emisijas frekvencē vai frekvencēs tieši ārpus nepieciešamā joslas platuma, kas rodas modulācijas procesā, bet neietverot blakusemisijas (ITU Radionoteikumu Nr. 1.144 1. pants).

“Ārpusjoslas emisijas”

ITU

6.10.7.3.   “Blakusemisijas”: katrā modulācijas procesā pastāv nevēlami papildu signāli. Tos apzīmē ar terminu “blakusemisijas”. Blakusemisijas ir emisijas frekvencē vai frekvencēs, kas atrodas ārpus nepieciešamā joslas platuma, un to apmēru var samazināt, neietekmējot attiecīgo informācijas pārraidi. Blakusemisijas ietver harmoniskās emisijas, parazītiskās emisijas, starpmodulācijas produktus un frekvences konversijas produktus, bet neietver ārpusjoslas emisijas (ITU Radionoteikumu Nr. 1.145 1. pants).

“Blakusemisijas”

ITU

7.   PAPILDU SPECIFIKĀCIJAS KONFIGURĀCIJAI “REESS LĀDĒŠANAS REŽĪMĀ, KAS SAVIENOTA AR ELEKTROTĪKLU”

REESS

7.1.   Vispārīgas specifikācijas

7.1.1.   Transportlīdzekli un tā elektrisko(-ās)/elektronisko(-ās) sistēmu(-as) projektē, izgatavo un uzstāda tā, lai transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” atbilstu šo noteikumu prasībām.

REESS

7.1.1.1.   Transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” testē izstarotās emisijas un noturību pret izstarotajiem traucējumiem, novadītās emisijas un noturību pret novadītiem traucējumiem.

REESS

7.1.1.2.   
  ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” testē izstarotās un novadītās emisijas un noturību pret izstarotajiem un novadītiem traucējumiem.

ESA

REESS

7.1.2.   Pirms testēšanas tehniskajam dienestam kopā ar ražotāju jāsagatavo testa plāns konfigurācijai “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, kurš ietver vismaz darbības režīmu, stimulētu(-as) funkciju(-as), novērotu(-as) funkciju(-as), atbilstības/neatbilstības kritēriju(-us) un paredzētās emisijas.

REESS

7.1.3.   Transportlīdzekli konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” jātestē, izmantojot lādēšanas kabeli, ko piegādājis ražotājs. Šādā gadījumā izmanto tāda tipa kabeli, kurš apstiprināts kā transportlīdzekļa daļa.

REESS

7.1.4.   Tīkla ekvivalenti

Transportlīdzekli / ESA maiņstrāvas elektrotīklam pieslēdz caur 50 μH/50 Ω tīkla ekvivalentu(-iem), kā definēts CISPR 16-1-2 4.3. punktā.

ESA

CISPR

Transportlīdzekli / ESA līdzstrāvas elektrotīklam pieslēdz caur 5 μH/50 Ω tīkla ekvivalentu(-iem), kā definēts CISPR 25.

ESA

CISPR

Transportlīdzekli / ESA augstsprieguma elektrolīnijai pieslēdz caur 5 μH/50 Ω augstsprieguma tīkla ekvivalentu(-iem), kā definēts 8. papildinājumā.

ESA

7.2.   Specifikācijas attiecībā uz platjoslas elektromagnētisko starojumu no transportlīdzekļiem

7.2.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs, mēra, izmantojot 4. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.2.2.   Transportlīdzekļa platjoslas tipa apstiprināšanas robežas

7.2.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 4. pielikumā, ievērojot 10,0 ± 0,2 m lielu attālumu starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 32 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 32–43 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts 2. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 43 dB mikrovolti/m.

7.2.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 4. pielikumā, ievērojot 3,0 ± 0,05 m lielu attālumu starp transportlīdzekli un antenu, starojuma atskaites robežas ir 42 dB mikrovolti/m 30–75 MHz frekvenču joslā un 42–53 dB mikrovolti/m 75–400 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts 3. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvenču joslā robeža paliek nemainīga – 53 dB mikrovolti/m.

Uz transportlīdzekļa tipu reprezentatīvo paraugu izmērītajām vērtībām, kas izteiktas dB mikrovoltos/m, jābūt zem tipa apstiprinājuma robežas.

7.3.   Specifikācijas attiecībā uz harmoniku emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada transportlīdzeklis

7.3.1.   Mērīšanas metode

Harmoniku emisijas maiņstrāvas elektrolīnijās, ko rada transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs, mēra, izmantojot 11. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.3.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas robeža

7.3.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 11. pielikumā, robeža ieejas strāvai ≤ 16 A uz fāzi ir noteikta IEC 61000-3-2 un norādīta 3. tabulā.

IEC

3. tabula

3. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva ≤ 16 A uz fāzi)

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva ≤ 16 A uz fāzi)

| Harmonikas numurs
  n | Maksimāli pieļaujamā harmoniku strāva
  A |
| --- | --- |
| Nepāra harmonikas |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Pāra harmonikas |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

Harmonikas numurs

n

Maksimāli pieļaujamā harmoniku strāva

A

Nepāra harmonikas

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Pāra harmonikas

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.3.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 11. pielikumā, robežas ieejas strāvai > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi ir noteikta IEC 61000-3-12 un norādīta 4., 5. un 6. tabulā.

IEC

4. tabula

4. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) aprīkojumam, kurš nav simetrisks trīsfāžu aprīkojums

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) aprīkojumam, kurš nav simetrisks trīsfāžu aprīkojums

| Minimālais Rsce | Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

  % | Maksimālais harmoniku strāvas koeficients
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Minimālais Rsce

sce

Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

n

1

%

Maksimālais harmoniku strāvas koeficients

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Pāra harmoniku relatīvie lielumi, kuri mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, ir mazāki nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuras ir lielākas nekā 12, ņem vērā kopējos harmonikas kropļojumos (THD) un daļējos svērtajos harmonikas kropļojumos (PWHD) tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineārā interpolācija starp aprīkojuma īsslēguma attiecības (Rsce) secīgiem lielumiem.

sce

5. tabula

5. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam

| Minimālais Rsce | Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

  % | Maksimālais harmoniku strāvas koeficients
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimālais Rsce

sce

Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

n

1

%

Maksimālais harmoniku strāvas koeficients

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku relatīvie lielumi, kuri mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, ir mazāki nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuras ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgiem lielumiem.

sce

6. tabula

6. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam ar īpašiem nosacījumiem

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam ar īpašiem nosacījumiem

| Minimālais Rsce | Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

  % | Maksimālais harmoniku strāvas koeficients
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimālais Rsce

sce

Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

n

1

%

Maksimālais harmoniku strāvas koeficients

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku relatīvie lielumi, kuri mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, ir mazāki nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuras ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

7.4.   Specifikācijas attiecībā uz sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada transportlīdzeklis

7.4.1.   Mērīšanas metode

Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijas maiņstrāvas elektrolīnijās, ko rada transportlīdzekļa tipu reprezentatīvs paraugs, mēra, izmantojot 12. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.4.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas robeža

7.4.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 12. pielikumā, robeža nominālajai strāvai ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-3-3 5. punktā.

IEC

7.4.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 12. pielikumā, robeža nominālajai strāvai > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-3-11 5. punktā.

IEC

7.5.   Specifikācijas attiecībā uz radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās rada transportlīdzeklis

7.5.1.   Mērīšanas metode

Radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijas maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, ko rada transportlīdzekļa tipa reprezentatīvs paraugs, mēra, izmantojot 13. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.5.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas robeža

7.5.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 13. pielikumā, robeža maiņstrāvas elektrolīnijām ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-6-3 un norādīta 7. tabulā.

IEC

7. tabula

7. tabula

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

| Frekvence (MHz) | Robeža un detektors |
| --- | --- |
| no 0,15 līdz 0,5 | 66–56 dBμV (kvazimaksimums) 56–46 dBμV (vidēji)
  (lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu) |
| no 0,5 līdz 5 | 56 dBμV (kvazimaksimums) 46 dBμV (vidēji) |
| no 5 līdz 30 | 60 dBμV (kvazimaksimums) 50 dBμV (vidēji) |

Frekvence (MHz)

Robeža un detektors

no 0,15 līdz 0,5

66–56 dBμV (kvazimaksimums) 56–46 dBμV (vidēji)

(lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu)

no 0,5 līdz 5

56 dBμV (kvazimaksimums) 46 dBμV (vidēji)

no 5 līdz 30

60 dBμV (kvazimaksimums) 50 dBμV (vidēji)

7.5.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 13. pielikumā, robeža līdzstrāvas elektrolīnijām ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-6-3 un norādīta 8. tabulā.

IEC

8. tabula

8. tabula

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

| Frekvence (MHz) | Robeža un detektors |
| --- | --- |
| no 0,15 līdz 0,5 | 79 dBμV (kvazimaksimums)
  66 dBμV (vidēji) |
| no 0,5 līdz 30 | 73 dBμV (kvazimaksimums)
  60 dBμV (vidēji) |

Frekvence (MHz)

Robeža un detektors

no 0,15 līdz 0,5

79 dBμV (kvazimaksimums)

66 dBμV (vidēji)

no 0,5 līdz 30

73 dBμV (kvazimaksimums)

60 dBμV (vidēji)

7.6.   Specifikācijas attiecībā uz radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras tīklā un telesakaru piekļuvē rada transportlīdzeklis

7.6.1.   Mērīšanas metode

Radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijas tīklā un telesakaru piekļuvē, ko rada transportlīdzekļa tipa reprezentatīvs paraugs, mēra, izmantojot 14. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka transportlīdzekļa ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

7.6.2.   Transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas robeža

7.6.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 14. pielikumā, robeža attiecībā uz tīkla un telesakaru piekļuvi (telesakaru piekļuve ir definēta CISPR 22 3.6. punktā) ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-6-3 un norādīta 9. tabulā.

CISPR 22

IEC

9. tabula

9. tabula

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi tīklā un telesakaru piekļuvē

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi tīklā un telesakaru piekļuvē

| Frekvence (MHz) | Sprieguma robežas (detektors) | Strāvas robežas (detektors) |
| --- | --- | --- |
| no 0,15 līdz 0,5 | 84–74 dBμV (kvazimaksimums)
  74–64 dBμV (vidēji)
  (lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu) | 40–30 dBμA (kvazimaksimums)
  30–20 dBμA (vidēji)
  (lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu) |
| no 0,5 līdz 30 | 74 dBμV (kvazimaksimums)
  64 dBμV (vidēji) | 30 dBμA (kvazimaksimums)
  20 dBμA (vidēji) |

Frekvence (MHz)

Sprieguma robežas (detektors)

Strāvas robežas (detektors)

no 0,15 līdz 0,5

84–74 dBμV (kvazimaksimums)

74–64 dBμV (vidēji)

(lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu)

40–30 dBμA (kvazimaksimums)

30–20 dBμA (vidēji)

(lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu)

no 0,5 līdz 30

74 dBμV (kvazimaksimums)

64 dBμV (vidēji)

30 dBμA (kvazimaksimums)

20 dBμA (vidēji)

7.7.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļu noturību elektromagnētiskajā starojumā

7.7.1.   Testēšanas metode

Transportlīdzekļa tipu reprezentatīvā parauga noturību elektromagnētiskajā starojumā testē ar 6. pielikumā aprakstīto metodi.

7.7.2.   Transportlīdzekļa noturības tipa apstiprinājuma robežas

7.7.2.1.   Ja testus veic, izmantojot 6. pielikumā aprakstīto metodi, lauka intensitāte ir 30 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, vairāk nekā 90 % no 20–2 000 MHz frekvenču joslas un vismaz 25 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, visai 20–2 000 MHz frekvenču joslai.

7.7.2.2.   Transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 6. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu.

7.8.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļa noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgas pārejas/pieplūduma traucējumiem

7.8.1.   Testēšanas metode

7.8.1.1.   Transportlīdzekļa tipa reprezentatīva parauga noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/pieplūduma traucējumiem testē ar 15. pielikumā aprakstīto metodi.

7.8.2.   Transportlīdzekļa noturības tipa apstiprinājuma robežas

7.8.2.1.   Ja testi tiek veikti, izmantojot 15. pielikumā aprakstītās metodes, noturības testa līmeņi maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās ir šādi: ± 2 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā ar pieauguma laiku (Tr) 5 ns, noturēšanas laiku (Th) 50 ns un atkārtojuma frekvenci 5 kHz vismaz vienu minūti.

7.8.2.2.   Transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 15. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu.

7.9.   Specifikācijas attiecībā uz transportlīdzekļa noturību pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem

7.9.1.   Testēšanas metode

7.9.1.1.   Transportlīdzekļa tipa reprezentatīva parauga noturība pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem testē ar 16. pielikumā aprakstīto metodi.

7.9.2.   Transportlīdzekļa noturības tipa apstiprinājuma robežas

7.9.2.1.   Ja testi tiek veikti, izmantojot 16. pielikumā aprakstītās metodes, noturības testa līmeņi ir šādi:

| a) | maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 1 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam starp katru impulsu nepārsniedzot vienu minūti. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270°; |
| --- | --- |

a)

maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 1 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam starp katru impulsu nepārsniedzot vienu minūti. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270°;

| b) | līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam nepārsniedzot vienu minūti. |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam nepārsniedzot vienu minūti.

7.9.2.2.   Transportlīdzekļa tipa reprezentatīvais paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 16. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība saskaņā ar 6. pielikuma 2.2. punktu.

7.10.   Specifikācijas attiecībā uz ESA radītiem platjoslas elektromagnētiskiem traucējumiem

ESA

7.10.1.   Mērīšanas metode

Elektromagnētisko starojumu, ko rada ESA tipa reprezentatīvs paraugs, mēra ar 7. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

7.10.2.   ESA platjoslas tipa apstiprināšanas robežas

ESA

7.10.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 7. pielikumā, atskaites robeža ir 62–52 dBμV/m 30–75 MHz frekvenču joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) samazinoties frekvencēs virs 30 MHz, un 52–63 dBμV/m 75–400 MHz joslā, šai robežai logaritmiski (lineāri) pieaugot frekvencēs virs 75 MHz, kā norādīts 6. papildinājumā. 400–1 000 MHz frekvencē robeža paliek nemainīga – 63 dBμV/m.

7.10.2.2.   Uz ESA tipu reprezentatīvo paraugu izmērītajām vērtībām, kas izteiktas dBμV/m, jābūt zem tipa apstiprinājuma robežas.

ESA

7.11.   Specifikācijas attiecībā uz harmoniku emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada ESA

ESA

7.11.1.   Mērīšanas metode

Harmoniku emisijas maiņstrāvas elektrolīnijās, ko rada ESA tipa reprezentatīvais paraugs, mēra, izmantojot 17. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

7.11.2.   ESA tipa apstiprināšanas robeža

ESA

7.11.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 17. pielikumā, robeža ieejas strāvai ≤ 16 A uz fāzi ir noteikta IEC 61000-3-2 un norādīta 10. tabulā.

IEC

10. tabula

10. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva ≤ 16 A uz fāzi)

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva ≤ 16 A uz fāzi)

| Harmonikas numurs
  n | Maksimāli pieļaujamā harmoniku strāva
  A |
| --- | --- |
| Nepāra harmonikas |
| 3 | 2,3 |
| 5 | 1,14 |
| 7 | 0,77 |
| 9 | 0,40 |
| 11 | 0,33 |
| 13 | 0,21 |
| 15 ≤ n ≤ 39 | 0,15 × 15/n |
| Pāra harmonikas |
| 2 | 1,08 |
| 4 | 0,43 |
| 6 | 0,30 |
| 8 ≤ n ≤ 40 | 0,23 × 8/n |

Harmonikas numurs

n

Maksimāli pieļaujamā harmoniku strāva

A

Nepāra harmonikas

3

2,3

5

1,14

7

0,77

9

0,40

11

0,33

13

0,21

15 ≤ n ≤ 39

0,15 × 15/n

Pāra harmonikas

2

1,08

4

0,43

6

0,30

8 ≤ n ≤ 40

0,23 × 8/n

7.11.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 17. pielikumā, robežas ieejas strāvai > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi ir noteikta IEC 61000-3-12 un norādīta 11., 12. un 13. tabulā.

IEC

11. tabula

11. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) aprīkojumam, kurš nav simetrisks trīsfāžu aprīkojums

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) aprīkojumam, kurš nav simetrisks trīsfāžu aprīkojums

| Minimālais Rsce | Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

  % | Maksimālais harmoniku strāvas koeficients
  % |
| --- | --- | --- |
| I3 | I5 | I7 | I9 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 21,6 | 10,7 | 7,2 | 3,8 | 3,1 | 2 | 23 | 23 |
| 66 | 24 | 13 | 8 | 5 | 4 | 3 | 26 | 26 |
| 120 | 27 | 15 | 10 | 6 | 5 | 4 | 30 | 30 |
| 250 | 35 | 20 | 13 | 9 | 8 | 6 | 40 | 40 |
| ≥ 350 | 41 | 24 | 15 | 12 | 10 | 8 | 47 | 47 |

Minimālais Rsce

sce

Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

n

1

%

Maksimālais harmoniku strāvas koeficients

%

I3

3

I5

5

I7

7

I9

9

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

21,6

10,7

7,2

3,8

3,1

2

23

23

66

24

13

8

5

4

3

26

26

120

27

15

10

6

5

4

30

30

250

35

20

13

9

8

6

40

40

≥ 350

41

24

15

12

10

8

47

47

Pāra harmoniku relatīvie lielumi, kuri mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, ir mazāki nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuras ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgiem lielumiem.

sce

12. tabula

12. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam

| Minimālais Rsce | Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

  % | Maksimālais harmoniku strāvas koeficients
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| 66 | 14 | 9 | 5 | 3 | 16 | 25 |
| 120 | 19 | 12 | 7 | 4 | 22 | 28 |
| 250 | 31 | 20 | 12 | 7 | 37 | 38 |
| ≥ 350 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimālais Rsce

sce

Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

n

1

%

Maksimālais harmoniku strāvas koeficients

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

66

14

9

5

3

16

25

120

19

12

7

4

22

28

250

31

20

12

7

37

38

≥ 350

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku relatīvie lielumi, kuri mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, ir mazāki nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuras ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

Ir atļauta lineāra interpolācija starp Rsce secīgiem lielumiem.

sce

13. tabula

13. tabula

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam ar īpašiem nosacījumiem

Maksimāli pieļaujamās harmonikas (ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi) simetriskam trīsfāžu aprīkojumam ar īpašiem nosacījumiem

| Minimālais Rsce | Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

  % | Maksimālais harmoniku strāvas koeficients
  % |
| --- | --- | --- |
| I5 | I7 | I11 | I13 | THD | PWHD |
| 33 | 10,7 | 7,2 | 3,1 | 2 | 13 | 22 |
| ≥ 120 | 40 | 25 | 15 | 10 | 48 | 46 |

Minimālais Rsce

sce

Pieņemama atsevišķas harmonikas strāva In/I1

n

1

%

Maksimālais harmoniku strāvas koeficients

%

I5

5

I7

7

I11

11

I13

13

THD

PWHD

33

10,7

7,2

3,1

2

13

22

≥ 120

40

25

15

10

48

46

Pāra harmoniku relatīvie lielumi, kuri mazāki nekā 12 vai vienādi ar 12, ir mazāki nekā 16/n %. Pāra harmonikas, kuras ir lielākas nekā 12, ņem vērā THD un PWHD tāpat kā nepāra harmonikas.

THD

PWHD

7.12.   Specifikācijas attiecībā uz sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijām, kuras maiņstrāvas elektrolīnijās rada ESA

ESA

7.12.1.   Mērīšanas metode

Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas emisijas maiņstrāvas elektrolīnijās, ko rada ESA tipa reprezentatīvs paraugs, mēra, izmantojot 18. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ESA ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

ESA

7.12.2.   ESA tipa apstiprināšanas robeža

ESA

7.12.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 18. pielikumā, robeža nominālajai strāvai ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-3-3 5. punktā.

IEC

7.12.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 18. pielikumā, robeža nominālajai strāvai > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-3-11 5. punktā.

IEC

7.13.   Specifikācijas attiecībā uz radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās rada ESA

ESA

7.13.1.   Mērīšanas metode

Radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijas maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, ko rada ESA tipa reprezentatīvs paraugs, mēra, izmantojot 19. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ESA ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

ESA

7.13.2.   ESA tipa apstiprināšanas robeža

ESA

7.13.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 19. pielikumā, robeža maiņstrāvas elektrolīnijām ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-6-3 un norādīta 14. tabulā.

IEC

14. tabula

14. tabula

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi maiņstrāvas elektrolīnijās

| Frekvence (MHz) | Robeža un detektors |
| --- | --- |
| no 0,15 līdz 0,5 | 66–56 dBμV (kvazimaksimums)
  56–46 dBμV (vidēji)
  (lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu) |
| no 0,5 līdz 5 | 56 dBμV (kvazimaksimums)
  46 dBμV (vidēji) |
| no 5 līdz 30 | 60 dBμV (kvazimaksimums)
  50 dBμV (vidēji) |

Frekvence (MHz)

Robeža un detektors

no 0,15 līdz 0,5

66–56 dBμV (kvazimaksimums)

56–46 dBμV (vidēji)

(lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu)

no 0,5 līdz 5

56 dBμV (kvazimaksimums)

46 dBμV (vidēji)

no 5 līdz 30

60 dBμV (kvazimaksimums)

50 dBμV (vidēji)

7.13.2.2.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 19. pielikumā, robeža līdzstrāvas elektrolīnijām ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-6-3 un norādīta 15. tabulā.

IEC

15. tabula

15. tabula

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi līdzstrāvas elektrolīnijās

| Frekvence (MHz) | Robeža un detektors |
| --- | --- |
| no 0,15 līdz 0,5 | 79 dBμV (kvazimaksimums)
  66 dBμV (vidēji) |
| no 0,5 līdz 30 | 73 dBμV (kvazimaksimums)
  60 dBμV (vidēji) |

Frekvence (MHz)

Robeža un detektors

no 0,15 līdz 0,5

79 dBμV (kvazimaksimums)

66 dBμV (vidēji)

no 0,5 līdz 30

73 dBμV (kvazimaksimums)

60 dBμV (vidēji)

7.14.   Specifikācijas attiecībā uz radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijām, kuras tīklā un telesakaru piekļuvē rada ESA

ESA

7.14.1.   Mērīšanas metode

Radiofrekvenču novadīto traucējumu emisijas tīklā un telesakaru piekļuvē, ko rada ESA tipa reprezentatīvs paraugs, mēra, izmantojot 20. pielikumā aprakstīto metodi. Mērīšanas metodi nosaka ESA ražotājs, saskaņojot to ar tehnisko dienestu.

ESA

ESA

7.14.2.   ESA tipa apstiprināšanas robeža

ESA

7.14.2.1.   Ja mērījumus veic, izmantojot metodi, kas aprakstīta 20. pielikumā, robeža attiecībā uz tīkla un telesakaru piekļuvi (telesakaru piekļuve ir definēta CISPR 22 3.6. punktā) ir tāda, kāda noteikta IEC 61000-6-3 un norādīta 16. tabulā.

CISPR 22

IEC

16. tabula

16. tabula

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi tīklā un telesakaru piekļuvē

Maksimāli pieļaujamie radiofrekvenču novadītie traucējumi tīklā un telesakaru piekļuvē

| Frekvence (MHz) | Sprieguma robežas (detektors) | Strāvas robežas (detektors) |
| --- | --- | --- |
| no 0,15 līdz 0,5 | 84–74 dBμV (kvazimaksimums)
  74–64 dBμV (vidēji)
  (lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu) | 40–30 dBμA (kvazimaksimums)
  30–20 dBμA (vidēji)
  (lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu) |
| no 0,5 līdz 30 | 74 dBμV (kvazimaksimums)
  64 dBμV (vidēji) | 30 dBμA (kvazimaksimums)
  20 dBμA (vidēji) |

Frekvence (MHz)

Sprieguma robežas (detektors)

Strāvas robežas (detektors)

no 0,15 līdz 0,5

84–74 dBμV (kvazimaksimums)

74–64 dBμV (vidēji)

(lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu)

40–30 dBμA (kvazimaksimums)

30–20 dBμA (vidēji)

(lineāri samazinoties ar frekvences logaritmu)

no 0,5 līdz 30

74 dBμV (kvazimaksimums)

64 dBμV (vidēji)

30 dBμA (kvazimaksimums)

20 dBμA (vidēji)

7.15.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgas pārejas/pieplūduma traucējumiem

ESA

7.15.1.   Testēšanas metode

7.15.1.1.   
  ESA tipa reprezentatīva parauga noturību pret maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/pieplūduma traucējumiem testē ar 21. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

7.15.2.   ESA noturības tipa apstiprināšanas robežas

ESA

7.15.2.1.   Ja testi tiek veikti, izmantojot 21. pielikumā aprakstītās metodes, noturības testa līmeņi maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās ir šādi: ± 2 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā ar pieauguma laiku (Tr) 5 ns, noturēšanas laiku (Th) 50 ns un atkārtojuma frekvenci 5 kHz vismaz vienu minūti.

7.15.2.2.   
  ESA tipa reprezentatīvais paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 21. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība saskaņā ar 9. pielikuma 2.2. punktu.

ESA

7.16.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem

ESA

7.16.1.   Testēšanas metode

7.16.1.1.   
  ESA tipa reprezentatīva parauga noturība pret maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem testē ar 22. pielikumā aprakstīto metodi.

ESA

7.16.2.   ESA noturības tipa apstiprināšanas robežas

ESA

7.16.2.1.   Ja testi tiek veikti, izmantojot 22. pielikumā aprakstītās metodes, noturības testa līmeņi ir šādi:

| a) | maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 1 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam starp katru impulsu nepārsniedzot vienu minūti. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270°; |
| --- | --- |

a)

maiņstrāvas elektrolīnijām: ± 2 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 1 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam starp katru impulsu nepārsniedzot vienu minūti. To pievada šādām fāzēm: 0, 90, 180 un 270°;

| b) | līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam nepārsniedzot vienu minūti. |
| --- | --- |

b)

līdzstrāvas elektrolīnijām: ± 0,5 kV testa spriegums nenoslēgtā kontūrā starp līniju un zemējumu un ± 0,5 kV starp līnijām (impulss 1,2 μs / 50 μs) ar pieauguma laiku (Tr) 1,2 μs un noturēšanas laiku (Th) 50 μs. Katru pārspriegumu pievada piecas reizes, intervālam nepārsniedzot vienu minūti.

7.16.2.2.   
  ESA tipa reprezentatīvais paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 22. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība saskaņā ar 9. pielikuma 2.2. punktu.

ESA

7.17.   Specifikācijas attiecībā uz pārejas novadīto traucējumu emisijām, ko 12/24 V barošanas līnijās rada ESA

ESA

7.17.1.   Testēšanas metode

ESA tipa reprezentatīvā parauga emisijas testē ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2, kā attiecībā uz 17. tabulā norādītajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

ISO

17. tabula

17. tabula

Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda

Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda

| (V) |
| --- |
| | Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda |
| Impulsa amplitūdas polaritāte | Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām | Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām |
| Pozitīva | + 75 | + 150 |
| Negatīva | – 100 | – 450 |

(V)

Maksimālā pieļaujamā impulsa amplitūda

Impulsa amplitūdas polaritāte

Transportlīdzekļiem ar 12 V sistēmām

Transportlīdzekļiem ar 24 V sistēmām

Pozitīva

- 75

- 150

Negatīva

– 100

– 450

7,18.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību elektromagnētiskajā starojumā

ESA

7.18.1.   Testēšanas metode(-es)

ESA tipu reprezentatīvā parauga noturību elektromagnētiskajā starojumā testē ar 9. pielikumā aprakstīto(-ajām) metodi(-ēm).

ESA

7.18.2.   ESA noturības tipa apstiprināšanas robežas

ESA

7.18.2.1.   Ja testi tiek veikti, izmantojot 9. pielikumā aprakstītās metodes, noturības testa līmeņi ir 60 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 150 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 15 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 800 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 75 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, šķērseniskā elektromagnētiskā režīma (TEM) elementu testēšanas metodei, 60 mA, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, strāvas pievadīšanas (BCI) testēšanas metodei un 30 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, brīvā lauka starojuma testēšanas metodei vairāk nekā 90 % no 20–2 000 MHz frekvenču joslas, un vismaz 50 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 150 mm testēšanai ar slokšņlīnijas metodi, 12,5 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, 800 mm testēšanai ar ar slokšņlīnijas metodi, 62,5 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, TEM elementu testēšanas metodei, 50 mA, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, strāvas BCI testēšanas metodei un 25 volti/m, rēķinot vidējo kvadrātisko vērtību, brīvā lauka starojuma testēšanas metodei visā 20–2 000 MHz frekvenču joslā.

TEM

BCI

TEM

BCI

7.18.2.2.   
  ESA tipa reprezentatīvs paraugs uzskatāms par atbilstošu noturības prasībām, ja saskaņā ar 9. pielikumu veikto testu laikā nepasliktinās “noturības funkciju” darbība.

ESA

7.19.   Specifikācijas attiecībā uz ESA noturību pret barošanas līnijās novadītiem pārejas traucējumiem

ESA

7.19.1   Testēšanas metode

ESA tipa reprezentatīvā parauga noturību testē ar metodi(-ēm) saskaņā ar ISO 7637-2, kā attiecībā uz 18. tabulā norādītajiem līmeņiem aprakstīts 10. pielikumā.

ESA

ISO

18. tabula

18. tabula

ESA noturība

ESA

| Testa impulsa numurs | Noturības testa līmenis | Sistēmu darbības statuss |
| --- | --- | --- |
| Saistīti ar noturības funkcijām | Ar noturības funkcijām nesaistīti |
| 1 | III | C | D |
| 2 a | III | B | D |
| 2 b | III | C | D |
| 3a/3b | III | A | D |
| 4 | III | B
  (paredzēts ESA, kas darbojas motora iedarbināšanas posmos)
  C
  (citiem ESA) | D |

Testa impulsa numurs

Noturības testa līmenis

Sistēmu darbības statuss

Saistīti ar noturības funkcijām

Ar noturības funkcijām nesaistīti

1

III

C

D

2 a

III

B

D

2 b

III

C

D

3a/3b

III

A

D

4

III

B

(paredzēts ESA, kas darbojas motora iedarbināšanas posmos)

ESA

C

(citiem ESA)

ESA

D

7.20.   Izņēmumi

7.20.1.   Ja nav tieša savienojuma ar telesakaru tīklu, ar kuru nodrošina telesakaru pakalpojumu, ko sniedz papildus uzlādes sakaru pakalpojumam, 14. un 20. pielikumu nepiemēro.

7.20.2.   Ja transportlīdzekļa tīkla un telesakaru piekļuvē izmanto elektrolīniju pārraidi (PLT) pa maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām, 14. pielikumu nepiemēro.

PLT

7.20.3.   Ja ESA tīkla un telesakaru piekļuvē izmanto elektrolīniju pārraidi (PLT) pa maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām, 20. pielikumu nepiemēro.

ESA

PLT

7.20.4.   Transportlīdzekļiem un/vai ESA, kurus ir paredzēts izmantot konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, savienojumā ar līdzstrāvas uzlādes staciju, kuras tīkla vada garums ir mazāks nekā 30 m, nav jāatbilst 13., 15., 16., 19., 21. un 22. pielikuma prasībām.

ESA

REESS

Šādā gadījumā ražotājs norāda prasību, ka transportlīdzekli un/vai ESA var izmantot “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tikai tad, ja tiek lietoti vadi, kas īsāki nekā 30 m. Šī informācija pēc tipa apstiprinājuma jādara publiski pieejama.

ESA

REESS

7.20.5.   Transportlīdzekļiem un/vai ESA, kurus ir paredzēts izmantot konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, savienojumā ar atsevišķu vai privātu līdzstrāvas uzlādes staciju, kura nav savienota ar citā ierīcēm, nav jāatbilst 13., 15., 16., 19., 21. un 22. pielikuma prasībām.

ESA

REESS

Šādā gadījumā ražotājs norāda prasību, ka transportlīdzekli un/vai ESA var izmantot “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tikai tad, ja tiek lietota atsevišķa vai privāta līdzstrāvas uzlādes stacija, kura nav savienota ar citām ierīcēm. Šī informācija pēc tipa apstiprinājuma jādara publiski pieejama.

ESA

REESS

8.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪJUMS VAI PAPLAŠINĀŠANA PĒC ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA MEZGLA (ESA) PAPILDINĀŠANAS VAI AIZVIETOŠANAS

ESA

8.1.   Ja transportlīdzekļa ražotājs ieguvis apstiprinājumu transportlīdzekļa iekārtai un vēlas uzstādīt papildu vai aizstājošo elektrisko/elektronisko sistēmu vai ESA, kas jau ir saņēmis apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem un ko uzstādīs saskaņā ar visiem nosacījumiem noteikumu pielikumos, transportlīdzekļa apstiprinājumu drīkst attiecināt uz citu tipu bez turpmākas testēšanas. Papildu vai aizstājošās elektriskās/elektroniskās sistēmas vai ESA ražošanas atbilstības nolūkā tiek uzskatīti par transportlīdzekļa daļu.

ESA

ESA

8.2.   Ja papildu vai aizstājošā(-ās) daļa(-as) nav saņēmusi(-ušas) apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem un ja ir nepieciešama testēšana, viss transportlīdzeklis ir uzskatāms par atbilstīgu, ja var pierādīt, ka jaunā(-ās) vai mainītā(-ās) daļa(-as) atbilst attiecīgajām 6. punkta un attiecīgajā gadījumā arī 7. punkta prasībām, vai ja salīdzinošā testā var pierādīt, ka jaunā daļa negatīvi neietekmēs transportlīdzekļa tipa atbilstību.

8.3.   Ja transportlīdzekļa ražotājs papildina apstiprinātu transportlīdzekli ar standarta mājsaimniecības vai uzņēmējdarbības aprīkojumu, kas nav pārvietojama sakaru iekārta, kura atbilst citiem noteikumiem un kuras uzstādīšana, aizstāšana vai noņemšana ir saskaņā ar iekārtas un transportlīdzekļa ražotāja ieteikumiem, transportlīdzekļa apstiprinājums paliek spēkā. Tas neliedz transportlīdzekļu ražotājiem uzstādīt sakaru iekārtas atbilstoši attiecīgajiem uzstādīšanas norādījumiem, ko izstrādājis transportlīdzekļa ražotājs un/vai šādu sakaru iekārtu ražotājs(-i). Transportlīdzekļa ražotājs (pēc testēšanas iestādes pieprasījuma) sniedz pierādījumu, ka šādi raidītāji transportlīdzekļa darbību neietekmē negatīvi. Tas var būt apstiprinājums, ka jaudas līmeņi un iekārtas ir tādas, ka šo noteikumu noturības līmeņi nodrošina pietiekamu aizsardzību attiecībā uz pārraidi, t. i., izņemot pārraidīšanu vienlaicīgi ar 6. punktā noteiktajiem testiem. Šie noteikumi nedod tiesības izmantot sakaru raidītāju, ja uz šādu aprīkojumu vai tā izmantošanu attiecas citas prasības.

9.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražojumu atbilstības nodrošināšanas procedūra ir tāda, kādu paredz Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājums, ievērojot turpmāk izklāstītās prasības.

9.1.   Transportlīdzekļus vai sastāvdaļas, vai ESA, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam, ievērojot iepriekš 6. punktā un attiecīgajā gadījumā 7. punktā izklāstītajām prasībām.

ESA

9.2.   Transportlīdzekļa vai detaļas, vai atsevišķas tehniskas vienības ražošanas atbilstību pārbauda, pamatojoties uz paziņojuma veidlapā(-ās) norādītajiem datiem par tipa apstiprinājumu, kas noteikts šo noteikumu 3.A un/vai 3.B pielikumā.

9.3.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde nav apmierināta ar ražotāja pārbaudes procedūru, tiek piemērots 9.3.1., 9.3.2. un 9.3.3. punkts.

9.3.1.   Ja verificē sērijveidā ražota transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai ESA atbilstību, ražošana uzskatāma par atbilstīgu šo noteikumu prasībām attiecībā uz platjoslas elektromagnētiskajiem traucējumiem un šaurjoslas elektromagnētiskajiem traucējumiem, ja izmērītie līmeņi attiecībā uz transportlīdzekļiem nepārsniedz 6.2.2.1., 6.2.2.2., 6.3.2.1. un 6.3.2.2. punktā un piemērošanas gadījumā 7.2.2.1. un 7.2.2.2. punktā un attiecība uz ESA – 6.5.2.1., 6.6.2.1. un piemērošanas gadījumā 7.10.2.1. punktā aprakstītās atskaites robežas vairāk kā par 4 dB (60 %) (attiecīgā gadījumā).

ESA

ESA

9.3.2.   Ja verificē sērijveidā ražota transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai ESA atbilstību, ražošana uzskatāma par atbilstīgu šo noteikumu prasībām attiecībā uz noturību elektromagnētiskajā starojumā, ja transportlīdzekļa darbība attiecībā uz transportlīdzekļa tiešo vadību nekādi nepasliktinās tā, ka to varētu ievērot vadītājs vai cits satiksmes dalībnieks, kad transportlīdzeklis atrodas 6. pielikuma 4. punktā definētajā stāvoklī un tiek pakļauts lauka intensitātei, kura izteikta voltos/m, līdz 80 % no atskaites robežām, kas attiecībā uz transportlīdzekļiem noteiktas 6.4.2.1. punktā un piemērošanas gadījumā 7.7.2.1. punktā un attiecībā uz ESA – 6.8.2.1. punktā un piemērošanas gadījumā 7.18.2.1. punktā.

ESA

ESA

9.3.3.   Ja verificē sērijveidā ražotas sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības (STU) atbilstību, ražošana uzskatāma par atbilstīgu šo noteikumu prasībām attiecībā uz noturību pret novadītiem traucējumiem un emisijām, ja sastāvdaļas vai STU
  “noturības funkciju” darbība nepasliktinās līdz 6.9.1. punktā un piemērošanas gadījumā 7.19.1. punktā norādītajiem līmeņiem un nepārsniedz 6.7.1. punktā un piemērošanas gadījumā 7.17.1. punktā norādītos līmeņus.

STU

STU

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

10.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājumu var anulēt, ja nav izpildītas 6. punktā un piemērošanas gadījumā 7. punktā izklāstītās prasības vai ja izvēlētie transportlīdzekļi neiztur 6. punktā un piemērošanas gadījumā 7. punktā minētos testus.

10.2.   Ja Nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, ko tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to ziņo citām Līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz tāda transportlīdzekļa vai ESA tipa ražošanu, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, tas par to informē tipa apstiprinātāju iestādi, kura apstiprinājumu piešķīrusi, kas nekavējoties par to informē citas 1958. gada Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā.

ESA

12.   TRANSPORTLĪDZEKĻA VAI ESA TIPA APSTIPRINĀJUMA MODIFIKĀCIJA VAI PAPLAŠINĀŠANA

ESA

12.1.   Par jebkuru transportlīdzekļa vai ESA tipa modifikāciju ir jāpaziņo tai tipa apstiprinātājai iestādei, kas ir piešķīrusi šo transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Minētā iestāde var vai nu:

ESA

| 12.1.1. | atzīt, ka veiktajām modifikācijām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un transportlīdzeklis vai ESA jebkurā gadījumā atbilst prasībām, vai |
| --- | --- |

12.1.1.

atzīt, ka veiktajām modifikācijām nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un transportlīdzeklis vai ESA jebkurā gadījumā atbilst prasībām, vai

ESA

| 12.1.2. | pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

12.1.2.

pieprasīt papildu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

12.2.   Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu vai atteikšanu kopā ar informāciju par modifikācijām jādara zināms Nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, atbilstoši šo noteikumu 4. punktā norādītajai procedūrai.

12.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķir apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 3.A un 3.B pielikumā, informē par to pārējās 1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

13.1.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 03. grozījumu sērija, Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

13.2.   Kad pagājuši 12 mēneši no šo noteikumu, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju, spēkā stāšanās dienas, Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tips atbilst prasībām, kas paredzētas šajos noteikumos, kuri grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

13.3.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt paplašinājumu apstiprinājumam, kas ir saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

13.4.   Kad pagājuši 48 mēneši no šo noteikumu 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības pirmo valsts reģistrāciju (pirmā nodošana ekspluatācijā), ja tas neatbilst šo noteikumu 03. grozījumu sērijas prasībām.

13.5.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 04. grozījumu sērija, Līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka tipa apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

13.6.   Kad pagājuši 36 mēneši no šo noteikumu, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju, oficiālās spēkā stāšanās dienas, Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmā transportlīdzekļa tips, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība atbilst prasībām, kas paredzētas šajos noteikumos, kuri grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

13.7.   Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, 36 mēnešu laikposmā pēc 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas turpina piešķirt apstiprinājumus tiem transportlīdzekļu, sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipiem, kuri atbilst prasībām, ko paredz šie noteikumi, kuri grozīti ar iepriekšējām grozījumu sērijām.

13.8.   60 mēnešu laikā pēc 04. grozījumu sērijas stāšanās spēkā datuma neviena Līgumslēdzēja puse nedrīkst atteikties piešķirt valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipam, kas apstiprināts saskaņā ar šo noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām.

13.9.   Kad pagājuši 60 mēneši no 04. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, drīkst atteikties piešķirt valsts vai reģionālu tipa apstiprinājumu un drīkst atteikties veikt pirmo transportlīdzekļa reģistrāciju vai pirmreizējo sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības nodošanu ekspluatācijā, ja tas neatbilst šo noteikumu 04. grozījumu sērijas prasībām.

13.10.   Neskarot 13.8. un 13.9. punktu, apstiprinājumi, kas saskaņā ar šo noteikumu iepriekšēju grozījumu sēriju piešķirti transportlīdzekļa tipam, kurš nav aprīkots ar savienotājsistēmu REESS lādēšanai, vai sastāvdaļai, vai atsevišķai tehniskai vienībai, kurai nav savienotājsistēma REESS lādēšanai, paliek spēkā, un Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, turpina tos atzīt.

REESS

REESS

13.11.   Kad pagājuši 36 mēneši no 05. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir tipa apstiprinājumus tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips, sastāvdaļa vai atsevišķa tehniska vienība atbilst prasībām, kas paredzētas šajos noteikumos, kuri grozīti ar 05. grozījumu sēriju.

14.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS VEIC APSTIPRINĀŠANAS TESTUS, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀžU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas veic apstiprināšanas testus, un to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumus un kurām sūta citās valstīs izdotos paziņojumus, kas apliecina apstiprinājuma piešķiršanu vai paplašināšanu, atteikumu vai anulēšanu.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  1958. gada Nolīguma Līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

1. papildinājums

Šajos noteikumos norādīto standartu saraksts

| 1. | CISPR 12 “Transportlīdzekļu, motorlaivu un motorizētu mehānismu ar aizdedzi radiotraucējumu rādītāji – robežas un mērmetodes”, 5. izdevums, 2001. gads, un 1. groz.: 2005. |
| --- | --- |

1.

CISPR 12 “Transportlīdzekļu, motorlaivu un motorizētu mehānismu ar aizdedzi radiotraucējumu rādītāji – robežas un mērmetodes”, 5. izdevums, 2001. gads, un 1. groz.: 2005.

| 2. | CISPR 16-1-4 “Specifikācijas radiotraucējumus un noturību mērošiem aparātiem un metodēm – 1. daļa: Radiotraucējumus un noturību mērošie aparāti – antenas un testu vietas izstaroto traucējumu mērīšanai”, 3. izdevums, 2010. gads. |
| --- | --- |

2.

CISPR 16-1-4 “Specifikācijas radiotraucējumus un noturību mērošiem aparātiem un metodēm – 1. daļa: Radiotraucējumus un noturību mērošie aparāti – antenas un testu vietas izstaroto traucējumu mērīšanai”, 3. izdevums, 2010. gads.

| 3. | CISPR 25 “Radiotraucējumu rādītāju robežas un mērmetodes transportlīdzekļos izmantotu uztvērēju aizsardzībai”, 2. izdevums, 2002. gads, un labojums, 2004. gads. |
| --- | --- |

3.

CISPR 25 “Radiotraucējumu rādītāju robežas un mērmetodes transportlīdzekļos izmantotu uztvērēju aizsardzībai”, 2. izdevums, 2002. gads, un labojums, 2004. gads.

| 4. | ISO 7637-1 “Autotransports – novadītie un savstarpējās iedarbības izraisītie elektriskie traucējumi – 1. daļa: Definīcijas un vispārīgi apsvērumi”, 2. izdevums, 2002. gads. |
| --- | --- |

4.

ISO 7637-1 “Autotransports – novadītie un savstarpējās iedarbības izraisītie elektriskie traucējumi – 1. daļa: Definīcijas un vispārīgi apsvērumi”, 2. izdevums, 2002. gads.

| 5. | ISO 7637-2 “Autotransports – novadītie un savstarpējās iedarbības izraisītie elektriskie traucējumi – 2. daļa: Elektrisko pārejas procesu pārnese pa elektroapgādes līnijām tikai transportlīdzekļiem ar nominālu 12 V vai 24 V barošanas spriegumu”, 2. izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

5.

ISO 7637-2 “Autotransports – novadītie un savstarpējās iedarbības izraisītie elektriskie traucējumi – 2. daļa: Elektrisko pārejas procesu pārnese pa elektroapgādes līnijām tikai transportlīdzekļiem ar nominālu 12 V vai 24 V barošanas spriegumu”, 2. izdevums, 2004. gads.

| 6. | ISO-EN 17025 “Testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības”, 2. izdevums, 2005. gads, un labojums, 2006. gads. |
| --- | --- |

6.

ISO-EN 17025 “Testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības”, 2. izdevums, 2005. gads, un labojums, 2006. gads.

| 7. | ISO 11451 “Autotransports – Elektriskie traucējumi, ko izraisa šaurjoslas izstarotā elektromagnētiskā enerģija – Transportlīdzekļu testēšanas metodes”: | 1. daļa. Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11451-1, 3. izdevums, 2005. gads, un 1. groz.: 2008); |
| --- | --- | --- |

7.

ISO 11451 “Autotransports – Elektriskie traucējumi, ko izraisa šaurjoslas izstarotā elektromagnētiskā enerģija – Transportlīdzekļu testēšanas metodes”:

1. daļa. Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11451-1, 3. izdevums, 2005. gads, un 1. groz.: 2008);

| | 2. daļa. Ārpus transportlīdzekļa esošs starojuma avots (ISO 11451-2, 3. izdevums, 2005. gads); |
| --- | --- |

2. daļa. Ārpus transportlīdzekļa esošs starojuma avots (ISO 11451-2, 3. izdevums, 2005. gads);

| | 4. daļa. Strāvas pievadīšanas metode (BCI) (ISO 11451-4, 1. izdevums, 1995. gads). |
| --- | --- |

4. daļa. Strāvas pievadīšanas metode (BCI) (ISO 11451-4, 1. izdevums, 1995. gads).

| 8. | ISO 11452 “Autotransports – Elektriskie traucējumi, ko izraisa šaurjoslas izstarotā elektromagnētiskā enerģija – Sastāvdaļu testēšanas metodes”: | 1. daļa. Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11452-1, 3. izdevums, 2005. gads, un 1. groz.: 2008); |
| --- | --- | --- |

8.

ISO 11452 “Autotransports – Elektriskie traucējumi, ko izraisa šaurjoslas izstarotā elektromagnētiskā enerģija – Sastāvdaļu testēšanas metodes”:

1. daļa. Vispārīgi nosacījumi un definīcijas (ISO 11452-1, 3. izdevums, 2005. gads, un 1. groz.: 2008);

| | 2. daļa. Ar absorbējošu materiālu izklāta kamera (ISO 11452-2, 2. izdevums, 2004. gads); |
| --- | --- |

2. daļa. Ar absorbējošu materiālu izklāta kamera (ISO 11452-2, 2. izdevums, 2004. gads);

| | 3. daļa. Šķērseniskā elektromagnētiskā režīma (TEM) kamera (ISO 11452-3, 3. izdevums, 2001. gads); |
| --- | --- |

3. daļa. Šķērseniskā elektromagnētiskā režīma (TEM) kamera (ISO 11452-3, 3. izdevums, 2001. gads);

| | 4. daļa. Strāvas pievadīšanas metode (BCI) (ISO 11452-4, 3. izdevums, 2005. gads un 1. labojums, 2009. gads); |
| --- | --- |

4. daļa. Strāvas pievadīšanas metode (BCI) (ISO 11452-4, 3. izdevums, 2005. gads un 1. labojums, 2009. gads);

| | 5. daļa. Slokšņlīnija (ISO 11452-5, 2. izdevums, 2002. gads). |
| --- | --- |

5. daļa. Slokšņlīnija (ISO 11452-5, 2. izdevums, 2002. gads).

| 9. | ITU radio noteikumi, 2008. gada izdevums. |
| --- | --- |

9.

ITU radio noteikumi, 2008. gada izdevums.

| 10. | IEC 61000-3-2 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-2. daļa: Strāvas augstāko harmoniku robežas (iekārtu ieejas strāva ≤ 16 A uz fāzi)”, 3.2. izdevums, 2005. gads, + A1: 2008 + A2: 2009. |
| --- | --- |

10.

IEC 61000-3-2 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-2. daļa: Strāvas augstāko harmoniku robežas (iekārtu ieejas strāva ≤ 16 A uz fāzi)”, 3.2. izdevums, 2005. gads, + A1: 2008 + A2: 2009.

| 11. | IEC 61000-3-3 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-3. daļa: Robežas – Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas ierobežojumi publisko zemsprieguma sistēmu iekārtām ar nominālo strāvu ≤ 16 A uz fāzi, kurām nav īpašu slēguma nosacījumu”, 2.0. izdevums, 2008. gads. |
| --- | --- |

11.

IEC 61000-3-3 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-3. daļa: Robežas – Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas ierobežojumi publisko zemsprieguma sistēmu iekārtām ar nominālo strāvu ≤ 16 A uz fāzi, kurām nav īpašu slēguma nosacījumu”, 2.0. izdevums, 2008. gads.

| 12. | IEC 61000-3-11 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-11. daļa: Robežas – Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas ierobežojumi publiskām zemsprieguma sistēmām. Iekārtas ar nominālo strāvu ≤ 75 A uz fāzi, kurām nav īpašu slēguma nosacījumu”, 1.0. izdevums, 2000. gads. |
| --- | --- |

12.

IEC 61000-3-11 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-11. daļa: Robežas – Sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas ierobežojumi publiskām zemsprieguma sistēmām. Iekārtas ar nominālo strāvu ≤ 75 A uz fāzi, kurām nav īpašu slēguma nosacījumu”, 1.0. izdevums, 2000. gads.

| 13. | IEC 61000-3-12 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-12. daļa: Strāvas augstāko harmoniku robežas, ko rada publiskām zemsprieguma sistēmām pieslēgtas ierīces, kuru ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi”, 1.0. izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

13.

IEC 61000-3-12 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 3-12. daļa: Strāvas augstāko harmoniku robežas, ko rada publiskām zemsprieguma sistēmām pieslēgtas ierīces, kuru ieejas strāva > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi”, 1.0. izdevums, 2004. gads.

| 14. | IEC 61000-4-4 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 4-4. daļa: Testēšanas un mērījumu paņēmieni – Elektriskas īslaicīgas pārejas/pieplūduma noturības tests”, 2.0. izdevums, 2004. gads. |
| --- | --- |

14.

IEC 61000-4-4 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 4-4. daļa: Testēšanas un mērījumu paņēmieni – Elektriskas īslaicīgas pārejas/pieplūduma noturības tests”, 2.0. izdevums, 2004. gads.

| 15. | IEC 61000-4-5 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 4-5. daļa: Testēšanas un mērījumu paņēmieni – Pārsprieguma impulsa noturības tests”, 2.0. izdevums, 2005. gads. |
| --- | --- |

15.

IEC 61000-4-5 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 4-5. daļa: Testēšanas un mērījumu paņēmieni – Pārsprieguma impulsa noturības tests”, 2.0. izdevums, 2005. gads.

| 16. | IEC 61000-6-2 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 6-2. daļa: Kopstandarti – Noturība rūpniecības vidē”, 2.0. izdevums, 2005. gads. |
| --- | --- |

16.

IEC 61000-6-2 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 6-2. daļa: Kopstandarti – Noturība rūpniecības vidē”, 2.0. izdevums, 2005. gads.

| 17. | IEC 61000-6-3 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 6-3. daļa: Kopstandarti – Emisijas standarts dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm”, 2.0. izdevums, 2006. gads. |
| --- | --- |

17.

IEC 61000-6-3 “Elektromagnētiskā saderība (EMS). 6-3. daļa: Kopstandarti – Emisijas standarts dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm”, 2.0. izdevums, 2006. gads.

| 18. | CISPR 16–2–1 “Specifikācija radiotraucējumu un noturības mēraparātiem un metodēm. 2-1. daļa: Traucējumu un noturības mērīšanas metodes – Novadīto traucējumu mērīšana”, 2.0. izdevums, 2008. gads. |
| --- | --- |

18.

CISPR 16–2–1 “Specifikācija radiotraucējumu un noturības mēraparātiem un metodēm. 2-1. daļa: Traucējumu un noturības mērīšanas metodes – Novadīto traucējumu mērīšana”, 2.0. izdevums, 2008. gads.

| 19. | CISPR 22 “Informācijas tehnoloģijas iekārtas – Radiotraucējumu rādītāji – Robežas un mērīšanas metodes”, 6.0. izdevums, 2008. gads. |
| --- | --- |

19.

CISPR 22 “Informācijas tehnoloģijas iekārtas – Radiotraucējumu rādītāji – Robežas un mērīšanas metodes”, 6.0. izdevums, 2008. gads.

| 20. | CISPR 16-1-2 “Specifikācija radiotraucējumu un noturības mēraparātiem un metodēm. 1-2. daļa: Radiotraucējumu un noturības mēraparāti – Palīgiekārtas – Novadītie traucējumi”, 1.2. izdevums, 2006. gads. |
| --- | --- |

20.

CISPR 16-1-2 “Specifikācija radiotraucējumu un noturības mēraparātiem un metodēm. 1-2. daļa: Radiotraucējumu un noturības mēraparāti – Palīgiekārtas – Novadītie traucējumi”, 1.2. izdevums, 2006. gads.

---

2. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dBμV/m)

Transportlīdzekļa izstarotās emisijas robeža Platjoslas tipa apstiprināšanas robeža – 10 m Kvazimaksimuma detektors – 120 kHz joslas platumā

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.2.2.1. un 7.2.2.1. punktu)

---

3. papildinājums

Transportlīdzekļa platjoslas atskaites robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 42 | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 42

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dBμV/m)

Transportlīdzekļa izstarotās emisijas robeža Platjoslas tipa apstiprināšanas robeža – 3 m Kvazimaksimuma detektors – 120 kHz joslas platumā

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.2.2.2. un 7.2.2.2. punktu)

---

4. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 10 m

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 22 | E = 22 + 15,13 log (F/75) | E = 33 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 22

E = 22 + 15,13 log (F/75)

E = 33

F (MHz)

E (dBμV/m)

Transportlīdzekļa izstarotās emisijas robeža Šaurjoslas tipa apstiprināšanas robeža – 10 m Vidējo lielumu detektors – 120 kHz joslas platumā

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.3.2.1. punktu)

---

5. papildinājums

Transportlīdzekļa šaurjoslas atskaites robežas. Attālums starp antenu un transportlīdzekli: 3 m

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 32 | E = 32 + 15,13 log (F/75) | E = 43 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 32

E = 32 + 15,13 log (F/75)

E = 43

F (MHz)

E (dBμV/m)

Transportlīdzekļa izstarotās emisijas robeža Šaurjoslas tipa apstiprināšanas robeža – 3 m Vidējo lielumu detektors – 120 kHz joslas platumā

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.3.2.2. punktu)

---

6. papildinājums

Elektriskais/elektroniskais mezgls. Platjoslas atskaites robežas

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 62 – 25,13 log (F/30) | E = 52 + 15,13 log (F/75) | E = 63 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 62 – 25,13 log (F/30)

E = 52 + 15,13 log (F/75)

E = 63

F (MHz)

E (dBμV/m)

ESA izstarotās emisijas robeža Platjoslas tipa apstiprināšanas robeža – 1 m Kvazimaksimuma detektors – 120 kHz joslas platumā

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.5.2.1. un 7.10.2.1. punktu)

---

7. papildinājums

Elektriskais/elektroniskais mezgls: šaurjoslas atskaites robežas

| E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz) |
| --- |
| 30–75 MHz | 75–400 MHz | 400–1 000  MHz |
| E = 52 – 25,13 log (F/30) | E = 42 + 15,13 log (F/75) | E = 53 |

E robeža (dBμV/m) F frekvencē (MHz)

30–75 MHz

75–400 MHz

400–1 000  MHz

E = 52 – 25,13 log (F/30)

E = 42 + 15,13 log (F/75)

E = 53

F (MHz)

E (dBμV/m)

ESA izstarotās emisijas robeža Šaurjoslas tipa apstiprināšanas robeža – 1 m Vidējo lielumu detektors – 120 kHz joslas platumā

Frekvence – megaherci – logaritmiski

(Skatīt šo noteikumu 6.6.2.1. punktu)

---

8. papildinājums

Augstsprieguma tīkla ekvivalents

1. attēls

Augstsprieguma tīkla ekvivalents

| Apzīmējumi | C2: 0,1 μF |
| --- | --- |
| L1: 5 μH | R1: 1 kΩ |
| C1: 0,1 μF | R2: 1 MΩ (C2 izlādējas līdz < 50 Vlīdzstr. 60 s laikā) |

Apzīmējumi

C2: 0,1 μF

L1: 5 μH

R1: 1 kΩ

C1: 0,1 μF

R2: 1 MΩ (C2 izlādējas līdz < 50 Vlīdzstr. 60 s laikā)

2. attēls

Augstsprieguma tīkla ekvivalenta pretestība

Pretestība

Frekvence/MHz

3. attēls

Augstsprieguma tīklu ekvivalenta kombinācija

Augstsprieguma mērījumu ports –

Augstsprieguma līnija –

Augstsprieguma mērījumu ports +

Zemējums

Zemējums

Augstsprieguma līnija +

---

1. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU PARAUGI

A paraugs

(skatīt šo noteikumu 5.2. punktu)

Image 11

Iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim vai ESA, norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz elektromagnētisko saderību ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 ar apstiprinājuma numuru 05 2439. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 10, kas grozīti ar 05. grozījumu sēriju.

B paraugs

(skatīt šo noteikumu 5.2. punktu)

Image 12

Iepriekš attēlotais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim vai ESA, norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips attiecībā uz elektromagnētisko saderību ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10 un Nr. 33 (1). Apstiprinājuma numurs norāda, ka attiecīgo apstiprinājumu piešķiršanas dienā Noteikumos Nr. 10 bija ietverta 05. grozījumu sērija un Noteikumi Nr. 33 bija sākotnējā redakcijā.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

2.A PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTA PARAUGS TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA APSTIPRINĀJUMAM ATTIECĪBĀ UZ ELEKTROMAGNĒTISKO SADERĪBU

Turpmāk tekstā norādītā informācija iesniedzama trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju.

Visi rasējumi iesniedzami atbilstošā mērogā A4 formātā vai salocīti atbilstoši A4 formātam un pietiekami detalizēti.

Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

Vispārīgi

1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.   Tips: ...

3.   Transportlīdzekļa kategorija: ...

4.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja ir: ...

5.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

Transportlīdzekļa konstrukcijas vispārīgs raksturojums

6.   Transportlīdzekļa reprezentatīvā parauga fotoattēls(-i) un/vai rasējums(-i): ...

7.   Dzinēja novietojums un konfigurācija: ...

Dzinējs

8.   Ražotājs: ...

9.   Ražotāja dzinēja kods, kas atrodas uz dzinēja: ...

10.   Iekšdedzes dzinējs ...

11.   Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijas aizdedze, četrtaktu/divtaktu (1)

12.   Cilindru skaits un novietojums: ...

13.   Degvielas padeve: ...

14.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedzes dzinēji): jā/nē (1)

15.   Elektroniskais vadības bloks: ...

16.   Marka(-as): ...

17.   Sistēmas apraksts: ...

18.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzes dzinēji): jā/nē (1)

19.   Elektrosistēma: ...

20.   Nominālais spriegums: ...V, pozitīvs/negatīvs (1) zemējums

21.   Ģenerators: ...

22.   Tips: ...

23.   Aizdedze: ...

24.   Marka(-as): ...

25.   Tips(-i): ...

26.   Darbības princips: ...

27.   
  LPG degvielas sistēma: jā/nē (1)

28.   Elektroniskais dzinēja vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar LPG: ...

29.   Marka(-as): ...

30.   Tips(-i): ...

31.   
  NG degvielas sistēma: jā/nē (1)

32.   Elektroniskais dzinēja vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar NG: ...

33.   Marka(-as): ...

34.   Tips(-i): ...

35.   Elektromotors: ...

36.   Tips (tinumi, ierosme): ...

37.   Darba spriegums: ...

Gāzes motori (ja ir atšķirīgi plānotas sistēmas, sniegt līdzvērtīgu informāciju)

38.   Elektroniskais vadības bloks (ECU)

39.   Marka(-as): ...

40.   Tips(-i): ...

Transmisija

41.   Veids (mehāniska, hidrauliska, elektriska utt.): ...

42.   Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

Balstiekārta

43.   Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

Stūres iekārta

44.   Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

Bremzes

45.   Pretbloķēšanas sistēma: jā/nē/pēc izvēles (1)

46.   Transportlīdzekļiem ar pretbloķēšanas sistēmām – sistēmas darbības apraksts (ieskaitot elektroniskās detaļas), elektriskā blokshēma, hidropievada vai pneimopievada shēma: ...

Virsbūve

47.   Virsbūves tips: ...

48.   Izmantotie materiāli un izgatavošanas metodes: ...

49.   Vējstikls un pārējie logi:

50.   Logu pacelšanas mehānisma elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

51.   Netiešās redzamības ierīces Noteikumu Nr. 46 darbības jomā: ...

52.   Regulēšanas sistēmas elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

53.   Drošības jostas un/vai citas ierobežotājsistēmas:

54.   Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

55.   Radiotraucējumu slāpēšana:

56.   Formas un saturošo materiālu apraksts un rasējumi/fotoattēli tai virsbūves daļai, kura ietver dzinēja nodalījumu un tam tuvāko pasažieru salona daļu: ...

57.   Dzinēja nodalījumā iebūvēto metāla sastāvdaļu (piemēram, apsildes ierīču, rezerves riteņa, gaisa filtra, stūres iekārtas u. c.) novietojuma rasējumi vai fotoattēli: ...

58.   Radiotraucējumu kontroles iekārtas tabula un rasējums: ...

59.   Ziņas par līdzstrāvas pretestības nominālvērtību un, pretestības aizdedzes kabeļu gadījumā, par to nominālo pretestību uz vienu metru: ...

Apgaismes ierīces un gaismas signālierīces

60.   Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss apraksts, izņemot lampas: ...

Dažādi

61.   Pretaizdzīšanas ierīces: ...

62.   Elektrisko/elektronisko sastāvdaļu, ja ir, īss raksturojums: ...

63.   Tabula RF raidītāju, ja ir, uzstādīšanai un izmantošanai transportlīdzeklī/transportlīdzekļos (sk. šo noteikumu 3.1.8. punktu): ...

| Frekvenču joslas (Hz) | Maksimālā izejas jauda (W) | Antenas novietojums transportlīdzeklī, īpaši nosacījumi uzstādīšanai un/vai izmantošanai |
| --- | --- | --- |

Frekvenču joslas (Hz)

Maksimālā izejas jauda (W)

Antenas novietojums transportlīdzeklī, īpaši nosacījumi uzstādīšanai un/vai izmantošanai

64.   Transportlīdzeklis aprīkots ar maza darbības rādiusa 24 GHz radara iekārtu: jā/nē/pēc izvēles (1).

Tipa apstiprinājuma pieteikuma iesniedzējs attiecīgā gadījumā iesniedz arī:

| 1. papildinājumu: | sarakstu ar visām elektriskām un/vai elektroniskām sastāvdaļām (norādot marku un tipu), uz kurām attiecas šie noteikumi (skatīt šo noteikumu 2.9. un 2.10. punktu) un kuras nav uzskaitītas iepriekš; |
| --- | --- |

1. papildinājumu:

sarakstu ar visām elektriskām un/vai elektroniskām sastāvdaļām (norādot marku un tipu), uz kurām attiecas šie noteikumi (skatīt šo noteikumu 2.9. un 2.10. punktu) un kuras nav uzskaitītas iepriekš;

| 2. papildinājumu: | visu elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (uz ko attiecas šie noteikumi) kopējā izvietojuma un elektroinstalācijas novietojuma shēmu vai rasējumu; |
| --- | --- |

2. papildinājumu:

visu elektrisko un/vai elektronisko sastāvdaļu (uz ko attiecas šie noteikumi) kopējā izvietojuma un elektroinstalācijas novietojuma shēmu vai rasējumu;

| 3. papildinājumu: | izvēlētā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvā parauga aprakstu: | Virsbūves veids: ... |
| --- | --- | --- |

3. papildinājumu:

izvēlētā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvā parauga aprakstu:

Virsbūves veids: ...

| | Stūres atrašanās vieta kreisajā vai labajā pusē: ... |
| --- | --- |

Stūres atrašanās vieta kreisajā vai labajā pusē: ...

| | Garenbāze: ... |
| --- | --- |

Garenbāze: ...

| 4. papildinājumu: | ražotāja attiecīgo testa protokolu(-us), ko tam izdevusi testēšanas laboratorija, kura ir akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde ir atzinusi tipa apstiprinājuma sertifikāta noformēšanai. |
| --- | --- |

4. papildinājumu:

ražotāja attiecīgo testa protokolu(-us), ko tam izdevusi testēšanas laboratorija, kura ir akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde ir atzinusi tipa apstiprinājuma sertifikāta noformēšanai.

65.   Uzlādes ierīce: iebūvēta/ārēja/nav (1)

66.   Uzlādes strāva: līdzstrāva/maiņstrāva (fāžu skaits/frekvence) (1):

67.   Maksimālā nominālā strāva (vajadzības gadījumā katrā režīmā): ...

68.   Nominālais lādēšanas spriegums: ...

69.   Transportlīdzekļa saskarnes pamatfunkcijas: piemēram, L1/L2/L3/N/E/kontroles vadība: ...

70.   Minimālā Rsce vērtība (sk. 7.3. punktu)

71.   Lādēšanas kabelis piegādāts kopā ar transportlīdzekli: jā/nē (1)

72.   Ja lādēšanas kabelis piegādāts kopā ar transportlīdzekli:

| | Garums (m): ... |
| --- | --- |

Garums (m): ...

| | Šķērsgriezuma laukums (mm2): ... |
| --- | --- |

Šķērsgriezuma laukums (mm2): ...

---

(1)  Nevajadzīgo svītrot.

---

2.B PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS DOKUMENTS ELEKTRISKA/ELEKTRONISKA MEZGLA TIPA APSTIPRINĀJUMAM ATTIECĪBĀ UZ ELEKTROMAGNĒTISKO SADERĪBU

Turpmāk tekstā norādītā informācija iesniedzama trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visi rasējumi iesniedzami atbilstošā mērogā A4 formātā vai salocīti atbilstoši A4 formātam un pietiekami detalizēti. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

1.   Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums): ...

2.   Tips: ...

3.   Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības (1)

3.1.   Šī marķējuma atrašanās vieta: ...

4.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

Pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese, ja ir: ...

5.   Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids: ...

6.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

7.   Šo ESA apstiprina kā sastāvdaļu/atsevišķu tehnisku vienību (2)

8.   Izmantošanas ierobežojumi un uzstādīšanas nosacījumi: ...

9.   Elektrosistēmas nominālais spriegums: ...V, poz./neg. (2) zemējums ...

| 1. papildinājums: | ESA tipa izvēlētā reprezentatīvā parauga apraksts (elektroniskā bloka shēma un galveno ESA sastāvdaļu saraksts, piem., mikroprocesora, kristāla u. c. modelis un tips). |
| --- | --- |

1. papildinājums:

ESA tipa izvēlētā reprezentatīvā parauga apraksts (elektroniskā bloka shēma un galveno ESA sastāvdaļu saraksts, piem., mikroprocesora, kristāla u. c. modelis un tips).

| 2. papildinājums: | ražotāja attiecīgais testa protokols(-us), ko tam izdevusi testēšanas laboratorija, kura ir akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde ir atzinusi tipa apstiprinājuma sertifikāta noformēšanai.
  Tikai attiecībā uz lādēšanas sistēmām: ... |
| --- | --- |

2. papildinājums:

ražotāja attiecīgais testa protokols(-us), ko tam izdevusi testēšanas laboratorija, kura ir akreditēta saskaņā ar ISO 17025 un kuru tipa apstiprinātāja iestāde ir atzinusi tipa apstiprinājuma sertifikāta noformēšanai.

Tikai attiecībā uz lādēšanas sistēmām: ...

10.   Uzlādes ierīce: iebūvēta/ārēja (2) ...

11.   Uzlādes strāva: līdzstrāva/maiņstrāva (fāžu skaits/frekvence) (2): ...

12.   Maksimālā nominālā strāva (vajadzības gadījumā katrā režīmā): ...

13.   Nominālais lādēšanas spriegums: ...

14.   
  ESA saskarnes pamatfunkcijas: piemēram, L1/L2/L3/N/PE/kontroles vadība ...

15.   Minimālā Rsce vērtība (sk. šo noteikumu 7.11. punktu) ...

---

(1)  Ja tipa identifikācijai ir izmantotas zīmes, kas nav būtiskas sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisku vienību tipu aprakstam, kuru ietver šajā informatīvajā dokumentā, šādas zīmes dokumentācijā apzīmē ar simbolu “?” (piem., ABC??123??).

(2)  Lieko svītrot.

---

3.A PIELIKUMS

Image 13

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par: (2) apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma atsaukšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

transportlīdzekļa/sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības tipam (2) attiecībā uz Noteikumiem Nr. 10.

Apstiprinājuma Nr.: Paplašinājuma Nr.:

1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

2. Tips:

3. Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa/sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības (2)

3.1. Šī marķējuma atrašanās vieta:

4. Transportlīdzekļa kategorija:

5. Ražotāja nosaukums un adrese:

6. Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids:

7. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

8. Papildu informācija (ja vajadzīga): sk. papildinājumu.

9. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

10. Testa protokola datums:

11. Testa protokola numurs:

12. Piezīmes (ja ir): sk. papildinājumu.

13. Vieta:

14. Datums:

15. Paraksts:

16. Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma:

17. Paplašinājuma pamatojums:

Image 14

Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas Nr. ... papildinājums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10

1. Papildu informācija:

2. Elektrosistēmas nominālais spriegums: V, poz./neg. zemējums (2)

3. Virsbūves tips:

4. Testētajā(-os) transportlīdzeklī(-os) uzstādīto elektronisko sistēmu saraksts, kurā iekļauti arī informatīvajā dokumentā neminētie punkti:

4.1. Transportlīdzeklis aprīkots ar maza darbības rādiusa 24 GHz radara iekārtu: jā/nē/pēc izvēles (2).

5. Saskaņā ar ISO 17025 akreditēta un apstiprinātājas iestādes atzīta laboratorija, kas atbildīga par testu veikšanu:

6. Piezīmes: (piem., derīgs gan kreisās, gan labās puses satiksmes transportlīdzekļiem):

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi/atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt Noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

3.B PIELIKUMS

Image 15

PAZIŅOJUMS

(Maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

(1)

Izdevējs: iestādes nosaukums

par: (2) apstiprinājuma piešķiršanu

apstiprinājuma paplašināšanu

apstiprinājuma atteikšanu

apstiprinājuma atsaukšanu

pilnīgu ražošanas izbeigšanu

elektriska/elektroniska mezgla tipam (2) attiecībā uz Noteikumiem Nr. 10.

Apstiprinājuma Nr.: Paplašinājuma Nr.:

1. Marka (ražotāja tirdzniecības nosaukums):

2. Tips un vispārīgs komercapraksts:

3. Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir uz transportlīdzekļa/sastāvdaļas/atsevišķas tehniskas vienības (2)

3.1. Šī marķējuma atrašanās vieta:

4. Transportlīdzekļa kategorija:

5. Ražotāja nosaukums un adrese:

6. Sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām – apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids:

7. Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es):

8. Papildu informācija (ja vajadzīga): sk. papildinājumu.

9. Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

10. Testa protokola datums:

11. Testa protokola numurs:

12. Piezīmes (ja ir): sk. papildinājumu.

13. Vieta:

14. Datums:

15. Paraksts:

16. Pievienots tās informācijas paketes satura rādītājs, ko iesniedz apstiprinātājai iestādei un ko var saņemt pēc pieprasījuma: .

17. Paplašinājuma pamatojums:

Image 16

Tipa apstiprinājuma paziņojuma veidlapas Nr. ... papildinājums par elektriska/elektroniska mezgla tipa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 10

1. Papildu informācija:

1.1. Elektrosistēmas nominālais spriegums: V, poz./neg. zemējums (2)

1.2. Šis ESA der jebkuram transportlīdzekļa tipam, ievērojot šādus ierobežojumus:

1.2.1. Uzstādīšanas nosacījumi, ja tādi ir:

1.3. Šo ESA var izmantot tikai šāda tipa transportlīdzekļos:

1.3.1. Uzstādīšanas nosacījumi, ja tādi ir:

1.4. Konkrēta(-as) izmantotā(-ās) testēšanas metode(-es) un ietvertie frekvenču diapazoni, lai noteiktu noturību (lūdzam norādīt konkrētu izmantoto metodi no 9. pielikuma):

1.5. Saskaņā ar ISO 17025 akreditēta un apstiprinātājas iestādes atzīta laboratorija, kas atbildīga par testu veikšanu:

2. Piezīmes:

(1) Tās valsts pazīšanas numurs, kas piešķīrusi/paplašinājusi/atteikusi vai atsaukusi apstiprinājumu (apstiprināšanas prasības skatīt Noteikumos).

(2) Lieko svītrot.

---

4. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRĪJUMU METODE

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas uz abām transportlīdzekļa konfigurācijām:

| a) | to, kura nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”; |
| --- | --- |

a)

to, kura nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”;

| b) | “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. |
| --- | --- |

b)

“REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts tādu platjoslas emisiju mērīšanai, kuras rada transportlīdzeklī ierīkotas elektriskas vai elektroniskas sistēmas (piemēram, aizdedzes sistēma vai elektromotors).

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 12.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju, kura nav “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

2.1.1.   Dzinējs

Dzinējs darbojas atbilstoši CISPR 12.

2.1.2.   Citas transportlīdzekļa sistēmas

Viss aprīkojums, kas var radīt platjoslas emisijas un ko var pastāvīgi ieslēgt vadītājs vai pasažieri, piemēram, stiklu tīrītāju motori vai ventilatoriem, darbojas ar maksimālo slodzi. Signāltaure un elektriskie logu motori nav ietverti, jo tie netiek izmantoti nepārtraukti.

2.2.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Testu shēma, ar kuru pievieno transportlīdzekli konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu,” ir parādīta šā pielikuma papildinājuma 3.a–3.h attēlā (atkarībā no maiņstrāvas vai līdzstrāvas lādēšanas režīma, lādēšanas kontaktdakšas atrašanās vietas un lādēšanas ar vai bez sakariem).

2.3.   Uzlādes stacija / elektrības tīkls

Uzlādes stacija var atrasties vai nu testu norises vietā vai ārpus tās.

1. piezīme. Ja var simulēt sakarus starp transportlīdzekli un uzlādes staciju, tad uzlādes staciju var aizvietot ar padevi no elektrības tīkla.

Abos gadījumos elektrības tīkla un sakaru līnijas kontaktligzdas novieto testa norises vietā, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | tās novieto tieši uz iezemētās plates; |
| --- | --- |

a)

tās novieto tieši uz iezemētās plates;

| b) | elektroinstalācijas garums starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontakligzdu un AN / IS ir cik vien iespējams īss; |
| --- | --- |

b)

elektroinstalācijas garums starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontakligzdu un AN / IS ir cik vien iespējams īss;

| c) | elektroinstalāciju starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontaktligzdu un AN / IS novieto cik vien iespējams tuvu iezemētajai platei. |
| --- | --- |

c)

elektroinstalāciju starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontaktligzdu un AN / IS novieto cik vien iespējams tuvu iezemētajai platei.

2. piezīme. Elektrības tīkla un sakaru līnijas kontaktligzdām ir filtri.

Ja uzlādes stacija atrodas testu norises vietā, tad elektroinstalāciju starp uzlādes staciju un elektrības tīklu / sakaru līniju kontaktligzdu novieto, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | elektroinstalācija uzlādes stacijas pusē nokarājas vertikāli līdz iezemētajai platei; |
| --- | --- |

a)

elektroinstalācija uzlādes stacijas pusē nokarājas vertikāli līdz iezemētajai platei;

| b) | lieko garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei un, ja nepieciešams, saloka “z” formā. |
| --- | --- |

b)

lieko garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei un, ja nepieciešams, saloka “z” formā.

3. piezīme. Uzlādes staciju novieto ārpus uztverošās antenas kūļa platuma.

2.4.   Tīkla ekvivalenti

AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AN korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Katra AN mērījumu portā ir 50 Ω terminators.

AN novieto kā parādīts 3.a–3.h attēlā.

2.5.   Pretestības stabilizācija

Sakaru līniju pievieno transportlīdzeklim, izmantojot IS.

Pretestības stabilizācija (IS), kas jāpieslēdz tīklam, un sakaru kabeļi ir definēti CISPR 22 9.6.2. punktā.

IS nostiprina tieši uz iezemētās plates. IS korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Katra IS mērījumu portā ir 50 Ω terminators.

IS novieto kā parādīts 3.e–3.h attēlā.

2.6.   Lādēšanas / sakaru kabelis

Lādēšanas / sakaru kabeli novieto taisnā līnijā starp AN / IS un transportlīdzekļa lādēšanas kontaktdakšu. Kabeļa projicētais garums ir 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

Ja kabeļa garums ir vairāk nekā 1 m, lieko garumu saloka “z” formā mazāk nekā 0,5 m platumā.

Lādēšanas / sakaru kabelis gar transportlīdzekļa sānu nokarājas vertikāli 100 mm (+ 200/– 0 mm) attālumā no transportlīdzekļa virsbūves.

Viss kabelis ir ievietots elektronevadošā, zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības (dielektriski konstantā) materiālā (εr ≤ 1,4), 100 mm (± 25 mm) virs iezemētās plates.

3.   MĒRĪŠANAS VIETA

3.1.   Kā alternatīvu CISPR 12 prasībām L kategorijas transportlīdzekļiem par testa virsmu var izmantot jebkuru vietu, kas atbilst šā pielikuma papildinājuma attēlā norādītajiem nosacījumiem. Šādā gadījumā mēraparatūrai jāatrodas ārpus šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā norādītās daļas.

3.2.   Drīkst izmantot slēgtas testa telpas, ja var pierādīt korelāciju starp slēgtās testa telpās un atklātā vietā iegūtiem rezultātiem. Slēgtās testa telpās nav jāievēro citas atklātai vietai noteiktās prasības attiecībā uz izmēriem kā tikai prasības attiecībā uz attālumu starp antenu un transportlīdzekli un antenas augstumu.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1 000 MHz.

4.2.   Mērījumus var veikt ar kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Šo noteikumu 6.2. un 6.5. punktā norādītās robežas attiecas uz kvazimaksimuma detektoriem. Ja tiek izmantoti maksimuma detektori, jāpielieto 20 dB korekcijas koeficients, kā noteikts CISPR 12.

4.3.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektrometra parametri

| Frekvenču diapazons
  (MHz) | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW ir – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW ir – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW ir – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| 30 līdz 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Piezīme. Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW). |

Frekvenču diapazons

(MHz)

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW ir – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW ir – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW ir – 3 dB

Skenēšanas laiks

30 līdz 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme. Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā izšķirtspējas joslas platums (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  (MHz) | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW ir – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW ir – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW ir – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenču diapazons

(MHz)

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW ir – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW ir – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW ir – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 30 līdz 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

4.4.   Mērījumi

Tehniskais dienests testus veic ar intervāliem, kas noteikti CISPR 12 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests var iedalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1 000 MHz) un veikt testus 14 frekvencēs, nosaucot augstākos emisiju līmeņus katrā no joslām, lai pārliecinātos, vai transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja testā tiek pārsniegta robeža, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis transportlīdzekļa, nevis fona starojuma dēļ.

4.5.   Rādījumi

Maksimālie rādījumi, kas saistīti ar robežu (horizontāla un vertikāla polarizācija un antenas novietojums transportlīdzekļa labajā un kreisajā pusē), katrā no 14 frekvenču joslām, jāpieņem kā raksturojošs rādījums frekvencē, kurā tika veikti mērījumi.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nepārsniedz joslas platumu.

Papildinājums

1. attēls

Horizontāla virsma bez elektromagnētiskiem atstarojumiem

Virsmas robežu nosaka elipses formā

Dzinēja viduspunkts atrodas uz perpendikulārās taisnes, kas sākas antenas viduspunktā

Mazais diametrs

F = 10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

TRANSPORTLĪDZEKLIS

Antena

Lielais diametrs = 2F

2. attēls

Antenas novietojums attiecībā pret transportlīdzekli

2.a attēls

Dipolu antena stāvoklī, kurā mēra vertikālās starojuma daļas

Image 18

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Augstums

2.b attēls

2.b attēls

Dipolu antena stāvoklī, kurā mēra horizontālās starojuma daļas

Dipolu antena stāvoklī, kurā mēra horizontālās starojuma daļas

Image 19

Dzinēja viduspunkts

Dzinējs

Transportlīdzeklis

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Plakne

3. attēls

3. attēls

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS

Testa piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas barošana bez sakariem)

3.a attēls

3.a attēls

Image 20

100 (+200/-0) mm

10,00 ± 0,2 m

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

(3,00 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

3.b attēls

3.b attēls

Image 21

Liekais garums "z" formā

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

Virsskats

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Iezemēts(-i) tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Iezemēts(-i) tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrotīkla kontaktligzda

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS

Testa piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota transportlīdzekļa priekšpusē/pakaļpusē (maiņstrāvas barošana bez sakariem)

3.c attēls

3.c attēls

Image 22

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

3.d attēls

3.d attēls

Image 23

Liekais garums "z" formā

Virsskats

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

0,1 (+0,2/-0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Iezemēts(-i) tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Iezemēts(-i) tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrotīkla kontaktligzda

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS

Testa piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

3.e attēls

3.e attēls

Image 24

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

3.f attēls

3.f attēls

Image 25

Virsskats

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

Liekais garums "z" formā

10,0 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas/ sakaru kabelis |
| 4 | Iezemēts(-i) maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| 6 | Iezemēta līnijas pretestības stabilizācija(-s) |
| 7 | Uzlādes stacija |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas/ sakaru kabelis

4

Iezemēts(-i) maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrotīkla kontaktligzda

6

Iezemēta līnijas pretestības stabilizācija(-s)

7

Uzlādes stacija

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Transportlīdzeklis konfigurācijā “
  REESS

Testa piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota transportlīdzekļa priekšpusē/pakaļpusē (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

3.g attēls

3.g attēls

Image 26

3,00 ± 0,05 m

(1,80 ± 0,05 m)

0,8 (+0,2/-0) m

10,00 ± 0,2 m

(3,00 ± 0,05 m)

Pretskats

3.h attēls

3.h attēls

Image 27

0,5 m maks.

Liekais garums "z" formā

0,8 (+0,2/-0) m

0,1 (+0,2/-0) m

(3,00 ± 0,05 m)

10,0 ± 0,2 m

Virsskats

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas/ sakaru kabelis |
| 4 | Iezemēts(-i) maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrotīkla kontaktligzda |
| 6 | Iezemēta līnijas pretestības stabilizācija(-s) |
| 7 | Uzlādes stacija |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas/ sakaru kabelis

4

Iezemēts(-i) maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrotīkla kontaktligzda

6

Iezemēta līnijas pretestības stabilizācija(-s)

7

Uzlādes stacija

---

5. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻU IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRĪJUMU METODE

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas tikai uz transportlīdzekļa konfigurāciju, kura nav “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir plānots, lai mērītu šaurjoslas elektromagnētiskos izstarojumus, kas var rasties no sistēmām, kas balstītas uz mikroprocesoru, vai cita šaurjoslas avota.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 12 vai CISPR 25.

1.3.   Vispirms emisiju līmeņus frekvences modulācijas (FM) joslā (76–108 MHz) mēra transportlīdzekļa radioantenas translācijā ar vidusmēra detektoru. Ja šo noteikumu 6.3.2.4. punktā noteiktais līmenis nav pārsniegts, transportlīdzeklis uzskatāms par atbilstošu šā pielikuma prasībām attiecībā uz šo frekvenču joslu un pilns tests nav jāveic.

1.4.   Alternatīvi mērījumu vietu L kategorijas transportlīdzekļiem var izvēlēties atbilstoši 4. pielikuma 3.1. un 3.2. punktam.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Aizdedzes slēdzis ir ieslēgts. Dzinējs nedarbojas.

2.2.   Transportlīdzekļa elektroniskās sistēmas strādā normālā darbības režīmā, pie kam transportlīdzeklis ir nekustīgā stāvoklī.

2.3.   Viss aprīkojums, ko vadītājs vai pasažieri var ieslēgt pastāvīgi ar iekšējiem oscilatoriem > 9 kHz vai atkārtotiem signāliem, darbojas normāli.

3.   TESTA PRASĪBAS

3.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1 000 MHz.

3.2.   Mērījumus veic ar vidusmēra detektoru.

3.3.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 30 līdz 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 30 līdz 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

3.4.   Mērījumi

Tehniskais dienests veiks testu ar intervāliem, kas noteikti CISPR 12 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu var iedalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1 000 MHz) un veikt testus 14 frekvencēs, nosaucot augstākos emisiju līmeņus katrā no joslām, lai pārliecinātos, vai transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja šī testa laikā robeža ir pārsniegta, veic izmeklēšanu, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis transportlīdzekļa, nevis fona starojuma dēļ, ieskaitot jebkuras ESA radīto platjoslas starojumu.

3.5.   Rādījumi

Rādījumu maksimumu saistībā ar robežu (horizontālu un vertikālu polarizāciju un antenas novietojumu transportlīdzekļa labajā vai kreisajā pusē) katrā no 14 frekvenču joslām pieņem kā līknes rādījumus frekvencē, kurā mērījumi tika veikti.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

---

6. PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA NOTURĪBAS PRET ELEKTROMAGNĒTISKO STAROJUMU TESTĒŠANAS METODE

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas uz abām transportlīdzekļa konfigurācijām:

| a) | to, kura nav “REES lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”; |
| --- | --- |

a)

to, kura nav “REES lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”;

| b) | “REES lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. |
| --- | --- |

b)

“REES lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests plānots, lai demonstrētu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu noturību. Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskiem laukiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā transportlīdzekli novēro.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar ISO 11451-2.

1.3.   Alternatīvas testu metodes

Testus visiem transportlīdzekļiem var veikt arī āra testa laukumā. Testa norises vieta atbilst (valsts) tiesiskajām prasībām attiecībā uz elektromagnētisko lauku emisiju.

Ja transportlīdzeklis ir garāks par 12 m un/vai platāks par 2,60 m, un/vai augstāks par 4,00 m, BCI (strāvas pievadīšanas) metodi atbilstoši ISO 11451-4 var izmantot 20–2 000 MHz frekvenču diapazonā ar šo noteikumu 6.8.2.1. punktā noteiktajiem līmeņiem.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju, kura nav “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

2.1.1.   Transportlīdzeklis ir bez kravas, izņemot vajadzīgo testa aprīkojumu.

2.1.1.1.   Dzinējs normāli griež dzenošos riteņus vienmērīgā ātrumā 50 km/h, ja nav tehniska iemesla transportlīdzekļa dēļ noteikt citus nosacījumus. L1 un L2 kategorijas transportlīdzekļiem parastā režīmā uzturams vienmērīgs ātrums 25 km/h. Transportlīdzeklis atrodas uz pienācīgi noslogota dinamometra vai arī, ievērojot minimālu klīrensu, tā asis ir uzliktas uz izolētiem balstiem, ja dinamometrs nav pieejams. Ja nepieciešams, jāatvieno pārvades vārpstas, siksnas vai ķēdes (piemēram, kravas automobiļiem, divu vai trīs riteņu transportlīdzekļiem).

2.1.1.2.   Transportlīdzekļu testēšanas pamatapstākļi

Šajā punktā tiek noteikti obligātie testa apstākļi (ja tādi ir) un transportlīdzekļa noturības testu neatbilstības kritēriji. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt noturības funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| “50 km/h cikla” transportlīdzekļa testa apstākļi | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| Transportlīdzekļa ātrums 50 km/h (attiecīgi 25 km/h L1, L2 transportlīdzekļiem) ± 20 % (transportlīdzeklis brauc uz veltņiem). Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ātrumtures sistēmu, tā darbojas. | Ātruma novirze lielāka par ± 10 % no nominālā ātruma. Ja ir automātiskā ātrumkārba: pārmaiņas pārneses attiecībā rada ātruma novirzi, kas pārsniedz ± 10 % no nominālā ātruma. |
| Tuvās gaismas IESLĒGTAS (ar roku vadāms režīms) | Gaismas IZSLĒGTAS |
| Vējstikla tīrītājs IESLĒGTS (ar roku vadāms režīms) maksimālā ātrumā | Vējstikla tīrītājs pilnīgi apstādināts |
| Virzienrādis vadītāja pusē IESLĒGTS | Frekvenču izmaiņas (zemāk par 0,75 Hz vai augstāk par 2,25 Hz). Darbības cikla pārmaiņas (mazāk par 25 % vai vairāk par 75 %). |
| Pielāgojama piekare normālā pozīcijā | Negaidītas, nozīmīgas izmaiņas |
| Vadītāja sēdeklis un stūres rats vidējā pozīcijā | Neparedzētas pārmaiņas, kas pārsniedz 10 % no kopējās amplitūdas |
| Signalizācija nav aktivizēta | Neparedzēta signalizācijas aktivizācija |
| Signāltaure IZSLĒGTA | Negaidīta signāltaures ieslēgšanās |
| Gaisa spilvens un drošības ierobežotājsistēmas darbība ar atslēgtu pasažiera gaisa spilvenu, ja šī funkcija pastāv | Negaidīta aktivizācija |
| Automātiskās durvis aizvērtas | Negaidīta atvēršana |
| Regulējama stāvbremzes svira standarta pozīcijā | Negaidīta aktivizācija |

“50 km/h cikla” transportlīdzekļa testa apstākļi

Neatbilstības kritēriji

Transportlīdzekļa ātrums 50 km/h (attiecīgi 25 km/h L1, L2 transportlīdzekļiem) ± 20 % (transportlīdzeklis brauc uz veltņiem). Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar ātrumtures sistēmu, tā darbojas.

Ātruma novirze lielāka par ± 10 % no nominālā ātruma. Ja ir automātiskā ātrumkārba: pārmaiņas pārneses attiecībā rada ātruma novirzi, kas pārsniedz ± 10 % no nominālā ātruma.

Tuvās gaismas IESLĒGTAS (ar roku vadāms režīms)

Gaismas IZSLĒGTAS

Vējstikla tīrītājs IESLĒGTS (ar roku vadāms režīms) maksimālā ātrumā

Vējstikla tīrītājs pilnīgi apstādināts

Virzienrādis vadītāja pusē IESLĒGTS

Frekvenču izmaiņas (zemāk par 0,75 Hz vai augstāk par 2,25 Hz). Darbības cikla pārmaiņas (mazāk par 25 % vai vairāk par 75 %).

Pielāgojama piekare normālā pozīcijā

Negaidītas, nozīmīgas izmaiņas

Vadītāja sēdeklis un stūres rats vidējā pozīcijā

Neparedzētas pārmaiņas, kas pārsniedz 10 % no kopējās amplitūdas

Signalizācija nav aktivizēta

Neparedzēta signalizācijas aktivizācija

Signāltaure IZSLĒGTA

Negaidīta signāltaures ieslēgšanās

Gaisa spilvens un drošības ierobežotājsistēmas darbība ar atslēgtu pasažiera gaisa spilvenu, ja šī funkcija pastāv

Negaidīta aktivizācija

Automātiskās durvis aizvērtas

Negaidīta atvēršana

Regulējama stāvbremzes svira standarta pozīcijā

Negaidīta aktivizācija

| “Bremžu cikla” transportlīdzekļa testa apstākļi | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| Tiks noteikts bremžu cikla testa plānā. Tajā ietver bremžu pedāļa darbību (ja vien nav tehnisku iemeslu rīkoties citādi), bet nav nepieciešama bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbība. | Bremžu signāllukturi cikla laikā netiek aktivizēti
  Bremžu signāllukturi IESLĒGTI, bet nedarbojas
  Negaidīta darbības uzsākšana |

“Bremžu cikla” transportlīdzekļa testa apstākļi

Neatbilstības kritēriji

Tiks noteikts bremžu cikla testa plānā. Tajā ietver bremžu pedāļa darbību (ja vien nav tehnisku iemeslu rīkoties citādi), bet nav nepieciešama bremžu pretbloķēšanas sistēmas darbība.

Bremžu signāllukturi cikla laikā netiek aktivizēti

Bremžu signāllukturi IESLĒGTI, bet nedarbojas

Negaidīta darbības uzsākšana

2.1.1.3.   Visas ierīces, kuras var pastāvīgi ieslēgt vadītājs vai pasažieris, normāli darbojas.

2.1.1.4.   Visas citas sistēmas, kuras ietekmē vadītāja kontroli pār transportlīdzekli, darbojas normāli, kā transportlīdzeklim paredzēts.

2.1.2.   Ja transportlīdzeklim ir elektriskas/elektroniskas sistēmas, kas ir vienota tiešās transportlīdzekļa vadības daļa un kas nedarbojas apstākļos, kuri aprakstīti 2.1. punktā, ražotājs drīkst sniegt ziņojumu vai papildu pierādījumu tehniskajam dienestam par to, ka transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas atbilst šo noteikumu prasībām. Šādu pierādījumu iekļauj tipa apstiprinājuma dokumentācijā.

2.1.3.   Novērojot transportlīdzekli, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, transportlīdzekļa ārpusi un pasažieru salonu novēro (piemēram, ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

2.2.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

2.2.1.   Transportlīdzeklis ir bez kravas, izņemot vajadzīgo testa aprīkojumu.

2.2.1.1.   Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS un lādēšanas režīmā.

2.2.1.2.   Transportlīdzekļu testēšanas pamatapstākļi

Šajā punktā tiek noteikti obligātie testa apstākļi (ja tādi ir) un transportlīdzekļa noturības testu neatbilstības kritēriji. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt noturības funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| Testa nosacījumi transportlīdzeklim ar “REESS lādēšanas režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| REESS ir lādēšanas režīmā. REESS uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības. | Transportlīdzeklis sāk kustēties |

Testa nosacījumi transportlīdzeklim ar “REESS lādēšanas režīmā”

Neatbilstības kritēriji

REESS ir lādēšanas režīmā. REESS uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis sāk kustēties

2.2.1.3.   IZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

2.2.2.   Novērojot transportlīdzekli, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, transportlīdzekļa ārpusi un pasažieru salonu novēro (piemēram, ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

2.2.3.   Testu uzstādījums transportlīdzekļa pievienošanai “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ir parādīts šā pielikuma papildinājuma 4.a līdz 4.h attēlā (atkarībā no maiņstrāvas vai līdzstrāvas lādēšanas režīma, lādēšanas kontaktdakšas atrašanās vietas un lādēšanas ar vai bez sakariem).

2.3.   Uzlādes stacija / elektrības tīkls

Uzlādes stacija var atrasties vai nu testu norises vietā vai ārpus tās.

1. piezīme: Ja var simulēt transportlīdzekļa sakarus ar uzlādes staciju, tad uzlādes staciju var aizvietot ar elektroapgādi no elektrības tīkla.

Abos gadījumos elektrības tīkla un sakaru līnijas kontaktligzdas novieto testa vietā, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | novieto tieši uz iezemētās plates; |
| --- | --- |

a)

novieto tieši uz iezemētās plates;

| b) | instalācijas garums starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontaktligzdu un AN / IS ir cik vien iespējams īss; |
| --- | --- |

b)

instalācijas garums starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontaktligzdu un AN / IS ir cik vien iespējams īss;

| c) | instalāciju starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontaktligzdu un AN / IS novieto cik vien iespējams tuvu iezemētajai platei; |
| --- | --- |

c)

instalāciju starp elektrības tīklu / sakaru līnijas kontaktligzdu un AN / IS novieto cik vien iespējams tuvu iezemētajai platei;

2. piezīme: Elektrības tīkla un sakaru līnijas kontaktligzdām ir filtri.

Ja uzlādes stacija atrodas iekšā testu vietā, tad instalāciju starp uzlādes staciju un elektrības tīklu / sakaru līniju kontaktligzdu novieto, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | instalācija uzlādes stacijas pusē nokarājas vertikāli līdz iezemētajai platei; |
| --- | --- |

a)

instalācija uzlādes stacijas pusē nokarājas vertikāli līdz iezemētajai platei;

| b) | lieko garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei un, ja nepieciešams, saloka “z” formā. |
| --- | --- |

b)

lieko garumu novieto iespējami tuvu iezemētajai platei un, ja nepieciešams, saloka “z” formā.

3. piezīme: Uzlādes staciju novieto ārpus emitējošās antenas kūļa platuma.

2.4.   Tīkla ekvivalenti

AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AN korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Katra AN mērījumu portā ir 50 W Ω terminators

AN novieto kā parādīts 4.a līdz 4.h attēlā.

2.5.   Tīkla ekvivalents

Sakaru līniju pievieno transportlīdzeklim, izmantojot IS.

Tīkla ekvivalents (IS), kas jāpieslēdz tīklam, un sakaru kabeļi ir definēti CISPR 22 9.6.2. punktā.

IS nostiprina tieši uz iezemētās plates. IS korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Katra IS mērījumu portā ir 50 W Ω terminators

IS novieto kā parādīts 4.a līdz 4.h attēlā.

2.6.   Lādēšanas / sakaru kabelis

Lādēšanas / sakaru kabeli novieto taisnā līnijā starp AN / IS un transportlīdzekļa lādēšanas kontaktdakšu. Kabeļa projicētais garums ir 0,8 m (+ 0,2/– 0 m).

Ja kabeļa garums ir vairāk nekā 1 m, lieko garumu saloka “z” formā mazāk nekā 0,5 m platumā.

Lādēšanas / sakaru kabelis gar transportlīdzekļa sānu nokarājas vertikāli 100 mm (+ 200/– 0 mm) attālumā no transportlīdzekļa virsbūves.

Viss kabelis ir ievietots elektronevadošā, zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības (dielektriski konstantā) materiālā (εr ≤ 1,4), 100 mm (± 25 mm) virs iezemētās plates.

3.   ATSKAITES PUNKTS

3.1.   Šajā pielikumā atskaites punkts ir punkts, kurā nosaka lauka intensitāti un kuru nosaka šādi:

3.2.   M, N, O kategorijas transportlīdzekļiem atbilstoši ISO 11451-2.

3.3.   L kategorijas transportlīdzekļiem:

3.3.1.   Vismaz 2 m horizontāli no antenas fāzes centra vai vismaz 1 m vertikāli no pārvades līniju sistēmas (TLS) izstarojošajiem elementiem.

3.3.2.   Uz transportlīdzekļa viduslīnijas (gareniskās simetrijas plaknē).

3.3.3.   1,0 ± 0,05 m augstumā virs plaknes, uz kuras novietots transportlīdzeklis, vai 2,0 ± 0,05 m augstumā, ja minimālais jumta augstums visiem transportlīdzekļiem modeļu klāstā pārsniedz 3,0 m.

3.3.4.   Vai nu 1,0 ± 0,2 m aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (šā pielikuma papildinājuma 1. attēla C punkts), ja tas ir transportlīdzeklis ar trim riteņiem;

vai 0,2 ± 0,2 aiz transportlīdzekļa priekšējā riteņa vertikālās viduslīnijas (šā pielikuma papildinājuma 2. attēla D punkts), ja tas ir transportlīdzeklis ar diviem riteņiem.

3.3.5.   Ja tiek nolemts apstarot transportlīdzekļa aizmuguri, atskaites punktu nosaka saskaņā ar 3.3.1.–3.3.4. punktu. Transportlīdzekli tad novieto ar aizmuguri pret antenu tā, it kā tas būtu horizontāli pagriezts par 180° ap savu viduspunktu, t. i., tā, lai attālums no antenas līdz transportlīdzekļa ārējās virsbūves tuvākajai daļai nemainītos. Tas ir redzams šā pielikuma papildinājuma 3. attēlā.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Frekvenču diapazons, aiztures laiks, polarizācija

Transportlīdzekli pakļauj elektromagnētiskajam starojumam 20–2 000 MHz frekvenču diapazonā vertikālā polarizācijā.

Testa signālu modulācija:

| a) | AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas platumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un |
| --- | --- |

a)

AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas platumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un

| b) | PM (impulsa modulācija), t – 577 μ, 4 600 μ periods 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

b)

PM (impulsa modulācija), t – 577 μ, 4 600 μ periods 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā,

ja vien tehniskais dienests un transportlīdzekļa ražotājs nav vienojušies citādi.

Frekvenču soļa izmērs un aiztures laiks jāizvēlas saskaņā ar ISO 11451-1.

4.1.1.   Tehniskais dienests veic testu ar intervāliem, kas noteikti ISO 11451-1 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 20 līdz 2 000 MHz.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu frekvenču diapazonā var izvēlēties samazinātu skaitu izlases frekvenču, piemēram, 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 un 1 800 MHz, lai pārliecinātos, vai transportlīdzeklis atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja transportlīdzeklis neiztur pielikumā norādīto testu, jāpārliecinās, ka tas noticis attiecīgo testa apstākļu dēļ, nevis nekontrolētu lauku izveidošanās rezultātā.

5.   NEPIECIEŠAMĀS LAUKA INTENSITĀTES RADĪŠANA

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Tiek izmantota aizvietošanas metode saskaņā ar ISO 11451-1, lai radītu testa lauka apstākļus.

5.1.2.   Kalibrēšana

TLS tiek izmantots viens lauka paraugs iekārtas atskaites punktā.

Antenām tiek izmantoti četri lauka paraugi iekārtas atskaites līnijā.

5.1.3.   Testa posms

Transportlīdzekli novieto ar tā centra līniju uz iekārtas atskaites punkta vai līnijas. Transportlīdzeklim parasti jāatrodas pret nostiprinātu antenu. Tomēr, ja elektroniskās vadības bloki un saistītā elektroinstalācija pārsvarā atrodas transportlīdzekļa aizmugurē, tests jāveic, transportlīdzeklim atrodoties ar aizmuguri pret antenu. Garam transportlīdzeklim (t. i., izņemot L, M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus), kam elektroniskās vadības bloki un saistītā instalācija pārsvarā ir transportlīdzekļa vidusdaļā, atskaites punktu drīkst noteikt, vai nu vadoties pēc transportlīdzekļa labās puses virsmas, vai kreisās puses virsmas. Šim atskaites punktam jābūt transportlīdzekļa viduspunktā vai kādā punktā tajā transportlīdzekļa pusē, kuru izvēlējies ražotājs kopā ar tipa apstiprinātāju iestādi, ņemot vērā elektronisko sistēmu un visas elektroinstalācijas novietojumu.

Šādu testēšanu drīkst izdarīt tikai tad, ja to ļauj kameras fiziskā konstrukcija. Antenas atrašanās vietu norāda testa protokolā.

Papildinājums

1. attēls

1,0 ± 0,2 m

Atskaites punkts ir šajā plaknē

Priekšējā riteņa vertikālā ass (C punkts)

2. attēls

Priekšējā riteņa vertikālā ass (D punkts)

Atskaites punkts ir šajā plaknē

0,2 ± 0,2 m

3. attēls

Otrais posms:

Griezt transportlīdzekli

Priekša

Pirmais posms:

Noteikt atskaites punktu

Aizmugure

Transportlīdzeklis

Antena

Saglabājas attālums starp transportlīdzekli un antenu

Transportlīdzeklis

Aizmugure

Priekša

Atskaites punkts

4. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Testa uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas lādēšana bez sakariem)

4.a attēls

Image 31

0,8 (+0,2/-0) m

100 (+200/-0) mm

Pretskats

4.b attēls

4.b attēls

Image 32

0,5 m maks.

Liekais garums salocīts ”z” formā

0,8 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

Virsskats

Atskaites punkts

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Iezemēts(-i) tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Iezemēts(-i) tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

Testa uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa priekšpuses / pakaļpuses (maiņstrāvas lādēšana bez sakariem)

4.c attēls

4.c attēls

Image 33

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

4.d attēls

4.d attēls

Image 34

0,5 m maks.

Liekais garums salocīts ”z” formā

Virsskats

≥ 2,0 m

0,1 (+0,2/-0) m

Atskaites punkts

0,8 (+0,2/-0) m

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Iezemēts tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

Testa uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas vai līdzstrāvas lādēšana ar sakariem)

4.e attēls

4.e attēls

Image 35

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

4.f attēls

4.f attēls

Image 36

Liekais garums salocīts ”z” formā

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

Virsskats

Atskaites punkts

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis |
| 4 | Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| 6 | Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) |
| 7 | Lādēšanas stacija |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

4

Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

6

Iezemēts tīkla ekvivalents(-i)

7

Lādēšanas stacija

Testa uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa priekšpuses / pakaļpuses (maiņstrāvas vai līdzstrāvas lādēšana ar sakariem)

4.g attēls

4.g attēls

Image 37

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

4.h attēls

4.h attēls

Image 38

0,1 (+0,2/-0) m

≥ 2,0 m

0,8 (+0,2/-0) m

0,5 m maks.

Liekais garums salocīts ”z” formā

Virsskats

Atskaites punkts

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis |
| 4 | Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla ekvivalents(-i) |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| 6 | Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) |
| 7 | Lādēšanas stacija |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

4

Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla ekvivalents(-i)

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

6

Iezemēts tīkla ekvivalents(-i)

7

Lādēšanas stacija

---

7. PIELIKUMS

ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU IZSTAROTO PLATJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE (ESA)

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Ar šajā pielikumā aprakstīto testa metodi var testēt ESA, kurus pēc tam drīkst uzstādīt transportlīdzekļiem, kas atbilst 4. pielikuma prasībām.

Šī metode attiecas uz abiem ESA veidiem:

| a) | ESA, kura nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”; |
| --- | --- |

a)

ESA, kura nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”;

| b) | ESA, kura ir “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. |
| --- | --- |

b)

ESA, kura ir “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests ir paredzēts, lai mērītu platjoslas elektromagnētiskās emisijas no ESA (piemēram, aizdedzes sistēmas, elektriskais motors, uz transportlīdzekļa esošo bateriju lādēšanas iekārtas utt.).

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 25.

2.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   
  ESA testa laikā strādā normālā režīmā, ieteicams ar maksimālu jaudu.

ESA, kura ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas).

Ja testu neveic ar REESS, ESA testē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   
  ESA, kas nav “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, testu veic saskaņā ar ALSE metodi, kas aprakstīta CISPR 25 6.4. punktā.

3.2.   
  ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” testu kārtība norādīta šā pielikuma papildinājuma 2. attēlā.

3.2.1.   Aizsargekrāna konfigurācija atbilstoša transportlīdzekļa sērijas konfigurācijai. Vispārīgi visas ekranētās augstsprieguma (HV) daļas pienācīgi savieno ar zemas pretestības zemējumu (piemēram, AN, kabeļi, savienotāji, utt.). ESA un krava ir iezemēti. Ārējā HV elektroapgāde pievienota, izmantojot padeves līnijas filtrus

3.2.2.   Ja nav norādīts citādi, zemsprieguma (LV) instalācijas un HV instalācijas garums paralēli iezemētās plates priekšējai malai ir 1 500 mm (± 75 mm). Testa instalācijas kopējais garums, ieskaitot savienotāju, ir 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Attālums starp LV instalāciju un HV instalāciju ir 100 mm (+ 100/– 0 mm).

3.2.3.   Visas instalācijas ir ievietotas elektronevadošā, zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības materiālā (εr ≤ 1,4), 50 mm (±5 mm) virs iezemētās plates.

3.2.4.   Ekranētās elektroapgādes līnijas HV+ un HV- līnija un trīsfāzu kabeļi var būt koaksiāli kabeļi vai tiem var būt kopējs ekranējums atkarībā no izmantotās kontaktdakšas sistēmas. Oriģinālā HV instalācija var tikt izmantota pēc izvēles.

3.2.5.   Ja nav norādīts citādi, ESA korpusu pievieno iezemētajai platei tieši vai izmantojot definētu pretestību.

3.2.6.   Transportlīdzeklī esošo lādētāju maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrības piegādes līnijas novieto vistālāk no antenas (aiz LV un HV instalācijas). Attālums starp maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrības piegādes līniju un tuvāko instalāciju (LV vai HV) ir 100 mm (+100/-0 mm).

3.3.   Alternatīva mērīšanas vieta

Alternatīvi ar absorbētāju izklātai ekranētai kamerai (ALSE) var izmantot atklātas telpas testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām (skatīt šā pielikuma papildinājumu).

3.4.   Fons

Lai nodrošinātu to, ka nekādi ārēji trokšņi vai signāli, kas varētu būtiski ietekmēt mērījumus, netraucē testu, mērījumus veic pirms vai pēc galvenā testa. Šajā mērījumā ārējais troksnis vai signāls ir vismaz 6 dB zem traucējumu robežas, kas norādīta šo noteikumu 6.5.2.1. punktā, izņemot apzinātas šaurjoslas fona transmisijas.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1 000 MHz.

4.2.   Mērījumi var tikt veikti ar kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Šo noteikumu 6.2. un 6.5. punktā norādītās robežas attiecas uz kvazimaksimuma detektoriem. Ja tiek izmantoti maksimuma detektori, jāpielieto 20 dB korekcijas koeficients, kā noteikts CISPR 12.

4.3.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 30 līdz 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 120 Hz | 50 kHz | 5 ms | 120 Hz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Piezīme: Emisijām, kuras rada slīdkontaktu kolektormotori bez elektroniskā vadības bloka, maksimālais soļa lielums var tikt palielināts līdz piecām reizēm joslas platuma. |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 30 līdz 1 000

120 Hz

50 kHz

5 ms

120 Hz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Piezīme: Emisijām, kuras rada slīdkontaktu kolektormotori bez elektroniskā vadības bloka, maksimālais soļa lielums var tikt palielināts līdz piecām reizēm joslas platuma.

4.4.   Mērījumi

Ja vien nav norādīts citādi, testē to konfigurāciju, kurai LV instalācija ir tuvāk antenai.

Antenas fāzes centrs ir uz vienas līnijas ar vadu instalācijas garenvirziena daļas centru frekvencēm līdz 1 000 MHz.

Tehniskais dienests veic testu ar intervāliem, kas noteikti CISPR 12 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu var iedalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1 000 MHz) un veikt testus 14 frekvencēs, nosaucot augstākos emisiju līmeņus katrā no joslām, lai pārliecinātos, vai ESA atbilst šā pielikuma prasībām.

Ja testā robeža ir pārsniegta, veic pētījumus, lai pārliecinātos, ka tas noticis ESA, nevis fona starojuma dēļ.

4.5.   Rādījumi

Rādījumu maksimumu saistībā ar ierobežojumu (horizontāla/vertikāla polarizācija) katrā no 14 frekvenču joslām pieņem kā līknes rādījumus tajā frekvencē, kurā mērījumi ir veikti.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

Papildinājums

1. attēls

Atklātā testu norises vieta: Elektriskā/elektroniskā mezgla testēšanas zonas robeža

Līdzens līmenis teritorijā, kurā nav elektromagnētisko starojumu atstarojošas virsmas

Antena

1 m

Testa paraugs uz iezemētas plaknes

15 m minimālais rādiuss

2. attēls

Testa konfigurācija ESA, kas ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” (bikoniskas antenas piemērs)

Image 40

Virsskats (horizontāla polarizācija)

Apzīmējumi

| 1 | ESA (vietēji sazemēta, ja testa plānā tā prasīts) | 13 | RF absorbējošs materiāls |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | LV testa instalācija | 14 | Stimulācijas un monitoringa sistēma |
| 3 | LV slodzes simulators (novietojums un zemējuma savienojums saskaņā ar CISPR 25 6.4.2.5. punktu) | 15 | HV instalācija |
| 4 | Elektroapgāde (vieta pēc izvēles) | 16 | HV slodzes simulators |
| 5 | LV tīkla ekvivalents (AN) | 17 | HV AN |
| 6 | Iezemētā plate (piestiprināta ekranētā kamerā) | 18 | HV elektroapgāde |
| 7 | Zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības pamatne (εr ≤ 1.4) | 19 | HV padeves līnija |
| 8 | Bikoniska antena | 25 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja instalācija |
| 10 | Augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, t. i., divkārt ekranēts (50 Ω) | 26 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes simulators (piemēram, programmējama loģiska vadības ierīce (PLC)) |
| 11 | Starpsienas savienotājs | 27 | 50μH līnijas tīkla ekvivalents (LISN) (maiņstrāva) vai HVAN (līdzstrāva) |
| 12 | Mērierīce | 28 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas elektroapgāde |
| | | 29 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas padeves līnija |

1

ESA (vietēji sazemēta, ja testa plānā tā prasīts)

ESA

13

RF absorbējošs materiāls

RF

2

LV testa instalācija

LV

14

Stimulācijas un monitoringa sistēma

3

LV slodzes simulators (novietojums un zemējuma savienojums saskaņā ar CISPR 25 6.4.2.5. punktu)

LV

CISPR

15

HV instalācija

HV

4

Elektroapgāde (vieta pēc izvēles)

16

HV slodzes simulators

HV

5

LV tīkla ekvivalents (AN)

LV

AN

17

HV AN

6

Iezemētā plate (piestiprināta ekranētā kamerā)

18

HV elektroapgāde

HV

7

Zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības pamatne (εr ≤ 1.4)

r

19

HV padeves līnija

HV

8

Bikoniska antena

25

Maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja instalācija

10

Augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, t. i., divkārt ekranēts (50 Ω)

26

Maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes simulators (piemēram, programmējama loģiska vadības ierīce (PLC))

PLC

11

Starpsienas savienotājs

27

50μH līnijas tīkla ekvivalents (LISN) (maiņstrāva) vai HVAN (līdzstrāva)

LISN

HVAN

12

Mērierīce

28

Maiņstrāvas/līdzstrāvas elektroapgāde

29

Maiņstrāvas/līdzstrāvas padeves līnija

---

8. PIELIKUMS

ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU (ESA) IZSTAROTO ŠAURJOSLAS ELEKTROMAGNĒTISKO EMISIJU MĒRMETODE

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Ar šajā pielikumā aprakstīto testa metodi var testēt ESA, kurus pēc tam drīkst uzstādīt transportlīdzekļiem, kas atbilst 5. pielikuma prasībām.

Šī metode attiecas tikai uz ESA, kura nav “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts tādu šaurjoslas elektromagnētisko emisiju mērīšanai, ko varētu radīt sistēma ar mikroprocesoru.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 25.

2.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

ESA testa laikā strādā normālā režīmā, ieteicams ar maksimālu jaudu.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testu veic saskaņā ar ALSE metodi, kas aprakstīta CISPR 25 6.4. punktā.

3.2.   Alternatīva mērīšanas vieta

Alternatīvi ar absorbētāju izklātai ekranētai kamerai (ALSE) var izmantot atklātas telpas testa vietu (OATS), kas atbilst CISPR 16-1-4 prasībām (skatīt 1. attēlu 7. pielikuma papildinājumā).

3.3.   Fons

Lai nodrošinātu to, ka nekādi ārēji trokšņi vai signāli, kas varētu būtiski ietekmēt mērījumus, netraucē testu, mērījumus veic pirms vai pēc galvenā testa. Šajā mērījumā ārējais troksnis vai signāls ir vismaz 6 dB zem traucējumu robežas, kas norādīta šo noteikumu 6.6.2.1. punktā, izņemot apzinātas šaurjoslas fona transmisijas.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerās vai āra testa laukumos visā frekvenču diapazonā no 30 līdz 1 000 MHz.

4.2.   Mērījumus veic ar vidusmēra detektoru.

4.3.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 100/120 kHz | 100 ms/MHz | 120 kHz | 20 s/MHz | 100/120 kHz | 100 ms/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 30 līdz 1 000

100/120 kHz

100 ms/MHz

120 kHz

20 s/MHz

100/120 kHz

100 ms/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 30 līdz 1 000 | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms | 120 kHz | 50 kHz | 1 s | 120 kHz | 50 kHz | 5 ms |
| Piezīme: Emisijām, kuras rada slīdkontaktu kolektormotori bez elektroniskā vadības bloka, maksimālais soļa lielums var tikt palielināts līdz piecām reizēm joslas platuma. |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 30 līdz 1 000

120 kHz

50 kHz

5 ms

120 kHz

50 kHz

1 s

120 kHz

50 kHz

5 ms

Piezīme: Emisijām, kuras rada slīdkontaktu kolektormotori bez elektroniskā vadības bloka, maksimālais soļa lielums var tikt palielināts līdz piecām reizēm joslas platuma.

4.4.   Mērījumi

Tehniskais dienests veic testu ar intervāliem, kas noteikti CISPR 12 standartā viscaur frekvenču diapazonam no 30 līdz 1 000 MHz.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests var iedalīt frekvenču diapazonu 14 frekvenču joslās (30–34, 34–45, 45–60, 60–80, 80–100, 100–130, 130–170, 170–225, 225–300, 300–400, 400–525, 525–700, 700–850 un 850–1 000 MHz) un veikt testus 14 frekvencēs, nosaucot augstākos emisiju līmeņus katrā no joslām, lai pārliecinātos, vai ESA atbilst šā pielikuma prasībām. Ja šī testa laikā robeža ir pārsniegta, veic izmeklēšanu, lai pārliecinātos, ka tas ir noticis ESA, nevis fona starojuma dēļ, ieskaitot ESA radīto platjoslas starojumu.

4.5.   Rādījumi

Rādījumu maksimumu saistībā ar robežu (horizontāla/vertikāla polarizācija) katrā no 14 frekvenču joslām pieņem kā līknes rādījumus tajā frekvencē, kurā mērījumi ir veikti.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

---

9. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU NOTURĪBAI ELEKTROMAGNĒTISKĀ STAROJUMĀ

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstītā(-ās) testa metode(-es) attiecas uz ESA.

1.2.   Testa metodes

Šī metode attiecas uz abiem ESA veidiem:

| a) | ESA, kura nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”; |
| --- | --- |

a)

ESA, kura nav “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”;

| b) | ESA, kura ir “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. |
| --- | --- |

b)

ESA, kura ir “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.1.   
  ESA atbilst šādu ražotāja izvēlētu testēšanas metožu jebkuras kombinācijas prasībām, ja rezultātā ir pārbaudīts pilns frekvenču diapazons, kas noteikts šā pielikuma 3.1. punktā:

| a) | absorbējošās kameras tests saskaņā ar ISO 11452-2; |
| --- | --- |

a)

absorbējošās kameras tests saskaņā ar ISO 11452-2;

| b) | testēšana TEM kamerā saskaņā ar ISO 11452-3; |
| --- | --- |

b)

testēšana TEM kamerā saskaņā ar ISO 11452-3;

| c) | liela apjoma strāvas pievadīšanas (LASP) tests saskaņā ar ISO 11452-4; |
| --- | --- |

c)

liela apjoma strāvas pievadīšanas (LASP) tests saskaņā ar ISO 11452-4;

| d) | slokšņlīnijas testēšana saskaņā ar ISO 11452-5; |
| --- | --- |

d)

slokšņlīnijas testēšana saskaņā ar ISO 11452-5;

| e) | 800 mm slokšņlīnija saskaņā ar šā pielikuma 4.5. punktu. |
| --- | --- |

e)

800 mm slokšņlīnija saskaņā ar šā pielikuma 4.5. punktu.

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” atbilst absorbējošās kameras testa saskaņā ar ISO 11452-2 un liela apjoma strāvas pievadīšanas (LASP) testa saskaņā ar ISO 11452-4 prasībām pēc ražotāja izvēles ar nosacījumu, ka šie rezultāti aptver pilnu frekvenču diapazonu, kāds norādīts šā pielikuma 3.1. punktā.

(Frekvenču diapazons un vispārējie testa apstākļi pamatojas uz ISO 11452-1).

2.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Testa apstākļi ir saskaņā ar ISO 11452-1.

2.2.   
  ESA testa laikā ir ieslēgta un to stimulē darboties normālā darbības režīmā. To novieto, kā noteikts šajā pielikumā, ja atsevišķās testa metodēs nav noteikts citādi.

ESA, kura ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas).

Ja testu neveic ar REESS, ESA testē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības.

2.3.   Kalibrēšanas fāzē neviena no papildu iekārtām, kas nepieciešama testējamā ESA darbības nodrošināšanai, nedarbojas. Kalibrēšanas laikā neviena papildu iekārta nav tuvāk par 1 m no atskaites punkta.

2.4.   Lai nodrošinātu to mērījumu reproducējamību, kas iegūti, atkārtojot testus un mērījums, testa signālu radīšanas iekārta un tās shēma atbilst tai pašai specifikācijai, kura izmantota katrā attiecīgā kalibrēšanas fāzē.

2.5.   Ja ESA testa laikā sastāv no vairāk kā vienas vienības, savienojošie kabeļi ideālā gadījumā būtu izmantojamais elektrotīkls, kas domāts lietošanai katrā transportlīdzeklī. Ja tas nav pieejams, attālums starp elektronisko vadības bloku un AN ir saskaņā ar standartu. Visiem kabeļiem elektrotīkla instalācijā jābūt cik vien iespējams reāli norobežotiem un, ieteicams, ar patieso noslogojumu un enerģijas pārveidotājiem.

3.   TESTA VISPĀRĒJĀS PRASĪBAS

3.1.   Frekvenču diapazons, aiztures laiki

Mērījumus veic no 20 līdz 2 000 MHz frekvenču diapazonā ar frekvenču soļiem saskaņā ar ISO 11452-1.

Testa signālu modulācija:

| a) | AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas platumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un |
| --- | --- |

a)

AM (amplitūdas modulācija) ar 1 kHz modulāciju un 80 % modulācijas platumu 20–800 MHz frekvenču diapazonā; un

| b) | PM (impulsa modulācija), t – 577 μ, 4 600 μ periods 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā, |
| --- | --- |

b)

PM (impulsa modulācija), t – 577 μ, 4 600 μ periods 800–2 000 MHz frekvenču diapazonā,

ja vien tehniskais dienests un ESA ražotājs nav vienojušies citādi.

Frekvenču soļa izmērs un aiztures laiks jāizvēlas saskaņā ar ISO 11452-1.

3.2.   Tehniskais dienests testu veic intervālos, kā noteikts ISO 11452-1, 20–2 000 MHz frekvenču diapazonā.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem visā frekvenču joslā no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu frekvenču diapazonā var izvēlēties samazinātu skaitu izlases frekvenču, piemēram, 27, 45, 65, 90, 120, 150, 190, 230, 280, 380, 450, 600, 750, 900, 1 300 un 1 800 MHz, lai pārliecinātos, vai ESA atbilst šā pielikuma prasībām.

3.3.   Ja ESA neiztur šajā pielikumā noteikto testu, jāpārliecinās, ka tas nav izturējis attiecīgos testa apstākļus, nevis tas noticis nekontrolētu lauku rašanās rezultātā.

4.   ĪPAŠAS TESTA PRASĪBAS

4.1.   Absorbējošās kameras tests

4.1.1.   Testa metode

Ar šo metodi var testēt transportlīdzekļa elektriskās/elektroniskās sistēmas, pakļaujot ESA antenas radītajam elektromagnētiskajam starojumam.

4.1.2.   Testa metodoloģija

“Aizvietošanas metodi” izmanto, lai radītu testa lauka apstākļus saskaņā ar ISO 11452-2.

Testu veic ar vertikālu polarizāciju.

4.1.2.1.   
  ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” testu kārtība norādīta šā pielikuma 3. papildinājumā.

4.1.2.1.1.   Aizsargekrāna konfigurācija atbilstoša transportlīdzekļa sērijas konfigurācijai. Vispārīgi visas ekranētās HV daļas pienācīgi savieno ar zemas pretestības zemējumu (piemēram, AN, kabeļi, savienotāji, utt.). ESA un krava ir iezemēti. Ārējā HV elektroapgāde pievienota, izmantojot padeves līnijas filtrus.

4.1.2.1.2.   Ja nav norādīts citādi, LV instalācijas un HV instalācijas garums paralēli iezemētās plates priekšējai malai ir 1 500 mm (± 75 mm). Testa instalācijas kopējais garums, ieskaitot savienotāju, ir 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Attālums starp LV instalāciju un HV instalāciju ir 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.3.   Visas instalācijas ir ievietotas elektronevadošā, zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības materiālā (εr ≤ 1,4), 50 mm (± 5 mm) virs iezemētās plates.

4.1.2.1.4.   Ekranētās elektroapgādes līnijas HV+ un HV- līnija un trīsfāzu kabeļi var būt koaksiāli kabeļi vai tiem var būt kopējs ekranējums atkarībā no izmantotās kontaktdakšas sistēmas. Oriģinālā HV instalācija var tikt izmantota pēc izvēles.

4.1.2.1.5.   Ja nav norādīts citādi, ESA korpusu pievieno iezemētajai platei tieši vai izmantojot definētu pretestību.

4.1.2.1.6.   Transportlīdzeklī esošo lādētāju maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrības piegādes līnijas novieto vistālāk no antenas (aiz LV un HV instalācijas). Attālums starp maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrības piegādes līniju un tuvāko instalāciju (LV vai HV) ir 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.1.2.1.7.   Ja vien nav norādīts citādi, testē to konfigurāciju, kurai LV instalācija ir tuvāk antenai.

4.2.   Testēšana TEM kamerā (skatīt šā pielikuma 2. papildinājumu)

4.2.1.   Testa metode

TEM (šķērsenisks elektromagnētisks režīms) kamera rada homogēnus laukus starp iekšējo vadītāju (starpsienu) un kameru (pamatplakni).

4.2.2.   Testa metodoloģija

Testu veic saskaņā ar ISO 11452-3.

Atkarībā no testējamā ESA tehniskais dienests izvēlas metodi maksimālā lauka savienojumam vai nu ar ESA, vai ar instalāciju TEM kameras iekšienē.

4.3.   Liela apjoma strāvas pievadīšanas tests

4.3.1.   Testa metode

Ar šo metodi veic noturības testu, vadot strāvu tieši uz elektrotīkla lietojumu, izmantojot strāvas pievadīšanas zondi.

4.3.2.   Testa metodoloģija

Testu veic saskaņā ar ISO 11452-4 uz testa virsmas. Alternatīvi ESA var testēt, uzstādot to transportlīdzeklī saskaņā ar ISO 11451-4 ar šādiem rādītājiem:

| a) | strāvas pievadīšanas zondi novieto 150 mm attālumā no testējamā ESA; |
| --- | --- |

a)

strāvas pievadīšanas zondi novieto 150 mm attālumā no testējamā ESA;

| b) | lai no tiešās jaudas aprēķinātu inžekcijas strāvas, izmanto references metodi; |
| --- | --- |

b)

lai no tiešās jaudas aprēķinātu inžekcijas strāvas, izmanto references metodi;

| c) | Strāvas pievadīšanas zondes specifikācija ierobežo frekvenču diapazona metodes. |
| --- | --- |

c)

Strāvas pievadīšanas zondes specifikācija ierobežo frekvenču diapazona metodes.

4.3.2.1.   
  ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” testu kārtība norādīta šā pielikuma 4. papildinājumā.

4.3.2.1.1.   Aizsargekrāna konfigurācija atbilstoša transportlīdzekļa sērijas konfigurācijai. Vispārīgi visas ekranētās HV daļas pienācīgi savieno ar zemas pretestības zemējumu (piemēram, AN, kabeļi, savienotāji, utt.). ESA un krava ir iezemēti. Ārējā HV elektroapgāde pievienota, izmantojot padeves līnijas filtrus.

4.3.2.1.2.   Ja nav norādīts citādi, LV instalāciju un HV instalāciju garums ir 1 700 mm (+ 300/– 0 mm). Attālums starp LV instalāciju un HV instalāciju ir 100 mm (+ 100/– 0 mm).

4.3.2.1.3.   Visas instalācijas ir ievietotas elektronevadošā, zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības materiālā (εr ≤ 1,4), 50 (± 5) mm virs iezemētās plates.

4.3.2.1.4.   Ekranētās elektroapgādes līnijas HV+ un HV- līnija un trīsfāzu kabeļi var būt koaksiāli kabeļi vai tiem var būt kopējs ekranējums atkarībā no izmantotās kontaktdakšas sistēmas. Oriģinālā HV instalācija var tikt izmantota pēc izvēles.

4.3.2.1.5.   Ja nav norādīts citādi, ESA korpusu pievieno iezemētajai platei tieši vai izmantojot definētu pretestību.

4.3.2.1.6.   Ja nav norādīts citādi, testu veic izmantojot strāvas pievadīšanas zondi, ko novieto ap katru no šādām instalācijām:

| a) | zemsprieguma instalāciju; |
| --- | --- |

a)

zemsprieguma instalāciju;

| b) | augstsprieguma instalāciju; |
| --- | --- |

b)

augstsprieguma instalāciju;

| c) | maiņstrāvas elektrības piegādes līnijām, ja tādas ir; |
| --- | --- |

c)

maiņstrāvas elektrības piegādes līnijām, ja tādas ir;

| d) | līdzstrāvas elektrības piegādes līnijām, ja tādas ir. |
| --- | --- |

d)

līdzstrāvas elektrības piegādes līnijām, ja tādas ir.

4.4.   Slokšņlīnijas tests

4.4.1.   Testa metode

Šī testa metode paredz elektrotīkla instalācijas pievienošanu ESA sastāvdaļām noteiktiem lauka spēkiem.

4.4.2.   Testa metodoloģija

Testu veic saskaņā ar ISO 11452-5.

4.5.   800 mm slokšņlīnijas tests

4.5.1.   Testa metode

Slokšņlīnija sastāv no divām paralēlām metāla plāksnēm, kas novietotas 800 mm attālumā viena no otras. Testējamo aprīkojumu novieto centrā starp plāksnēm un pakļauj elektromagnētiskā lauka iedarbībai (skatīt šā pielikuma 1. papildinājumu).

Ar šo metodi var testēt pilnīgas elektroniskas sistēmas, ieskaitot sensorus un enerģijas pārveidotājus, kā arī regulatoru un elektrotīkla slāņus. Tā der iekārtām, kuru lielākais izmērs ir mazāks par vienu trešo daļu no attāluma starp plāksnēm.

4.5.2.   Testa metodoloģija

4.5.2.1.   Elektropārvades lokšņu līnijas novietojums

Slokšņlīnija tiek novietota ekranētā telpā (lai novērstu ārējās emisijas) un nolikts 2 m attālumā no sienām un jebkādiem metāla korpusiem, lai nepieļautu elektromagnētisko atstarojumu. Lai novērstu šos atstarojumus, var izmantot RF absorbējošo materiālu. Slokšņlīniju novieto uz nevadošiem balstiem vismaz 0,4 m virs grīdas.

4.5.2.2.   Elektropārvades lokšņu līnijas kalibrēšana

Lauka mērīšanas zondi novieto tās telpas garuma, augstuma un platuma vidējā trešdaļā, kas atrodas starp paralēlajām plāksnēm; bez testējamās sistēmas.

Saistītās mērīšanas ierīces novieto ārpus ekranētās telpas. Katrā vēlamajā frekvences testā noteiktu jaudas līmeni ievada slokšņlīnijā, lai antenā radītu nepieciešamo sprieguma lauku. Šo tiešās jaudas līmeni vai citu ar tiešo jaudas līmeni tieši saistītu parametru, kas nepieciešams lauka noteikšanai, izmanto tipa apstiprinājuma testos, ja nav tādu izmaiņu iekārtās vai aprīkojumā, kuru dēļ šo procedūru ir nepieciešams atkārtot.

4.5.2.3.   Testējamā ESA uzstādīšana

Galvenā kontroles vienība ir jānovieto garuma, vertikāles un šķērseniskas dimensijas centrālajā vienā trešdaļā starp paralēlām plāksnēm. Tās atbalstīs uz balsta, kas veidots no nevadoša materiāla.

4.5.2.4.   Galvenie elektrotīkla līmeņi un sensoru/enerģijas pārveidotāju kabeļi

Galvenie elektrotīkla līmeņi un jebkuri sensoru/enerģijas pārveidotāju kabeļi ir novietoti vertikāli no kontroles vienības uz augšējo pamatplātni (tas palīdz pastiprināt savienojumu ar elektromagnētisko lauku). Tad tie jāpiestiprina vienai no plātnes apakšpuses brīvajām malām, no turienes – uz pamatplātnes augšpusi, cik vien tālu sniedzas savienojumi ar slokšņlīnijas padevi. Kabeļi tad vada uz saistītām ierīcēm, kuras novietotas laukumā, kas ir ārpus elektromagnētiskā lauka ietekmes, piemēram, uz ekranētās telpas grīdu 1 m attālumā no elektropārvades lokšņu līnijas.

1. papildinājums

1. attēls

800 mm slokšņlīnijas tests

N tipa savienotāja barošanas elements

Bronzas balsts

Bronzas balsts

N tipa savienotāja monitors

Bronzas balsts

Bronzas balsts

470 Ω 2 w

13 x 820 Ω 2 w

470 Ω 2 w

2 x 120 Ω 2 w

270 Ω 2 w

330 Ω 2 w

Slokšņlīnijas padeves detalizēts attēlojums

| 1 | Iezemēta plate |
| --- | --- |
| 2 | Galvenā lokanā vadu izolācijas caurule un devēja/enerģijas pārveidotāja kabeļi |
| 3 | Koka rāmis |
| 4 | Vadāma plate |
| 5 | Izolators |
| 6 | Testa priekšmets |

1

Iezemēta plate

2

Galvenā lokanā vadu izolācijas caurule un devēja/enerģijas pārveidotāja kabeļi

3

Koka rāmis

4

Vadāma plate

5

Izolators

6

Testa priekšmets

2. attēls

800 mm slokšņlīnijas izmēri

Image 42

Visi izmēri milimetros

Virsskats

Sānskats

Zeme

Izolējošs pamats

Atļautā darba zona

Atļautā darba zona

2. papildinājums

Tipiskas TEM kameras izmēri

Šajā tabulā doti izmēri kameras konstruēšanai atbilstīgi noteiktām augšējo frekvenču robežvērtībām:

| Augšējā frekvence
  (MHz) | Kameras formas koeficients
  W: b | Kameras formas koeficients
  L/W | Plātnes atdalījums
  b (cm) | starpsiena
  S (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 | 1,69 | 0,66 | 56 | 70 |
| 200 | 1,00 | 1 | 60 | 50 |

Augšējā frekvence

(MHz)

Kameras formas koeficients

W: b

Kameras formas koeficients

L/W

Plātnes atdalījums

b (cm)

starpsiena

S (cm)

200

1,69

0,66

56

70

200

1,00

1

60

50

3. papildinājums

Absorbējošās kameras tests

Testa konfigurācija ESA, kura ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. Testu veic saskaņā ar ISO 11452-2.

Image 43

Virsskats (vertikāla polarizācija)

Apzīmējumi

| 1 | ESA (vietēji sazemēta, ja testa plānā tā prasīts) | 13 | RF abssorbējošs materiāls |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | LV testa instalācija | 14 | Stimulācijas un monitoringa sistēma |
| 3 | LV slodzes imitators (novietojums un zemējuma savienojums saskaņā ar CISPR 25 6.4.2.5. punktu) | 15 | HV instalācija |
| 4 | Elektroapgāde (vieta pēc izvēles) | 16 | HV slodzes imitators |
| 5 | LV tīkla ekvivalents (AN) | 17 | HV AN |
| 6 | Iezemētā plate (piestiprināta ekranētā kamerā) | 18 | HV elektroapgāde |
| 7 | Zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības pamatne (εr ≤ 1.4) | 19 | HV padeves līnija |
| 8 | Taures antena | 25 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja instalācija |
| 10 | Augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, t. i., divkārt ekranēts (50 Ω) | 26 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes imitators (piem., programmējama loģiska vadības ierīce (PLC)) |
| 11 | Starpsienas savienotājs | 27 | 50μH LISN (AC) vai HVAN (DC) |
| 12 | RF signāla ģenerators un pastiprinātājs | 28 | HV elektroapgāde |
| | | 29 | Maiņstrāvas/līdzstrāvas padeves līnija |

1

ESA (vietēji sazemēta, ja testa plānā tā prasīts)

ESA

13

RF abssorbējošs materiāls

RF

2

LV testa instalācija

LV

14

Stimulācijas un monitoringa sistēma

3

LV slodzes imitators (novietojums un zemējuma savienojums saskaņā ar CISPR 25 6.4.2.5. punktu)

LV

CISPR

15

HV instalācija

HV

4

Elektroapgāde (vieta pēc izvēles)

16

HV slodzes imitators

HV

5

LV tīkla ekvivalents (AN)

LV

AN

17

HV AN

6

Iezemētā plate (piestiprināta ekranētā kamerā)

18

HV elektroapgāde

HV

7

Zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības pamatne (εr ≤ 1.4)

r

19

HV padeves līnija

HV

8

Taures antena

25

Maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja instalācija

10

Augstas kvalitātes koaksiāls kabelis, t. i., divkārt ekranēts (50 Ω)

26

Maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes imitators (piem., programmējama loģiska vadības ierīce (PLC))

PLC

11

Starpsienas savienotājs

27

50μH LISN (AC) vai HVAN (DC)

LISN

AC

HVAN

DC

12

RF signāla ģenerators un pastiprinātājs

RF

28

HV elektroapgāde

HV

29

Maiņstrāvas/līdzstrāvas padeves līnija

4. papildinājums

BCI tests

ESA, kura ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. Testu veic saskaņā ar ISO 11452-4.

Image 44

Virsskats (aizvietošanas metodes piemērs)

Apzīmējumi

| 1 | ESA (vietēji sazemēta, ja testa plānā tā prasīts) | 11 | HV līdzstrāvas instalācija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | LV testa instalācija | 12 | HV AN |
| 3 | LV elektroapgāde | 13 | HV līdzstrāvas slodze |
| 4 | LV LISN | 14 | HV līdzstrāvas padeves līnija |
| 5 | LV slodzes imitators | 15 | HV līdzstrāvas slodzes imitators |
| 6 | Stimulācijas un monitoringa sistēma | 16 | HV maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja instalācija |
| 7 | Zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības pamatne | 17 | 50 μH LISN (maiņstrāva) vai HV
  AN (līdzstrāva) |
| 8 | Iezemētā plate | 18 | HV maiņstrāvas/līdzstrāvas elektroapgāde |
| 9 | Strāvas pievadīšanas zonde | 19 | HV maiņstrāvas/līdzstrāvas padeves līnija |
| 10 | RF signāla pastiprinātājs un ģenerators | 20 | HV maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes imitators (piemēram, programmējama loģiska vadības ierīce (PLC)) |

1

ESA (vietēji sazemēta, ja testa plānā tā prasīts)

ESA

11

HV līdzstrāvas instalācija

HV

2

LV testa instalācija

LV

12

HV AN

3

LV elektroapgāde

LV

13

HV līdzstrāvas slodze

HV

4

LV LISN

14

HV līdzstrāvas padeves līnija

HV

5

LV slodzes imitators

LV

15

HV līdzstrāvas slodzes imitators

HV

6

Stimulācijas un monitoringa sistēma

16

HV maiņstrāvas/līdzstrāvas lādētāja instalācija

HV

7

Zemas relatīvās dielektriskās caurlaidības pamatne

17

50 μH LISN (maiņstrāva) vai HV
  AN (līdzstrāva)

LISN

HV

AN

8

Iezemētā plate

18

HV maiņstrāvas/līdzstrāvas elektroapgāde

HV

9

Strāvas pievadīšanas zonde

19

HV maiņstrāvas/līdzstrāvas padeves līnija

HV

10

RF signāla pastiprinātājs un ģenerators

RF

20

HV maiņstrāvas/līdzstrāvas slodzes imitators (piemēram, programmējama loģiska vadības ierīce (PLC))

HV

PLC

---

10. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) ELEKTRISKU/ELEKTRONISKU MEZGLU NOTURĪBAI UN TO PĀREJAS EMISIJU NOTEIKŠANAI

1.   Vispārīgi

Šī testa metode paredzēta, lai pārliecinātos par ESA noturību pret pārejas režīma traucējumiem vados no transportlīdzekļa elektroapgādes avota un ierobežotu pārejas režīma traucējumus vados no ESA uz transportlīdzekļa elektroapgādes avotu.

2.   Noturība pret 12/24 V elektroapgādes līnijās novadītiem pārejas režīma traucējumiem

Piemērot 1., 2.a, 2.b, 3.a, 3.b un 4. testa signālu saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 7637-2 elektroapgādes līnijām, kā arī citiem ESA savienojumiem, kas darbībā var būt saistīti ar elektroapgādes līnijām.

3.   Pārejas režīma traucējumu emisijas, ko 12/24 V barošanas līnijās rada ESA

Mērījumi saskaņā ar Starptautisko standartu ISO 7637-2 uz elektroapgādes līnijām, kā arī citiem ESA savienojumiem, kas darbībā var būt saistīti ar elektroapgādes līnijām.

---

11. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) HARMONIKU EMISIJĀM, KURAS MAIŅSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS RADA TRANSPORTLĪDZEKLIS

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto transportlīdzekļiem ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu to harmoniku līmeni, ko rada transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, tests veicams saskaņā ar:

| a) | IEC 61000-3-2 ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A uz fāzi A klases aprīkojumam; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2 ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A uz fāzi A klases aprīkojumam;

| b) | IEC 61000-3-12 ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS.

JĀIZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Mērījumi notiek novērojumu laikā, ko izmanto kvazistacionāram aprīkojumam, kā noteikts IEC 61000-3-2 4. tabulā.

3.2.   Testa iekārtas uzstādījums vienfāzes transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” norādīta šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums trīsfāzu transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” norādīta šā pielikuma papildinājuma 2. attēlā.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Strāvas pāra un nepāra harmoniku mērījumus veic līdz pat 40. harmonikai.

4.2.   Robežas vienfāzes vai trīsfāzu “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu ≤ 16 A uz fāzi norādītas šo noteikumu 7.3.2.1. punktā, 3. tabulā.

4.3.   Robežas vienfāzes “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi norādītas šo noteikumu 7.3.2.2. punktā, 4. tabulā.

4.4.   Robežas trīsfāzu “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi norādītas šo noteikumu 7.3.2.2. punktā, 5. tabulā.

4.5.   Ja izpildās vismaz viens no trim a), b), c) nosacījumiem, kas aprakstīti IEC 61000-3-12 5.2. punktā, robežu noteikšanai attiecībā uz trīsfāzu “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi, var izmantot šo noteikumu 7.3.2.2. punkta, 6. tabulā dotās robežas.

Papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – vienfāzes lādētāja testa iekārtas uzstādījums

Iekšējās pretestības ZS elektroapgāde un ķēdes spriegums bez slodzes G

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Maksimālais garums 10 m

Mērīšanas iekārta ar ieejas pretestību ZM

2. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – trīsfāzu lādētāja testa iekārtas uzstādījums

Mērīšanas iekārta ar ieejas pretestību ZM

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Maksimālais garums 10 m

Iekšējās pretestības ZS elektroapgāde un ķēdes spriegums bez slodzes G

---

12. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) SPRIEGUMA IZMAIŅU, SPRIEGUMA SVĀRSTĪBU UN MIRGOŠANAS EMISIJĀM, KURAS MAIŅSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS RADA TRANSPORTLĪDZEKLIS

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto transportlīdzekļiem ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu to sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas līmeni, ko rada transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, tests veicams saskaņā ar:

| a) | IEC 61000-3-3 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem;

| b) | IEC 61000-3-11 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un ar slēguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un ar slēguma nosacījumiem.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS.

JĀIZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testus transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar nominālo jaudu ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem veic saskaņā ar IEC 61000-3-3 4. punktu.

3.2.   Testus transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar nominālo jaudu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem veic saskaņā ar IEC 61000-3-11 6. punktu.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” norādīta šā pielikuma papildinājuma 1.a un 1.b attēlā.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Rādītāji, kas jānosaka laika jomā, ir “īstermiņa mirgošanas vērtība”, “ilgtermiņa mirgošanas vērtība” un “sprieguma relatīvā novirze”.

4.2.   Robežas transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem norādītas šo noteikumu 7.4.2.1. punktā.

4.3.   Robežas transportlīdzeklim ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un ar slēguma nosacījumiem norādītas šo noteikumu 7.4.2.2. punktā.

Papildinājums

1.a attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – vienfāzes testa iekārtas uzstādījums

Maksimālais garums 10 m

Ja kabelis garāks par 10 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Elektroapgāde ar ķēdes spriegumu bez slodzes G un (RP + j XP) pretestība

Mērīšanas iekārta

1.b attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – trīsfāzu testa iekārtas uzstādījums

Elektroapgāde ar ķēdes spriegumu bez slodzes G un (RP + j XP) pretestība

Mērīšanas iekārta

Maksimālais garums 10 m

Ja kabelis garāks par 10 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

---

13. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) RADIOFREKVENČU NOVADĪTO TRAUCĒJUMU EMISIJĀM, KURAS MAIŅSTRĀVAS VAI LĪDZSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS RADA TRANSPORTLĪDZEKĻI

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto transportlīdzekļiem ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvenču novadīto traucējumu līmeni, ko rada transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālam un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 16-2-1.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS.

JĀIZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testa iekārtas uzstādījums saskaņā ar CISPR 16-2-1 7.4.1. punktu, kā aprīkojumam, kas novietots uz grīdas.

3.2.   Stabilizācijas zemsprieguma tīkls, kurš jāizmanto transportlīdzekļa mērīšanā, noteikts CISPR 16-1-2 4.3. pantā.

Tīkla ekvivalenti

AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AN korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Katra AN mērījumu portā ir 50 Ω terminators.

AN novieto kā parādīts šā pielikuma papildinājuma 1.a līdz 1.d attēlā.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums tāda transportlīdzekļa savienojumam, kura konfigurācija ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, norādīta šā pielikuma papildinājuma 1.a līdz 1.d attēlā.

3.4.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 0,15 līdz 30 MHz.

4.2.   Mērījumus var veikt ar vidējiem un kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Robežvērtības ir noteiktas šo noteikumu 7.5. punktā.

7. tabula maiņstrāvas līnijām un 8. tabula līdzstrāvas līnijām. Ja tiek izmantoti maksimuma detektori, jāpielieto 20 dB korekcijas koeficients, kā noteikts CISPR 12.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

Papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Testa iekārtas uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas barošana bez sakariem)

1.a attēls

Image 49

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

1.b attēls

1.b attēls

Image 50

Virsskats

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

0,8 (+0,2/-0) m

0,5 m maks.

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Iezemēti tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām) |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| 6 | Mērījumu uztvērējs |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Iezemēti tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām)

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

6

Mērījumu uztvērējs

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS

Testa iekārtas uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa priekšpuses / pakaļpuses (maiņstrāvas barošana bez sakariem)

1.c attēls

1.c attēls

Image 51

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

1.d attēls

1.d attēls

Image 52

0,1 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

0,8 (+0,2/-0) m

0,5 m maks.

Virsskats

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Iezemēti tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām) |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| 6 | Mērījumu uztvērējs |

1

Testējamais transportlīdzeklis

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Iezemēti tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām)

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

6

Mērījumu uztvērējs

---

14. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) RADIOFREKVENČU NOVADĪTO TRAUCĒJUMU EMISIJĀM, KURAS TĪKLĀ UN TELESAKARU PIEKĻUVĒ RADA TRANSPORTLĪDZEKLIS

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto transportlīdzekļiem ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvenču novadīto traucējumu līmeni, ko rada transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā tīklā un telesakaru piekļuvē, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 22.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”. Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS.

JĀIZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testu veic saskaņā ar CISPR 22 5. punktu novadītām emisijām.

3.2.   Tīkla ekvivalents, kas jāizmanto transportlīdzekļa mērīšanā, noteikts CISPR 22 9.6.2. pantā.

Tīkla ekvivalents.

Sakaru vadu pievieno transportlīdzeklim, izmantojot IS.

IS nostiprina tieši uz iezemētās plates. IS korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Katra IS mērījumu portā ir 50 Ω terminators. IS novieto kā parādīts šā pielikuma papildinājuma 1.a līdz 1.d attēlā.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums tāda transportlīdzekļa savienojumam, kura konfigurācija ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, norādīta šā pielikuma papildinājuma 1.a līdz 1.d attēlā.

Ja nav iespējams garantēt transportlīdzekļa darbību IS uzstādīšanas dēļ, izmanto alternatīvu metodi, kas aprakstīta CISPR 22 (saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 2.a līdz 2.d attēlu).

3.4.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 0,15 līdz 30 MHz.

4.2.   Mērījumus var veikt ar vidējiem un kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Robežas ir norādītas 7.6. punkta 9. tabulā. Ja tiek izmantoti maksimuma detektori, jāpielieto 20 dB korekcijas koeficients, kā noteikts CISPR 12.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

Papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Testa iekārtas uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

1.a attēls

Image 53

0,8 (+0,2/-0) m

100 (+200/-0) mm

Pretskats

1.b attēls

1.b attēls

Image 54

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Virsskats

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis | 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne | 6 | Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) (sakaru līnijām) |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis | 7 | Lādēšanas stacija |
| 4 | Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām) | 8 | Mērījumu uztvērējs |

1

Testējamais transportlīdzeklis

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

2

Izolējoša pamatne

6

Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) (sakaru līnijām)

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

7

Lādēšanas stacija

4

Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām)

8

Mērījumu uztvērējs

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS

Testa piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota transportlīdzekļa priekšpusē/pakaļpusē (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

1.c attēls

1.c attēls

Image 55

Pretskats

0,8 (+0,2/-0) m

1.d attēls

1.d attēls

Image 56

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Virsskats

0,1 (+0,2/-0) m

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis | 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne | 6 | Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) (sakaru līnijām) |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis | 7 | Lādēšanas stacija |
| 4 | Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām) | 8 | Mērījumu uztvērējs |

1

Testējamais transportlīdzeklis

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

2

Izolējoša pamatne

6

Iezemēts tīkla ekvivalents(-i) (sakaru līnijām)

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

7

Lādēšanas stacija

4

Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām)

8

Mērījumu uztvērējs

2. attēls

2. attēls

Alternatīvi mērījumi transportlīdzeklim konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Alternatīvi mērījumi transportlīdzeklim konfigurācijā “
  REESS

Testa iekārtas uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota uz transportlīdzekļa sāna (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

2.a attēls

2.a attēls

Image 57

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

100 (+200/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

2.b attēls

2.b attēls

Image 58

200 (+100/-0) mm

Virsskats

500 (+100/-0) mm

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis | 7 | Lādēšanas stacija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne | 8 | Strāvas zonde |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis | 9 | Sakaru līnijas |
| 4 | Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām) | 10 | Mērījumu uztvērējs |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda | 11 | Kapacitatīvā sprieguma zonde |

1

Testējamais transportlīdzeklis

7

Lādēšanas stacija

2

Izolējoša pamatne

8

Strāvas zonde

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

9

Sakaru līnijas

4

Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām)

10

Mērījumu uztvērējs

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

11

Kapacitatīvā sprieguma zonde

Alternatīvi mērījumi transportlīdzeklim konfigurācijā “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

REESS

Testa iekārtas uzstādījuma piemērs transportlīdzeklim, ja kontaktdakša novietota transportlīdzekļa priekšpusē/pakaļpusē (maiņstrāvas vai līdzstrāvas barošana ar sakariem)

2.c attēls

2.c attēls

Image 59

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

0,8 (+0,2/-0) m

Pretskats

2.d attēls

2.d attēls

Image 60

500 (+100/-0) mm

200 (+100/-0) mm

Virsskats

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

0,5 m maks.

0,8 (+0,2/-0) m

Apzīmējumi

| 1 | Testējamais transportlīdzeklis | 7 | Lādēšanas stacija |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne | 8 | Strāvas zonde (jeb kapacitatīvā sprieguma zonde) |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis | 9 | Sakaru līnijas |
| 4 | Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām) | 10 | Mērījumu uztvērējs |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda | 11 | Kapacitatīvā sprieguma zonde |

1

Testējamais transportlīdzeklis

7

Lādēšanas stacija

2

Izolējoša pamatne

8

Strāvas zonde (jeb kapacitatīvā sprieguma zonde)

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

9

Sakaru līnijas

4

Iezemēti maiņstrāvas vai līdzstrāvas tīkla(-u) ekvivalenti (maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām)

10

Mērījumu uztvērējs

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

11

Kapacitatīvā sprieguma zonde

---

15. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE TRANSPORTLĪDZEKĻA NOTURĪBAI PRET MAIŅSTRĀVAS UN LĪDZSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS NOVADĪTIEM ELEKTRISKIEM ĪSLAICĪGIEM PĀREJAS/PIEPLŪDUMA TRAUCĒJUMIEM

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas tikai uz transportlīdzekli ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests plānots, lai demonstrētu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu noturību. Transportlīdzekli pakļauj transportlīdzekļa maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/pieplūduma traucējumiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā transportlīdzekli novēro.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-4.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA AR KONFIGURĀCIJU “REESS LĀDĒŠANAS REŽĪMĀ, KAS SAVIENOTA AR ELEKTROTĪKLU” STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ir bez kravas, izņemot vajadzīgo testa aprīkojumu.

2.1.1.   Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS un lādēšanas režīmā.

2.1.2.   Transportlīdzekļu testēšanas pamatapstākļi

Šajā punktā tiek noteikti obligātie testa apstākļi (ja tādi ir) un transportlīdzekļa noturības testu neatbilstības kritēriji. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt noturības funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| Testa nosacījumi transportlīdzeklim ar “REESS lādēšanas režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| REESS ir lādēšanas režīmā. Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības. | Transportlīdzeklis sāk kustēties |

Testa nosacījumi transportlīdzeklim ar “REESS lādēšanas režīmā”

Neatbilstības kritēriji

REESS ir lādēšanas režīmā. Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis sāk kustēties

2.1.3.   JĀIZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

2.2.   Novērojot transportlīdzekli, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, transportlīdzekļa ārpusi un pasažieru salonu novēro (piemēram, ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

3.   TESTA APRĪKOJUMS

3.1.   Testa aprīkojumā ietilpst atskaites iezemētā plate (ekranēta kamera nav vajadzīga), pārejas/pieplūduma ģenerators, piesaistes/atsaistes tīkls (CDN) un kapacitīvā savienošanas skava.

3.2.   Pārejas/pieplūduma ģenerators atbilst IEC 61000-4-4 6.1. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.3.   Piesaistes/atsaistes tīkls atbilst IEC 61000-4-4 6.2. punktā minētajiem nosacījumiem. Ja maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās nevar izmantot piesaistes/atsaistes tīklu, izmanto IEC 61000-4-4 6.3. punktā minēto kapacitīvo savienošanas skavu.

4.   TESTA IEKĀRTAS UZSTĀDĪJUMS

4.1.   Transportlīdzekļa testa iekārtas uzstādījuma pamatā ir laboratorijas tipa iekārtas uzstādījums, kas aprakstīts IEC 61000-4-4 7.2. punktā.

4.2.   Transportlīdzekli novieto tieši uz iezemētās plates.

4.3.   Tehniskais dienests veic testu, kā paredzēts šo noteikumu 7.7.2.1. punktā.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu var izvēlēties neveikt testu, lai apstiprinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šajā pielikumā minētajām prasībām.

5.   VAJADZĪGĀ TESTA LĪMEŅA RADĪŠANA

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-4 izmanto, lai ieviestu testa līmeņa prasības.

5.1.2.   Testa posms

Transportlīdzekli novieto tieši uz iezemētās plates. Transportlīdzekļa maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām piemēro elektrisku īslaicīgu pāreju/pieplūdumu (EFT/B) parastā režīmā, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā.

Testa iekārtas uzstādījumu norāda testa protokolā.

Papildinājums

1. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots ar maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām

Image 61

Transportlīdzekļa testa uzstādījums elektriskas īslaicīgas pārejas/pieplūduma testam

maiņstr. /līdzstr tīkls

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

EFT/B ģenerators

Filtrs

CDN

0,8 (+0,2/-0) m

---

16. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE TRANSPORTLĪDZEKĻA NOTURĪBAI PRET MAIŅSTRĀVAS VAI LĪDZSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS NOVADĪTIEM PĀRSPRIEGUMA IMPULSIEM

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai transportlīdzekļiem. Šī metode attiecas tikai uz transportlīdzekli ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests plānots, lai demonstrētu transportlīdzekļa elektronisko sistēmu noturību. Transportlīdzekli pakļauj maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā transportlīdzekli novēro.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-5.

2.   TRANSPORTLĪDZEKĻA AR KONFIGURĀCIJU “REESS LĀDĒŠANAS REŽĪMĀ, KAS SAVIENOTA AR ELEKTROTĪKLU” STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   Transportlīdzeklis ir bez kravas, izņemot vajadzīgo testa aprīkojumu.

2.1.1.   Transportlīdzeklis ir nobloķēts, dzinējs IZSLĒGTS un lādēšanas režīmā.

2.1.2.   Transportlīdzekļu testēšanas pamataapstākļi

Šajā punktā tiek noteikti obligātie testa apstākļi (ja tādi ir) un transportlīdzekļa noturības testu neatbilstības kritēriji. Citas transportlīdzekļa sistēmas, kuras var ietekmēt noturības funkcijas, testē veidā, par kādu vienojies ražotājs ar tehnisko dienestu.

| Testa nosacījumi transportlīdzeklim ar “REESS lādēšanas režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| REESS ir lādēšanas režīmā. Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības. | Transportlīdzeklis sāk kustēties. |

Testa nosacījumi transportlīdzeklim ar “REESS lādēšanas režīmā”

Neatbilstības kritēriji

REESS ir lādēšanas režīmā. Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu). Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Transportlīdzeklis sāk kustēties.

2.1.3.   JĀIZSLĒDZ visas citas iekārtas, kuras vadītājs vai pasažieris var pastāvīgi ieslēgt.

2.2.   Novērojot transportlīdzekli, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, transportlīdzekļa ārpusi un pasažieru salonu novēro (piemēram, ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

3.   TESTA APRĪKOJUMS

3.1.   Testa aprīkojumā ietilpst atskaites iezemētā plate (ekranēta kamera nav vajadzīga), pārsprieguma impulsa ģenerators un piesaistes/atsaistes tīkls (CDN).

3.2.   Impulsa ģenerators atbilst IEC 61000-4-5 6.1. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.3.   Piesaistes/atsaistes tīkls atbilst IEC 61000-4-5 6.3. punktā minētajiem nosacījumiem.

4.   TESTA IEKĀRTAS UZSTĀDĪJUMS

4.1.   Transportlīdzekļa testa iekārtas uzstādījuma pamatā ir iekārtas uzstādījums, kas aprakstīts IEC 61000-4-5 7.2. punktā.

4.2.   Transportlīdzekli novieto tieši uz iezemētās plates.

4.3.   Tehniskais dienests veic testu, kā paredzēts šo noteikumu 7.8.2.1. punktā.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu var izvēlēties neveikt testu, lai apstiprinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šajā pielikumā minētajām prasībām.

5.   VAJADZĪGĀ TESTA LĪMEŅA RADĪŠANA

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-5 izmanto, lai ieviestu testa līmeņa prasības.

5.1.2.   Testa posms

Transportlīdzekli novieto tieši uz iezemētās plates. Transportlīdzekļa maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām piemēro elektriskos pārsprieguma impulsus starp katru līniju un zemi un starp līnijām, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma papildinājuma 1. līdz 4. attēlā.

Testa iekārtas uzstādījumu norāda testa protokolā.

Papildinājums

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

1. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp maiņstrāvas vai līdzstrāvas (vienfāzes) elektrolīnijām

Image 62

Atskaites zemējums

maiņstr. /līdzstr tīkls

Impulsa ģenerators

CDN

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

0,8 (+0,2/-0) m

2. attēls

2. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp katru līniju un zemējumu maiņstrāvas vai līdzstrāvas (vienfāzes) elektrolīnijām

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS

Image 63

maiņstr. /līdzstr tīkls

Atskaites zemējums

CDN

Impulsa ģenerators

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

0,8 (+0,2/-0) m

3. attēls

3. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp maiņstrāvas (trīsfāzu) elektrolīnijām

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS

Image 64

maiņstr. tīkls

0,8 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

Atskaites zemējums

CDN

Impulsa ģenerators

4. attēls

4. attēls

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp katru līniju un zemējumu maiņstrāvas (trīsfāzu) elektrolīnijām

Transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS

Image 65

Atskaites zemējums

maiņstr. tīkls

Impulsa ģenerators

0,8 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no mašīnas virsbūves

CDN

---

17. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) HARMONIKU EMISIJĀM, KURAS MAIŅSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS RADA ESA

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu to harmoniku līmeni, ko rada ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, tests veicams saskaņā ar:

| a) | IEC 61000-3-2 ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A uz fāzi A klases aprīkojumam; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-2 ieejas strāvai lādēšanas režīmā ≤ 16 A uz fāzi A klases aprīkojumam;

| b) | IEC 61000-3-12 ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-12 ieejas strāvai lādēšanas režīmā > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi.

2.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   
  ESA ir ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu).

Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Mērījumi notiek novērojumu laikā, ko izmanto kvazistacionāram aprīkojumam, kā noteikts IEC 61000-3-2 4. tabulā.

3.2.   Testa iekārtas uzstādījums vienfāzes ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” norādīta šā pielikuma 1. papildinājuma 1. attēlā.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums trīsfāzu ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” norādīta šā pielikuma papildinājuma 2. attēlā.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Strāvas pāra un nepāra harmoniku mērījumus veic līdz pat četrdesmitajai harmonikai.

4.2.   Robežas vienfāzes vai trīsfāzu ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu ≤ 16 A uz fāzi norādītas šo noteikumu 7.11.2.1. punktā, 10. tabulā.

4.3.   Robežas vienfāzes ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi norādītas šo noteikumu 7.11.2.2. punktā, 11. tabulā.

4.4.   Robežas trīsfāzu ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi norādītas šo noteikumu 7.11.2.2. punktā, 12. tabulā.

4.5.   Ja izpildās vismaz viens no trim a), b), c) nosacījumiem, kas aprakstīti IEC 61000-3-12 5.2. punktā, robežu noteikšanai attiecībā uz trīsfāzu ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi, var izmantot šo noteikumu 7.11.2.2. punkta, 13. tabulā dotās robežas.

Papildinājums

1. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – vienfāzes testa iekārtas uzstādījums

Maksimālais kabeļa garums 10 m

Iekšējās pretestības ZS elektroapgāde un ķēdes spriegums bez slodzes G

ESA

Mērīšanas iekārta ar ieejas pretestību ZM

2. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – trīsfāzu testa iekārtas uzstādījums

Iekšējās pretestības ZS elektroapgāde un ķēdes spriegums bez slodzes G

ESA

Maksimālais kabeļa garums 10 m

Mērīšanas iekārta ar ieejas pretestību ZM

---

18. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) SPRIEGUMA IZMAIŅU, SPRIEGUMA SVĀRSTĪBU UN MIRGOŠANAS EMISIJĀM, KURAS MAIŅSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS RADA ESA

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu to sprieguma izmaiņu, sprieguma svārstību un mirgošanas līmeni, ko rada ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā maiņstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, tests veicams saskaņā ar:

| a) | IEC 61000-3-3 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

IEC 61000-3-3 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem;

| b) | IEC 61000-3-11 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un ar slēguma nosacījumiem. |
| --- | --- |

b)

IEC 61000-3-11 nominālai strāvai “REESS lādēšanas režīmā” > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un ar slēguma nosacījumiem.

2.   ESA STĀVOKLIS PĀRBAUŽU LAIKĀ

2.1.   
  ESA ir ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu).

Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testus ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar nominālo jaudu ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem veic saskaņā ar IEC 61000-3-3 4. punktu.

3.2.   Testus ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar nominālo jaudu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem veic saskaņā ar IEC 61000-3-11 6. punktu.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” norādīta šā pielikuma papildinājuma 1.a un 1.b attēlā.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Rādītāji, kas jānosaka laika jomā, ir “īstermiņa mirgošanas vērtība”, “ilgtermiņa mirgošanas vērtība” un “sprieguma relatīvā novirze”.

4.2.   Robežas ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu ≤ 16 A uz fāzi un bez slēguma nosacījumiem norādītas šo noteikumu 7.12.2.1. punktā.

4.3.   Robežas ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” ar ieejas strāvu > 16 A un ≤ 75 A uz fāzi un ar slēguma nosacījumiem norādītas šo noteikumu 7.12.2.2. punktā.

Papildinājums

1.a attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – vienfāzes testa iekārtas uzstādījums

Elektroapgāde ar ķēdes spriegumu bez slodzes G un (RP + j XP ) pretestība

Mērīšanas iekārt

ESA

1.b attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” – trīsfāzu testa iekārtas uzstādījums

Elektroapgāde ar ķēdes spriegumu bez slodzes G un (RP + j XP) pretestība

ESA

Mērīšanas iekārta

---

19. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) RADIOFREKVENČU NOVADĪTO TRAUCĒJUMU EMISIJĀM, KURAS MAIŅSTRĀVAS VAI LĪDZSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS RADA ESA

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvenču novadīto traucējumu līmeni, ko rada ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālam un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 16-2-1.

2.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   
  ESA ir ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas).

Ja testu neveic ar REESS, ESA testē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testa iekārtas uzstādījums saskaņā ar CISPR 16-2-1 7.4.1. punktu, kā aprīkojumam, kas novietots uz galda.

3.2.   Stabilizācijas zemsprieguma tīkls, kurš jāizmanto transportlīdzekļa sastāvdaļu mērīšanā, noteikts CISPR 16-1-2 4.3. pantā.

Tīkla ekvivalenti

AN nostiprina tieši uz iezemētās plates. AN korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītās emisijas mēra pēc kārtas katrā elektrolīnijā, pievienojot mērījumu uztvērēju attiecīgā AN mērījumu portam, kur AN mērījumu portā ir 50 Ω terminators.

AN novieto priekšā, tai pašā transportlīdzekļa pusē, kur ir lādēšanas kontaktdakša.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums tāda ESA savienojumam, kura konfigurācija ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, norādīta šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā.

3.4.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |
| Piezīme: Emisijām, kuras rada bezkontakta kolektormotori bez elektroniskā vadības bloka, maksimālais soļa lielums var tikt palielināts līdz piecām reizēm joslas platuma. |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

Piezīme: Emisijām, kuras rada bezkontakta kolektormotori bez elektroniskā vadības bloka, maksimālais soļa lielums var tikt palielināts līdz piecām reizēm joslas platuma.

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 0,15 līdz 30 MHz.

4.2   Mērījumus var veikt ar vidējiem un kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Maiņstrāvas līniju robežas ir dotas šo noteikumu 7.13.2.1. punktā, 14. tabulā un līdzstrāvas līniju – šo noteikumu 7.13.2.2. punktā, 15. tabulā Ja tiek izmantoti maksimuma detektori, jāpielieto 20 dB korekcijas koeficients, kā noteikts CISPR 12.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

Papildinājums

1. attēls

ESA ar konfigurāciju“
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Iezemēta plakne

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no ESA virsbūves

Elektroapgādes tīkls

Tīkla ekvivalents

0,8 (+0,2/-0) m

ESA

Apzīmējumi

| 1 | Testējamā ESA |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas kabelis |
| 4 | Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla(-u) ekvivalents |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| 6 | Mērījumu uztvērējs |

1

Testējamā ESA

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas kabelis

4

Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla(-u) ekvivalents

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

6

Mērījumu uztvērējs

---

20. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE(-ES) RADIOFREKVENČU NOVADĪTO TRAUCĒJUMU EMISIJĀM, KURAS TĪKLĀ UN TELESAKARU PIEKĻUVĒ RADA ESA

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

1.2.   Testa metode

Šis tests paredzēts, lai mērītu radiofrekvenču novadīto traucējumu līmeni, ko rada transportlīdzeklis ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” tā tīklā un telesakaru piekļuvē, un lai nodrošinātu atbilstību dzīvojamām, komerciālām un vieglās rūpniecības vidēm.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar CISPR 22.

2.   ESA STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   
  ESA ir ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas).

Ja testu neveic ar REESS, ESA testē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 80 % apmērā no tās nominālās vērtības.

3.   TESTĒŠANAS KĀRTĪBA

3.1.   Testus veic saskaņā ar CISPR 22 8. un 9. punktu novadītām emisijām.

3.2.   Tīkla ekvivalents

Sakaru vadu pievieno ESA, izmantojot caur tīkla ekvivalentu (IS).

Tīkla ekvivalents (IS), kas jāpieslēdz tīklam, un sakaru kabeļi ir definēti CISPR 22 9.6.2. punktā.

IS nostiprina tieši uz iezemētās plates. IS korpusu piestiprina iezemētajai platei.

Tīklā un telesakaru līnijās novadītās emisijas mēra pēc kārtas katrā līnijā, pievienojot mērījumu uztvērēju attiecīgā IS mērījumu portam, kur IS mērījumu portā ir 50 Ω terminators.

AN novieto priekšā, tai pašā transportlīdzekļa pusē, kur ir lādēšanas kontaktdakša.

3.3.   Testa iekārtas uzstādījums tāda ESA savienojumam, kura konfigurācija ir “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”, norādīta šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā.

3.4.   Mērījumus veic ar spektrometru vai skenēšanas rezultātu uztvērēju. Izmantojamie parametri noteikti 1. un 2. tabulā.

1. tabula

Spektra analīzes parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 6 dB | Skenēšanas laiks | RBW pie – 3 dB | Skenēšanas laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9/10 kHz | 10 s/MHz | 9 kHz | 200 s/MHz | 9/10 kHz | 10 s/MHz |
| Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW). |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 6 dB

Skenēšanas laiks

RBW pie – 3 dB

Skenēšanas laiks

no 0,15 līdz 30

9/10 kHz

10 s/MHz

9 kHz

200 s/MHz

9/10 kHz

10 s/MHz

Piezīme: Ja spektrometru izmanto maksimuma mērījumiem, tad video caurlaides joslas platums ir vismaz trīs reizes lielāks nekā joslas izšķiršanas spēja (RBW).

2. tabula

Skenēšanas uztvērēja parametri

| Frekvenču diapazons
  MHz | Maksimuma detektors | Kvazimaksimuma detektors | Vidusmēra detektors |
| --- | --- | --- | --- |
| BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks | BW pie – 6 dB | Soļa lielums (1) | Aiztures laiks |
| no 0,15 līdz 30 | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms | 9 kHz | 5 kHz | 1 s | 9 kHz | 5 kHz | 50 ms |

Frekvenču diapazons

MHz

Maksimuma detektors

Kvazimaksimuma detektors

Vidusmēra detektors

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

BW pie – 6 dB

Soļa lielums (1)

Aiztures laiks

no 0,15 līdz 30

9 kHz

5 kHz

50 ms

9 kHz

5 kHz

1 s

9 kHz

5 kHz

50 ms

4.   TESTA PRASĪBAS

4.1.   Robežas attiecas uz mērījumiem, kas veikti daļējas bezatbalss kamerā vai āra testa laukumā visā frekvenču diapazonā no 0,15 līdz 30 MHz.

4.2.   Mērījumus var veikt ar vidējiem un kvazimaksimuma vai maksimuma detektoriem. Robežvērtības ir noteiktas šo noteikumu 7.14.2.1. punktā, 16. tabulā. Ja tiek izmantoti maksimuma detektori, jāpielieto 20 dB korekcijas koeficients, kā noteikts CISPR 12.

---

(1)  Platjoslas traucējumiem maksimālo frekvences soļa lielumu var palielināt līdz lielumam, kas nav lielāks par joslas platumu.

Papildinājums

1. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

0,5 m maks.

Iezemēta plakne

0,8 (+0,2/-0) m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no ESA virsbūves

Virsskats

ESA

Apzīmējumi

| 1 | Testējamā ESA |
| --- | --- |
| 2 | Izolējoša pamatne |
| 3 | Lādēšanas / sakaru kabelis |
| 4 | Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla(-u) ekvivalents |
| 5 | Elektrības tīkla kontaktligzda |
| 6 | Iezemēta līnijas tīkla ekvivalents(-i) |
| 7 | Lādēšanas stacija |
| 8. | Mērījumu uztvērējs |

1

Testējamā ESA

2

Izolējoša pamatne

3

Lādēšanas / sakaru kabelis

4

Maiņstrāvas vai līdzstrāvas iezemēts tīkla(-u) ekvivalents

5

Elektrības tīkla kontaktligzda

6

Iezemēta līnijas tīkla ekvivalents(-i)

7

Lādēšanas stacija

8.

Mērījumu uztvērējs

---

21. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE ESA NOTURĪBAI PRET MAIŅSTRĀVAS VAI LĪDZSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS NOVADĪTIEM ELEKTRISKIEM ĪSLAICĪGIEM PĀREJAS/PIEPLŪDUMA TRAUCĒJUMIEM

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai ESA. Šo testa metodi izmanto tikai ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests plānots, lai demonstrētu ESA noturību. ESA pakļauj ESA maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem elektriskiem īslaicīgiem pārejas/pieplūduma traucējumiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā ESA novēro.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-4.

2.   ESA AR KONFIGURĀCIJU “REESS LĀDĒŠANAS REŽĪMĀ, KAS SAVIENOTA AR ELEKTROTĪKLU” STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   ESA testēšanas pamatapstākļi

Šajā punktā tiek noteikti obligātie testa apstākļi (ja tādi ir) un neatbilstības kritēriji ESA noturības testiem.

| Testa nosacījumi ESA ar “REESS lādēšanas režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| ESA ir ar konfigurāciju “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.
  Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu).
  Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības. | Nepareizi lādēšanas apstākļi
  (piemēram, strāvas pārslodze, pārspriegojums) |

Testa nosacījumi ESA ar “REESS lādēšanas režīmā”

Neatbilstības kritēriji

ESA ir ar konfigurāciju “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākos laika sprīžos, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju, pirms sāk nākamās apakšjoslas mērījumu).

Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Nepareizi lādēšanas apstākļi

(piemēram, strāvas pārslodze, pārspriegojums)

2.2.   Novērojot ESA, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, ESA novēro (piemēram, ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

3.   TESTA APRĪKOJUMS

3.1.   Testa aprīkojumā ietilpst atskaites iezemētā plate (ekranēta kamera nav vajadzīga), pārejas/pieplūduma ģenerators, piesaistes/atsaistes tīkls (CDN) un kapacitīvā savienošanas skava.

3.2.   Pārejas/pieplūduma ģenerators atbilst IEC 61000-4-4 6.1. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.3.   Piesaistes/atsaistes tīkls atbilst IEC 61000-4-4 6.2. punktā minētajiem nosacījumiem. Ja maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijās nevar izmantot piesaistes/atsaistes tīklu, izmanto IEC 61000-4-4 6.3. punktā minēto kapacitīvo savienošanas skavu.

4.   TESTA IEKĀRTAS UZSTĀDĪJUMS

4.1.   
  ESA testa iekārtas uzstādījuma pamatā ir laboratorijas tipa iekārtas uzstādījums, kas aprakstīts IEC 61000-4-4 7.2. punktā.

4.2.   
  ESA novieto tieši uz iezemētās plates.

4.3.   Tehniskais dienests veic testu, kā paredzēts šo noteikumu 7.15.2.1. punktā.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu var izvēlēties neveikt testu, lai apstiprinātu, ka ESA atbilst šajā pielikumā minētajām prasībām.

5.   VAJADZĪGĀ TESTA LĪMEŅA RADĪŠANA

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-4 izmanto, lai ieviestu testa līmeņa prasības.

5.1.2.   Testa posms

ESA novieto tieši uz iezemētās plates. ESA maiņstrāvas vai līdzstrāvas elektrolīnijām piemēro elektrisku īslaicīgu pāreju/pieplūdumu (EFT/B) parastā režīmā, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā.

Testa iekārtas uzstādījumu norāda testa protokolā.

Papildinājums

1. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

Filtri

EFT / B ģenerators

0,5 ± 0,05 m

Ja kabelis garāks par 1 m, to saloka “z” formā, 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 100 mm no ESA virsbūves

Elektroapgādes tīkls

CDN

ESA

---

22. PIELIKUMS

TESTĒŠANAS METODE ESA NOTURĪBAI PRET MAIŅSTRĀVAS VAI LĪDZSTRĀVAS ELEKTROLĪNIJĀS NOVADĪTIEM PĀRSPRIEGUMA IMPULSIEM

1.   VISPĀRĪGI

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīto testa metodi izmanto tikai ESA. Šo testa metodi izmanto tikai ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

1.2.   Testa metode

Šis tests plānots, lai demonstrētu ESA noturību. ESA pakļauj tās maiņstrāvas un līdzstrāvas elektrolīnijās novadītiem pārsprieguma impulsiem, kā aprakstīts šajā pielikumā. Testu laikā ESA novēro.

Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, testu veic saskaņā ar IEC 61000-4-5.

2.   ESA AR KONFIGURĀCIJU “REESS LĀDĒŠANAS REŽĪMĀ, KAS SAVIENOTA AR ELEKTROTĪKLU” STĀVOKLIS TESTU LAIKĀ

2.1.   
  ESA ir lādēšanas režīmā.

2.1.2.   ESA testēšanas pamata apstākļi

Šajā punktā tiek noteikti obligātie testa apstākļi (ja tādi ir) un neatbilstības kritēriji ESA noturības testiem.

| Testa nosacījumi ESA ar “REESS lādēšanas režīmā” | Neatbilstības kritēriji |
| --- | --- |
| ESA ir ar konfigurāciju “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.
  Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas).
  Ja testu neveic ar REESS, ESA testē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības. | Nepareizi lādēšanas apstākļi
  (piemēram, strāvas pārslodze, pārspriegojums) |

Testa nosacījumi ESA ar “REESS lādēšanas režīmā”

Neatbilstības kritēriji

ESA ir ar konfigurāciju “REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”.

Vilces baterijas uzlādes stāvoklis (SOC) paliek starp 20 % un 80 % no maksimālā SOC visā frekvenču diapazona mērījumu laikā (tādēļ var būt vajadzīgs sadalīt mērījumu vairākās apakšjoslās, kad ir nepieciešams izlādēt transportlīdzekļa vilces bateriju pirms sāk nākamās apakšjoslas).

Ja testu neveic ar REESS, ESA testē ar nominālo strāvu. Ja var regulēt strāvas patēriņu, tad strāvu noregulē vismaz 20 % apmērā no tās nominālās vērtības.

Nepareizi lādēšanas apstākļi

(piemēram, strāvas pārslodze, pārspriegojums)

2.2.   Novērojot ESA, izmanto tikai tādu aprīkojumu, kas nerada traucējumus. Lai konstatētu, vai šā pielikuma prasības tiek ievērotas, ESA novēro (piemēram, ar videokameru(-ām), mikrofonu u. c.).

3.   TESTA APRĪKOJUMS

3.1.   Testa aprīkojumā ietilpst atskaites iezemētā plate (ekranēta kamera nav vajadzīga), pārsprieguma impulsa ģenerators un piesaistes/atsaistes tīkls (CDN).

3.2.   Impulsa ģenerators atbilst IEC 61000-4-5 6.1. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.3.   Piesaistes/atsaistes tīkls atbilst IEC 61000-4-5 6.3. punktā minētajiem nosacījumiem.

4.   TESTA IEKĀRTAS UZSTĀDĪJUMS

4.1.   
  ESA testa iekārtas uzstādījuma pamatā ir iekārtas uzstādījums, kas aprakstīts IEC 61000-4-5 7.2. punktā.

4.2.   
  ESA novieto tieši uz iezemētās plates.

4.3.   Tehniskais dienests veic testu, kā paredzēts šo noteikumu 7.16.2.1. punktā.

Ja ražotājs nodrošina datus par mērījumiem no testēšanas laboratorijas, kas akreditēta saskaņā ar ISO 17025 attiecīgajām daļām un ko atzinusi tipa apstiprinātāja iestāde, tad tehniskais dienests kā alternatīvu var izvēlēties neveikt testu, lai apstiprinātu, ka ESA atbilst šajā pielikumā minētajām prasībām.

5.   VAJADZĪGĀ TESTA LĪMEŅA RADĪŠANA

5.1.   Testa metodoloģija

5.1.1.   Testa metodi saskaņā ar IEC 61000-4-5 izmanto, lai ieviestu testa līmeņa prasības.

5.1.2.   Testa posms

ESA novieto tieši uz iezemētās plates. ESA maiņstrāvas/līdzstrāvas elektrolīnijām piemēro elektriskos pārsprieguma impulsus starp katru līniju un zemi un starp līnijām, izmantojot CDN, kā aprakstīts šā pielikuma papildinājuma 1. līdz 4. attēlā.

Testa iekārtas uzstādījumu norāda testa protokolā.

Papildinājums

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu”

1. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp maiņstrāvas vai līdzstrāvas (vienfāzes) elektrolīnijām

maiņstr. /līdzstr. tīkl

ESA

Kabelis (saīsina vajadzīgā garumā), 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 10 cm no ESA virsbūves

Maksimālais garums 2 m

CDN

Atskaites zemējums

Impulsa ģenerators

2. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp katru līniju un zemējumu maiņstrāvas vai līdzstrāvas (vienfāzes) elektrolīnijām

Atskaites zemējums

maiņstr./ līdzstr. tīkls

ESA

Maksimālais garums 2 m

Impulsa ģenerators

CDN

Kabelis (saīsina vajadzīgā garumā), 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 10 cm no ESA virsbūves

3. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp maiņstrāvas (trīsfāzu) elektrolīnijām

CDN

Atskaites zemējums

Kabelis (saīsina vajadzīgā garumā), 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 10 cm no ESA virsbūves

Maksimālais garums 2 m

ESA

maiņstr. tīkls

Impulsa ģenerators

4. attēls

ESA ar konfigurāciju “
  REESS lādēšanas režīmā, kas savienota ar elektrotīklu” savienots starp katru līniju un zemējumu maiņstrāvas (trīsfāzu) elektrolīnijām

CDN

ESA

Maksimālais garums 2 m

Kabelis (saīsina vajadzīgā garumā), 100 ± 25 mm virs zemes un vismaz 10 cm no ESA virsbūves

Atskaites zemējums

Impulsa ģenerators

maiņstr. tīkls

---