# Uradni list L 89/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.089.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 89 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5627. marec 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.089.slv

Uradni list

Evropske unije

L 89

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5627. marec 2013

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 12 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja | 1 |
| | * | Spremembe 2013 Pravilnika št. 58 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo: I. Naprav za zaščito pred podletom od zadaj – II. Vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od zadaj – III. Vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od zadaj | 34 |
| | * | Pravilnik št. 62 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo motornih vozil s krmilom glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo | 37 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 12 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja

1

*

Spremembe 2013 Pravilnika št. 58 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo: I. Naprav za zaščito pred podletom od zadaj – II. Vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od zadaj – III. Vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od zadaj

34

*

Pravilnik št. 62 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo motornih vozil s krmilom glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo

37

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 27.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 12 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo vozil v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatek 1 k spremembam 04 – začetek veljavnosti: 26. julij 2012

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskusi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Navodila |
| --- | --- |

10.

| 11. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijski organov |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

13.

PRILOGE

| PRILOGA 1A | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja v skladu s Pravilnikom št. 12 |
| --- | --- |

PRILOGA 1A

| PRILOGA 1B | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja v skladu z zadevnim delom Pravilnika št. 12 |
| --- | --- |

PRILOGA 1B

| PRILOGA 2 | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

PRILOGA 2

| PRILOGA 3 | Preskus čelnega trčenja ob oviro |
| --- | --- |

PRILOGA 3

| PRILOGA 4 | Preskus s preskusnim telesom |
| --- | --- |

PRILOGA 4

| Dodatek: | Preskusno telo |
| --- | --- |

Dodatek:

| PRILOGA 5 | Preskus s preskusno glavo |
| --- | --- |

PRILOGA 5

| PRILOGA 6 | Postopek za določanje točke H in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih |
| --- | --- |

PRILOGA 6

| Dodatek 1: | Opis tridimenzionalne naprave za določanje točke „H“ |
| --- | --- |

Dodatek 1:

| Dodatek 2: | Tridimenzionalni referenčni sistem |
| --- | --- |

Dodatek 2:

| Dodatek 3: | Referenčni podatki za sedežna mesta |
| --- | --- |

Dodatek 3:

| PRILOGA 7 | Preskusni postopki za zaščito potnikov v vozilih na električno energijo pred visoko napetostjo in razlitjem elektrolita |
| --- | --- |

PRILOGA 7

| Dodatek: | Spojeni preskusni zobci (IPXXB) |
| --- | --- |

Dodatek:

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za delovanje krmilnega mehanizma in električni pogonski sistem, ki deluje na visoko napetost, ter visokonapetostne sestavne dele in sisteme, galvansko spojene z visokonapetostnim vodilom električnega pogonskega sistema, motornih vozil kategorije M1 in vozil kategorije N1 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 1 500 kg, v zvezi z zaščito oseb v vozilu pri čelnem trčenju. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za delovanje krmilnega mehanizma in električni pogonski sistem, ki deluje na visoko napetost, ter visokonapetostne sestavne dele in sisteme, galvansko spojene z visokonapetostnim vodilom električnega pogonskega sistema, motornih vozil kategorije M1 in vozil kategorije N1 z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 1 500 kg, v zvezi z zaščito oseb v vozilu pri čelnem trčenju.

| 1.2 | Na zahtevo proizvajalca se lahko na podlagi tega pravilnika homologirajo tudi druga vozila, ki niso navedena v zgornjem odstavku 1.1. |
| --- | --- |

1.2

Na zahtevo proizvajalca se lahko na podlagi tega pravilnika homologirajo tudi druga vozila, ki niso navedena v zgornjem odstavku 1.1.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku se uporabljajo naslednje opredelitve:

2.1   „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja;

2.2   „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih značilnostih, kot so:

2.2.1   vozilo s pogonom izključno na motor z notranjim izgorevanjem:

| 2.2.1.1 | konstrukcija, mere, oblika in sestavni material dela vozila pred napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

2.2.1.1

konstrukcija, mere, oblika in sestavni material dela vozila pred napravo za upravljanje krmilja;

| 2.2.1.2 | masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18; |
| --- | --- |

2.2.1.2

masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18;

2.2.2   vozilo s pogonom na elektromotor:

| 2.2.2.1 | konstrukcija, mere, oblika in sestavni material dela vozila pred napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

2.2.2.1

konstrukcija, mere, oblika in sestavni material dela vozila pred napravo za upravljanje krmilja;

| 2.2.2.2 | mesta sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, če vplivajo negativno na rezultat preskusa trčenja, predpisanega v tem pravilniku; |
| --- | --- |

2.2.2.2

mesta sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, če vplivajo negativno na rezultat preskusa trčenja, predpisanega v tem pravilniku;

| 2.2.2.3 | masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18; |
| --- | --- |

2.2.2.3

masa vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot je opredeljena spodaj v odstavku 2.18;

2.3   „homologacija naprave za upravljanje krmilja“ pomeni homologacijo tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja;

2.4   „tip naprave za upravljanje krmilja“ pomeni kategorijo naprav za upravljanje krmilja, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:

| 2.4.1 | konstrukcija, mere, oblika in sestavni materiali; |
| --- | --- |

2.4.1

konstrukcija, mere, oblika in sestavni materiali;

2.5   „naprava za upravljanje krmilja“ pomeni krmilno napravo, navadno volan, ki jo aktivira voznik;

2.6   „univerzalna naprava za upravljanje krmilja“ pomeni napravo za upravljanje krmilja, ki jo je mogoče vgraditi v več homologiranih tipov vozil, pri čemer razlike v pritrditvi naprave za upravljanje krmilja na volanski drog ne vplivajo na obnašanje naprave za upravljanje krmilja pri trčenju;

2.7   „zračna blazina“ pomeni prožno blazino, ki je oblikovana tako, da se pod pritiskom napolni s plinom, in je:

| 2.7.1 | oblikovana za zaščito voznika pred udarcem ob napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

2.7.1

oblikovana za zaščito voznika pred udarcem ob napravo za upravljanje krmilja;

| 2.7.2 | napihnjena z napravo, ki se sproži pri trčenju vozila; |
| --- | --- |

2.7.2

napihnjena z napravo, ki se sproži pri trčenju vozila;

2.8   „obod naprave za upravljanje krmilja“ pomeni skoraj okrogel zunanji obroč naprave za upravljanje krmilja, ki ga voznik med vožnjo ponavadi drži z roko;

2.9   „napera“ pomeni palico, ki povezuje obod naprave za upravljanje krmilja s pestom volana;

2.10   „pesto“ pomeni tisti del naprave za upravljanje krmilja, ponavadi na sredini, ki:

| 2.10.1 | povezuje napravo za upravljanje krmilja s krmilnim drogom, |
| --- | --- |

2.10.1

povezuje napravo za upravljanje krmilja s krmilnim drogom,

| 2.10.2 | prenaša navor z naprave za upravljanje krmilja na krmilni drog; |
| --- | --- |

2.10.2

prenaša navor z naprave za upravljanje krmilja na krmilni drog;

2.11   „središče pesta naprave za upravljanje krmilja“ pomeni točko na površini pesta, ki leži v osi krmilnega droga;

2.12   „ravnina naprave za upravljanje krmilja“ pomeni pri volanu ravno površino, ki deli obod volana na dva enaka dela med voznika in sprednji del vozila;

2.13   „krmilni drog“ pomeni sestavni del, ki na krmilno gonilo prenaša navor, ki deluje na napravo za upravljanje krmilja;

2.14   „volanski drog“ pomeni ohišje, ki obdaja krmilni drog.

2.15   „krmilni mehanizem“ pomeni celoto, ki združuje napravo za upravljanje krmilja, volanski drog, montažne dodatke, krmilni drog, ohišje krmilnega gonila in vse druge sestavne dele, namenjene dodatni absorpciji energije pri trčenju ob napravo za upravljanje krmilja.

2.16   Potniški prostor

2.16.1   „potniški prostor glede na zaščito oseb“ pomeni prostor za namestitev oseb v vozilu, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja stekla in prednja pregradna stena ter ravnina, ki poteka skozi zadnjo pregradno steno potniškega prostora, oziroma ravnina, ki poteka skozi oporo naslonov zadnjih sedežev;

2.16.2   „potniški prostor za oceno električne varnosti“ pomeni prostor za namestitev oseb v vozilu, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja stekla, prednja pregradna stena in zadnja pregradna stena ali zadnja vrata ter pregrade in ohišja za električno zaščito pogonskega sistema pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo;

2.17   „udarna naprava“ je sestavljena iz toge polkrožne udarne glave premera 165 mm v skladu z odstavkom 3 Priloge 5 k temu pravilniku;

2.18   „masa vozila v stanju, pripravljenega za vožnjo,“ pomeni maso praznega in neobremenjenega vozila, vendar z gorivom, hladilno tekočino, mazivi, orodjem ter rezervnim kolesom, če ga je proizvajalec vozila predvidel kot standardno opremo, ter s sistemom za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja;

2.19   „visoka napetost“ pomeni razvrstitev električnega sestavnega dela ali tokokroga, če je njegova delovna napetost > 60 V in ≤ 1 500 V enosmernega toka (DC) ali > 30 V in ≤ 1 000 V izmeničnega toka (AC) efektivne vrednosti (r.m.s.);

2.20   „sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja“ pomeni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki zagotavlja električno energijo za pogon;

2.21   „pregrada za električno zaščito“ pomeni del, ki ščiti pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo;

2.22   „električni pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog, ki vključuje pogonski motor oziroma motorje in lahko vključuje sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, sistem za pretvorbo električne energije, elektronske pretvornike, ustrezne kable in konektorje ter priklopni sistem za napajanje sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja;

2.23   „deli pod napetostjo“ pomenijo prevodne dele, ki so pri običajni uporabi oskrbovani z električno energijo;

2.24   „izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga je mogoče dotakniti v skladu z določbami zaščite IPXXB in ki zaradi napake v izolaciji pride pod napetost. To vključuje dele pod pokrovom, ki jih je mogoče odstraniti brez orodja;

2.25   „neposredni stik“ pomeni stik oseb z deli pod visoko napetostjo;

2.26   „posredni stik“ pomeni stik oseb z izpostavljenimi prevodnimi deli;

2.27   „zaščita IPXXB“ pomeni zaščito pred stikom z deli pod visoko napetostjo, ki jo zagotavlja pregrada ali ohišje za električno zaščito in se preskusi s spojenimi preskusnimi zobci (IPXXB), kot je opisano v odstavku 4 Priloge 7;

2.28   „delovna napetost“ pomeni največjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega tokokroga, ki jo določi proizvajalec in se lahko pojavi med katerimi koli prevodnimi deli v pogojih odprtega vezja ali v običajnih pogojih delovanja. Če je električni tokokrog galvansko ločen, se delovna napetost določi za vsak ločen tokokrog;

2.29   „priklopni sistem za napajanje sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja“ pomeni električni tokokrog, ki se uporablja za napajanje sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja iz zunanjega vira napajanja z električno energijo, vključno z dovodom v vozilo;

2.30   „električno podvozje“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov, katerih potencial se upošteva kot referenca;

2.31   „električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod visoko napetostjo, ki so zasnovani tako, da so pri običajnem delovanju oskrbovani z električno energijo;

2.32   „sistem za pretvorbo električne energije“ pomeni sistem, ki ustvarja in zagotavlja električno energijo za električni pogon;

2.33   „elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali pretvorbo električne energije za električni pogon;

2.34   „ohišje“ pomeni del, ki obdaja notranje enote in jih ščiti pred kakršnim koli neposrednim stikom;

2.35   „visokonapetostno vodilo“ pomeni električni tokokrog, vključno s priklopnim sistemom za napajanje sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki deluje pri visoki napetosti;

2.36   „trden izolator“ pomeni izolacijsko prevleko kablov, ki obdaja dele pod visoko napetostjo in preprečuje kakršni koli neposredni stik z njimi. To vključuje pokrove za izolacijo delov konektorjev, ki so pod visoko napetostjo, ter lak ali barvo za izolacijo;

2.37   „samodejni izklop“ pomeni napravo, ki ob sprožitvi galvansko loči vire električne energije od ostalega visokonapetostnega tokokroga električnega pogonskega sistema;

2.38   „pogonski akumulator odprtega tipa“ pomeni tip akumulatorja, ki potrebuje tekočino in ustvarja vodikov plin, ki se sprošča v ozračje.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

3.1   Tip vozila

| 3.1.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

3.1.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

| 3.1.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:






  3.1.2.1 | podroben opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, obliko in sestavni material dela vozila pred napravo za upravljanje krmilja; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

3.1.2.1

podroben opis tipa vozila glede na konstrukcijo, mere, obliko in sestavni material dela vozila pred napravo za upravljanje krmilja;

| 3.1.2.2 | risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila; |
| --- | --- |

3.1.2.2

risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila;

| 3.1.2.3 | tehnični opis navedene naprave; |
| --- | --- |

3.1.2.3

tehnični opis navedene naprave;

| 3.1.2.4 | maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo; |
| --- | --- |

3.1.2.4

maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo;

| 3.1.2.5 | dokazilo, da je bila naprava za upravljanje krmilja homologirana v skladu z odstavkom 5.2 Pravilnika, če je to potrebno; |
| --- | --- |

3.1.2.5

dokazilo, da je bila naprava za upravljanje krmilja homologirana v skladu z odstavkom 5.2 Pravilnika, če je to potrebno;

| 3.1.2.6 | dokazilo, da je krmilni mehanizem skladen s specifikacijami iz odstavka 5.2.2 Pravilnika št. 94, če vlogo za podelitev homologacije predloži vlagatelj v skladu z odstavkom 5.1.2; |
| --- | --- |

3.1.2.6

dokazilo, da je krmilni mehanizem skladen s specifikacijami iz odstavka 5.2.2 Pravilnika št. 94, če vlogo za podelitev homologacije predloži vlagatelj v skladu z odstavkom 5.1.2;

| 3.1.2.7 | dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4 in 5.2.1.5 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1; |
| --- | --- |

3.1.2.7

dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4 in 5.2.1.5 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1;

| 3.1.2.8 | splošen opis tipa vira električne energije, mesta in električnega pogonskega sistema (npr. hibridni, električni). |
| --- | --- |

3.1.2.8

splošen opis tipa vira električne energije, mesta in električnega pogonskega sistema (npr. hibridni, električni).

| 3.1.3 | Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, je treba predložiti naslednje:






  3.1.3.1 | vozilo, ki je vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati, za preskus iz odstavka 5.1; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Tehnični službi, pristojni za opravljanje homologacijskih preskusov, je treba predložiti naslednje:

3.1.3.1

vozilo, ki je vzorec tipa vozila, ki ga je treba homologirati, za preskus iz odstavka 5.1;

| 3.1.3.2 | po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo drugo vozilo ali tiste dele vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskuse iz odstavkov 5.2 in 5.3. |
| --- | --- |

3.1.3.2

po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo drugo vozilo ali tiste dele vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskuse iz odstavkov 5.2 in 5.3.

| 3.1.3.3 | Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

3.2   Tip naprave za upravljanje krmilja

| 3.2.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja vloži proizvajalec naprave za upravljanje krmilja ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

3.2.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja vloži proizvajalec naprave za upravljanje krmilja ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

| 3.2.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:






  3.2.2.1 | podroben opis tipa naprave za upravljanje krmilja glede na konstrukcijo, mere in sestavne materiale naprave za upravljanje krmilja; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

3.2.2.1

podroben opis tipa naprave za upravljanje krmilja glede na konstrukcijo, mere in sestavne materiale naprave za upravljanje krmilja;

| 3.2.2.2 | risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila; |
| --- | --- |

3.2.2.2

risbe, ki so v ustreznem merilu in dovolj podrobne, krmilnega mehanizma in njegove pritrditve na podvozje in karoserijo vozila;

| 3.2.2.3 | dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4 in 5.2.1.5 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1. |
| --- | --- |

3.2.2.3

dokazilo, da je naprava za upravljanje krmilja skladna s specifikacijami iz odstavkov 5.2.1.4 in 5.2.1.5 Pravilnika št. 94, če vlagatelj predloži vlogo za podelitev homologacije v skladu z odstavkom 5.2.1.

| 3.2.3 | Za preskuse iz odstavkov 5.2. in 5.3. se tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, predloži naprava za upravljanje krmilja, ki je vzorec tipa naprave za upravljanje krmilja, ki ga je treba homologirati, ter po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo tisti deli vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskus. |
| --- | --- |

3.2.3

Za preskuse iz odstavkov 5.2. in 5.3. se tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, predloži naprava za upravljanje krmilja, ki je vzorec tipa naprave za upravljanje krmilja, ki ga je treba homologirati, ter po odločitvi proizvajalca in v dogovoru s tehnično službo tisti deli vozila, za katere proizvajalec meni, da so bistveni za preskus.

4.   HOMOLOGACIJA

4.1   Certifikatu o homologaciji se priloži certifikat, ki je skladen z vzorcem iz odstavka 4.1.1 ali 4.1.2:

| 4.1.1 | iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1; |
| --- | --- |

4.1.1

iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1;

| 4.1.2 | iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2. |
| --- | --- |

4.1.2

iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2.

4.2   Tip vozila

| 4.2.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6 in iz Prilog 4, 5 in 6 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip vozila podeli. |
| --- | --- |

4.2.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6 in iz Prilog 4, 5 in 6 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip vozila podeli.

| 4.2.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (sedaj 04, kar ustreza spremembam 04) označujeta zaporedno številko sprememb, ki vsebujejo zadnje pomembne tehnične spremembe Pravilnika ob času podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom krmilnega mehanizma, ali drugemu tipu vozila, kot je določeno v odstavku 2.2. |
| --- | --- |

4.2.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (sedaj 04, kar ustreza spremembam 04) označujeta zaporedno številko sprememb, ki vsebujejo zadnje pomembne tehnične spremembe Pravilnika ob času podelitve homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom krmilnega mehanizma, ali drugemu tipu vozila, kot je določeno v odstavku 2.2.

| 4.2.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.2.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A k temu pravilniku.

| 4.2.4 | Na vsako vozilo, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem obrazcu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:






  4.2.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Na vsako vozilo, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem obrazcu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

4.2.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);

| 4.2.4.2 | številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.2.4.1. |
| --- | --- |

4.2.4.2

številka tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka na desni strani kroga iz odstavka 4.2.4.1.

| 4.2.5 | Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.2.4.1 ni treba ponoviti; v tem primeru se na desni strani simbola iz odstavka 4.2.4.1 v stolpcih navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.2.5

Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.2.4.1 ni treba ponoviti; v tem primeru se na desni strani simbola iz odstavka 4.2.4.1 v stolpcih navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.2.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.2.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.2.7 | Homologacijska oznaka se namesti v bližini deklaracijske tablice, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.2.7

Homologacijska oznaka se namesti v bližini deklaracijske tablice, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

4.3   Tip naprave za upravljanje krmilja

| 4.3.1 | Če naprava za upravljanje krmilja, predložena za ločeno homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6 in iz Prilog 4, 5 in 6 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip naprave za upravljanje krmilja podeli. To se uporablja samo za naprave za upravljanje krmilja, ki nimajo zračne blazine. |
| --- | --- |

4.3.1

Če naprava za upravljanje krmilja, predložena za ločeno homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6 in iz Prilog 4, 5 in 6 k temu pravilniku, se homologacija za ta tip naprave za upravljanje krmilja podeli. To se uporablja samo za naprave za upravljanje krmilja, ki nimajo zračne blazine.

| 4.3.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 04 v skladu s spremembami 04) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave za upravljanje krmilja, kot je določeno v zgornjem odstavku 2.4. |
| --- | --- |

4.3.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 04 v skladu s spremembami 04) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob podelitvi homologacije. Ista pogodbenica ne dodeli iste številke drugemu tipu naprave za upravljanje krmilja, kot je določeno v zgornjem odstavku 2.4.

| 4.3.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1B k temu pravilniku.

| 4.3.4 | Na vsako napravo za upravljanje krmilja, ki je v skladu s tipom naprave za upravljanje krmilja, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem certifikatu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:






  4.3.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1); |
| --- | --- | --- |

4.3.4

Na vsako napravo za upravljanje krmilja, ki je v skladu s tipom naprave za upravljanje krmilja, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem certifikatu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

4.3.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (1);

| 4.3.4.2 | homologacijska številka, nameščena pod krog; |
| --- | --- |

4.3.4.2

homologacijska številka, nameščena pod krog;

| 4.3.4.3 | simbol R94-02 v primeru homologacije v skladu s členom 5.2.1. |
| --- | --- |

4.3.4.3

simbol R94-02 v primeru homologacije v skladu s členom 5.2.1.

| 4.3.5 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.3.5

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

4.4   Priloga 2 k temu pravilniku prikazuje primere homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Pri preskušanju trčenja neobremenjenega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, brez preskusne lutke, ob oviro pri hitrosti 48,3 km/h (30 mph) se vrh volanskega droga in njegov krmilni drog ne smeta premakniti nazaj, vodoravno in vzporedno z vzdolžno osjo vozila, za več kakor 12,7 cm in navpično navzgor za več kot 12,7 cm (2) glede na točko vozila, ki ni prizadeta zaradi trčenja.

5.1.1   Poleg tega morajo vozila, opremljena z električnim pogonskim sistemom, izpolnjevati zahteve iz odstavka 5.5. To bi se na zahtevo proizvajalca po potrditvi tehnične službe lahko pokazalo z ločenim preskusom čelnega trčenja, če električni sestavni deli ne vplivajo na zaščito voznika tipa vozila, kakor je opredeljena v tem pravilniku.

5.1.2   Specifikacije iz zgornjega odstavka 5.1 so izpolnjene, če vozilo, ki je opremljeno s takim krmilnim sistemom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.2 Pravilnika št. 94.

5.2   Ko ob napravo za upravljanje krmilja udari preskusno telo, usmerjeno proti tej napravi, z relativno hitrostjo 24,1 km/h (15 mph), sila, s katero naprava za upravljanje krmilja deluje na telo, ne presega 1 111 daN.

5.2.1   Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino na volanu, so specifikacije iz odstavka 5.2 izpolnjene, če vozilo, ki je opremljeno s takim krmilnim sistemom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5.2.1.4 in 5.2.1.5 Pravilnika št. 94.

5.3   Ko ob napravo za upravljanje krmilja udari udarna naprava, usmerjena proti njej, z relativno hitrostjo 24,1 km/h v skladu s postopkom iz Priloge 5, pojemek udarne naprave ne presega 80 g kumulativno za več kakor 3 milisekunde. Pojemek je pri C.F.C 600 Hz vedno manjši od 120 g.

5.4   Naprava za upravljanje krmilja je oblikovana, izdelana in vgrajena tako, da:

5.4.1   pred preskusom trčenja iz odstavkov 5.2 in 5.3 ni noben del površine naprave za upravljanje krmilja, ki je usmerjen proti vozniku in ki se ga lahko dotakne krogla s premerom 165 mm, hrapav ali z ostrimi robovi s polmerom zaobljenosti manj kot 2,5 mm.

Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino, se te zahteve štejejo za zadovoljive, če noben del, ki se ga lahko dotakne krogla s premerom 165 mm, nima nevarnih ostrih robov, kot je opredeljeno v odstavku 2.18 Pravilnika št. 21, ki bi lahko povečali tveganje resnih poškodb potnikov.

5.4.1.1   Po vsakem preskusu trčenja iz odstavkov 5.2 in 5.3 ni noben del površine naprave za upravljanje krmilja, ki je usmerjen proti vozniku, hrapav ali z ostrimi robovi, ki lahko povečajo nevarnost ali resnost poškodb voznika. Manjše površinske razpoke in reže se zanemarijo.

5.4.1.1.1   Če je štrleči del izdelan iz mehkega materiala s trdoto, manjšo od 50 po Shore A, in je nameščen na trdno oporo, se zahteva iz odstavka 5.4.1.1 uporablja le za trdno oporo.

5.4.2   Naprava za upravljanje krmilja je oblikovana, izdelana in vgrajena tako, da ne vključuje sestavnih delov ali dodatkov, vključno s stikalom za hupo in montažnimi dodatki, ki se lahko zataknejo za obleko ali nakit voznika pri običajnih premikih med vožnjo.

5.4.3   Naprave za upravljanje krmilja, ki niso del originalne opreme, morajo pri preskusu v skladu z odstavkom 2.1.3 Priloge 4 in odstavkom 2.3 Priloge 5 izpolnjevati specifikacije.

5.4.4   Pri „univerzalnih napravah za upravljanje krmilja“ so izpolnjene zahteve za:

| 5.4.4.1 | celoten obseg kotov volanskega droga, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za največje in najmanjše kote volanskega droga za vse homologirane tipe vozil, ki so jim naprave namenjene; |
| --- | --- |

5.4.4.1

celoten obseg kotov volanskega droga, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za največje in najmanjše kote volanskega droga za vse homologirane tipe vozil, ki so jim naprave namenjene;

| 5.4.4.2 | vse možne položaje udarne glave in preskusnega telesa glede na napravo za upravljanje krmilja, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za srednji položaj za vse homologirane tipe vozila, ki so jim naprave namenjene. Kadar se uporablja volanski drog, je ta takega tipa, da ustreza pogojem v najbolj neugodnem primeru. |
| --- | --- |

5.4.4.2

vse možne položaje udarne glave in preskusnega telesa glede na napravo za upravljanje krmilja, pri čemer se razume, da se preskusi opravijo vsaj za srednji položaj za vse homologirane tipe vozila, ki so jim naprave namenjene. Kadar se uporablja volanski drog, je ta takega tipa, da ustreza pogojem v najbolj neugodnem primeru.

5.4.5   Kadar se za prilagajanje posameznega tipa naprave za upravljanje krmilja na različne volanske droge uporabljajo deli za prilagoditev in se lahko dokaže, da so s takimi deli za prilagoditev lastnosti absorpcije energije sistema enake, je mogoče opraviti vse preskuse z enim tipom dela za prilagoditev.

5.5   Po preskusu, opravljenem po postopku iz Priloge 3 k temu pravilniku, morajo električni pogonski sistem, ki deluje na visoko napetost, ter visokonapetostni sestavni deli in sistemi, galvansko spojeni z visokonapetostnim vodilom električnega pogonskega sistema, izpolnjevati naslednje zahteve:

5.5.1   Zaščita pred električnim udarom

Po trčenju mora biti izpolnjeno vsaj eno od štirih meril iz odstavkov 5.5.1.1 do 5.5.1.4.2.

Če ima vozilo funkcijo samodejnega izklopa ali napravo oziroma naprave, ki med vožnjo galvansko ločijo tokokrog električnega pogonskega sistema, se po sprožitvi izklopa za izklopljeni tokokrog ali za vsak ločen tokokrog posebej uporablja vsaj eno od naslednjih meril.

Merila iz odstavka 5.5.1.4 se ne uporabljajo, če več kot en potencial dela visokonapetostnega vodila ni zaščiten v skladu s pogoji zaščite IPXXB.

Če se test opravi, ko deli visokonapetostnega sistema niso oskrbovani z energijo, se zaščita pred električnim udarom za zadevne dele dokaže v skladu z odstavkom 5.5.1.3 ali z odstavkom 5.5.1.4.

5.5.1.1   Odsotnost visoke napetosti

Napetosti Vb, V1 in V2 visokonapetostnih vodil morajo biti enake ali manjše od 30 VAC ali 60 VDC v skladu z odstavkom 2 Priloge 7.

5.5.1.2   Nizka električna energija

Skupna energija (TE) na visokonapetostnih vodilih, izmerjena po preskusnem postopku iz odstavka 3 Priloge 7 po enačbi (a), mora biti nižja od 2 joula. Skupna energija (TE) pa se lahko izračuna tudi z izmerjeno napetostjo Vb visokonapetostnega vodila in kapacitivnostjo X-kondenzatorjev (Cx), ki jo z enačbo (b) iz odstavka 3 Priloge 7 določi proizvajalec.

Energija, shranjena v Y-kondenzatorjih (TEy1, TEy2), mora biti tudi nižja od 2 joula. To se izračuna tako, da se izmerita napetosti V1 in V2 visokonapetostnega vodila in električnega podvozja ter kapacitivnost Y-kondenzatorjev, ki jo z enačbo (c) iz odstavka 3 Priloge 7 določi proizvajalec.

5.5.1.3   Fizična zaščita

Za zaščito pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo je treba zagotoviti zaščito IPXXB.

Poleg tega mora biti zaradi zaščite pred električnim udarom zaradi posrednega stika upornost med vsemi izpostavljenimi prevodnimi deli in električni podvozjem nižja od 0,1 ohma, če je tok najmanj 0,2 ampera.

Ta zahteva je izpolnjena, če je galvanski spoj zvarjen.

5.5.1.4   Izolacijska upornost

Izpolnjena morajo biti merila iz odstavkov 5.5.1.4.1 in 5.5.1.4.2.

Meritev se izvede v skladu z odstavkom 5 Priloge 7.

5.5.1.4.1   Električni pogonski sistem, sestavljen iz ločenih vodil za enosmerni in izmenični tok

Če so visokonapetostna vodila za izmenični tok in visokonapetostna vodila za enosmerni tok med seboj galvansko ločena, mora izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električnim podvozjem (Ri, kakor je opredeljena v odstavku 5 Priloge 7) znašati najmanj 100 Ω/V delovne napetosti za vodila za enosmerni tok in najmanj 500 Ω/V delovne napetosti za vodila za izmenični tok.

5.5.1.4.2   Električni pogonski sistem, sestavljen iz kombiniranih vodil za enosmerni in izmenični tok

Če so visokonapetostna vodila za izmenični tok in visokonapetostna vodila za enosmerni tok galvansko spojena, mora izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električnim podvozjem (Ri, kakor je opredeljena v odstavku 5 Priloge 7) znašati najmanj 500 Ω/V delovne napetosti.

Če pa je zaščita IPXXB izpolnjena za vsa visokonapetostna vodila za izmenični tok ali pa je izmenična napetost po trku vozila enaka ali manjša od 30 V, mora izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električnim podvozjem (Ri, kakor je opredeljena v odstavku 5 Priloge 7) znašati najmanj 100 Ω/V delovne napetosti.

5.5.2   Razlitje elektrolita

V 30 minutah po trku se iz sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja v potniški prostor ne sme razliti nič elektrolita; iz sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja se lahko razlije največ 7 odstotkov elektrolita, razen če so pogonski akumulatorji odprtega tipa zunaj potniškega prostora. Pri pogonskih akumulatorjih odprtega tipa se zunaj potniškega prostora ne sme razliti več kot 7 odstotkov oziroma največ 5 litrov. Proizvajalec dokaže skladnost v skladu z odstavkom 6 Priloge 7.

5.5.3   Zadrževanje sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja

Sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, nameščen v potniškem prostoru, ostane na mestu, kjer je nameščen, in sestavni deli sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja ostanejo znotraj meja sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja.

Noben del sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, nameščen zunaj potniškega prostora za oceno električne varnosti, med preskusom trčenja in po njem ne sme priti v potniški prostor.

Proizvajalec dokaže skladnost v skladu z odstavkom 7 Priloge 7.

5.6   Specifikacije iz odstavkov od 5.5.3 do 5.5 so izpolnjene, če je vozilo, ki je opremljeno z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, v skladu s specifikacijami iz odstavkov od 5.2.8 do 5.2.8.3 sprememb 02 Pravilnika št. 94.

6.   PRESKUSI

| 6.1 | Izpolnjevanje zahtev iz odstavkov od 5.1 do 5.4 se preverja v skladu z metodami iz prilog 3, 4 in 5 k temu pravilniku. Izpolnjevanje zahtev iz zgornjega odstavka 5.5 se preverja v skladu z metodami iz Priloge 3 k temu pravilniku. Vse meritve se opravijo na podlagi standarda ISO 6487 1987. |
| --- | --- |

6.1

Izpolnjevanje zahtev iz odstavkov od 5.1 do 5.4 se preverja v skladu z metodami iz prilog 3, 4 in 5 k temu pravilniku. Izpolnjevanje zahtev iz zgornjega odstavka 5.5 se preverja v skladu z metodami iz Priloge 3 k temu pravilniku. Vse meritve se opravijo na podlagi standarda ISO 6487 1987.

| 6.2 | Vseeno so po presoji homologacijskega organa dovoljeni tudi drugi preskusi, če je mogoče dokazati enakovrednost. V tem primeru se homologacijski dokumentaciji priloži poročilo, ki opisuje uporabljene metode in dobljene rezultate. |
| --- | --- |

6.2

Vseeno so po presoji homologacijskega organa dovoljeni tudi drugi preskusi, če je mogoče dokazati enakovrednost. V tem primeru se homologacijski dokumentaciji priloži poročilo, ki opisuje uporabljene metode in dobljene rezultate.

7.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI TIPA NAPRAVE ZA UPRAVLJANJE KRMILJA

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja ali obojega se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja. Organ lahko potem:






  7.1.1 | oceni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja ali obojega se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo tipa vozila ali tipa naprave za upravljanje krmilja. Organ lahko potem:

7.1.1

oceni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 7.2 | Brez poseganja v določbe iz odstavka 7.1 se različica vozila, katerega masa je v stanju, pripravljenem za vožnjo, manjša od mase vozila, na katerem se opravi homologacijski preskus, ne obravnava kot sprememba tipa vozila. |
| --- | --- |

7.2

Brez poseganja v določbe iz odstavka 7.1 se različica vozila, katerega masa je v stanju, pripravljenem za vožnjo, manjša od mase vozila, na katerem se opravi homologacijski preskus, ne obravnava kot sprememba tipa vozila.

| 7.3 | Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembo, se po postopku iz odstavka 4.2.3 ali 4.3.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.3

Potrditev ali zavrnitev homologacije, ki opredeljuje spremembo, se po postopku iz odstavka 4.2.3 ali 4.3.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.4 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.4

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko te razširitve in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Vsako vozilo ali naprava za upravljanje krmiljenja, homologirana na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjih odstavkov 5 in 6 za skladnost s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

8.1

Vsako vozilo ali naprava za upravljanje krmiljenja, homologirana na podlagi tega pravilnika, se izdela tako, da izpolnjuje zahteve iz zgornjih odstavkov 5 in 6 za skladnost s homologiranim tipom.

| 8.2 | Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1 se izvajajo primerni pregledi proizvodnje. |
| --- | --- |

8.2

Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1 se izvajajo primerni pregledi proizvodnje.

| 8.3 | Imetnik homologacije zlasti:






  8.3.1 | zagotovi postopke za učinkovit nadzor kakovosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja; |
| --- | --- | --- |

8.3

Imetnik homologacije zlasti:

8.3.1

zagotovi postopke za učinkovit nadzor kakovosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja;

| 8.3.2 | ima dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

8.3.2

ima dostop do preskusne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 8.3.3 | zagotovi, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

8.3.3

zagotovi, da se podatki o rezultatih preskusov zabeležijo in so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, določeno po dogovoru s homologacijskim organom;

| 8.3.4 | analizira rezultate vseh vrst preskusov za potrditev in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja, pri čemer so dopustna dovoljena odstopanja pri industrijski proizvodnji; |
| --- | --- |

8.3.4

analizira rezultate vseh vrst preskusov za potrditev in zagotovitev stalnosti lastnosti vozila ali naprave za upravljanje krmilja, pri čemer so dopustna dovoljena odstopanja pri industrijski proizvodnji;

| 8.3.5 | zagotovi, da se za vsak tip vozila ali naprave za upravljanje krmilja opravijo vsaj preskusi v zvezi z merjenjem; |
| --- | --- |

8.3.5

zagotovi, da se za vsak tip vozila ali naprave za upravljanje krmilja opravijo vsaj preskusi v zvezi z merjenjem;

| 8.3.6 | zagotovi, da se vsako serijo vzorcev ali preskušancev, ki kažejo neskladnost v zadevni vrsti preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno skladnost zadevne proizvodnje. |
| --- | --- |

8.3.6

zagotovi, da se vsako serijo vzorcev ali preskušancev, ki kažejo neskladnost v zadevni vrsti preskusa, dodatno vzorči in preskusi. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno skladnost zadevne proizvodnje.

| 8.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. |
| --- | --- |

8.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu.

| 8.4.1 | Pri vsakem pregledu se inšpektorju predložijo zapisi o preskusih in proizvodnji. |
| --- | --- |

8.4.1

Pri vsakem pregledu se inšpektorju predložijo zapisi o preskusih in proizvodnji.

| 8.4.2 | Inšpektor lahko naključno izbere vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati pregleda, ki ga opravi proizvajalec. |
| --- | --- |

8.4.2

Inšpektor lahko naključno izbere vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi v skladu z rezultati pregleda, ki ga opravi proizvajalec.

| 8.4.3 | Kadar stopnja kakovosti ni zadovoljiva ali je treba preveriti veljavnost opravljenih preskusov iz odstavka 8.4.2, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je izvedla homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

8.4.3

Kadar stopnja kakovosti ni zadovoljiva ali je treba preveriti veljavnost opravljenih preskusov iz odstavka 8.4.2, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, ki je izvedla homologacijske preskuse.

| 8.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Pregledi, ki jih odobri pristojni organ, se navadno izvedejo enkrat na leto. Če so rezultati enega od teh pregledov nezadovoljivi, pristojni organ zagotovi, da se sprejme vse potrebno za čim prejšnjo ponovno skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

8.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. Pregledi, ki jih odobri pristojni organ, se navadno izvedejo enkrat na leto. Če so rezultati enega od teh pregledov nezadovoljivi, pristojni organ zagotovi, da se sprejme vse potrebno za čim prejšnjo ponovno skladnost proizvodnje.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, podeljena za tip vozila ali tip naprave za upravljanje krmilja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 8.1 ali če izbrana vozila ali izbrane naprave za upravljanje krmilja uspešno ne prestanejo preskusov iz odstavka 8.2. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, podeljena za tip vozila ali tip naprave za upravljanje krmilja v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 8.1 ali če izbrana vozila ali izbrane naprave za upravljanje krmilja uspešno ne prestanejo preskusov iz odstavka 8.2.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno). |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno).

10.   NAVODILA

Če se tip naprave za upravljanje krmilja dostavi ločeno od vozila, mora biti na embalaži in v navodilih za vgradnjo jasno navedeno, za katere tipe vozil je naprava namenjena.

11.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila ali tip naprave za upravljanje krmilja, homologiranega v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko naveden organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno).

12.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije, izdani v drugih državah.

13.   PREHODNE DOLOČBE

13.1   Od začetka veljavnosti sprememb 03 tega pravilnika nobena pogodbenica ne sme zavrniti vloge za podelitev homologacije, predložene v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

13.2   Od uradnega začetka veljavnosti Sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacije v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

13.3   Homologacija tipa vozila

| 13.3.1 | Po 36 mesecih od uradnega začetka veljavnosti iz odstavka 13.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo za kategorijo vozil M1 v izvedbi trambus in kategorijo vozil N1, ki tehtajo manj od 1,5 tone, podelijo le, če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03, razen določb iz odstavka 5.1 tega pravilnika v zvezi z največjim premikom volanskega droga po višini, ki bodo veljale za nove homologacije šele po nadaljnjem obdobju 12 mesecev. |
| --- | --- |

13.3.1

Po 36 mesecih od uradnega začetka veljavnosti iz odstavka 13.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo za kategorijo vozil M1 v izvedbi trambus in kategorijo vozil N1, ki tehtajo manj od 1,5 tone, podelijo le, če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03, razen določb iz odstavka 5.1 tega pravilnika v zvezi z največjim premikom volanskega droga po višini, ki bodo veljale za nove homologacije šele po nadaljnjem obdobju 12 mesecev.

| 13.3.2 | Po 48 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 13.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo za kategorijo vozil M1, ki niso v izvedbi trambus, podelijo le, če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03. |
| --- | --- |

13.3.2

Po 48 mesecih od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 13.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacijo za kategorijo vozil M1, ki niso v izvedbi trambus, podelijo le, če tip vozila izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 03.

| 13.3.3 | Po 60 mesecih od uradnega začetka veljavnosti iz odstavka 13.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje homologacij tipa vozila, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 03 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.3.3

Po 60 mesecih od uradnega začetka veljavnosti iz odstavka 13.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznavanje homologacij tipa vozila, ki niso bile podeljene v skladu s spremembami 03 tega pravilnika.

| 13.3.4 | Po 24 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 04 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo za tiste tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 04.
  Za vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, se odobri dodatno obdobje 12 mesecev, če proizvajalec tehnični službi zadovoljivo dokaže, da vozilo zagotavlja varnost, enakovredno tisti, ki jo zahteva ta pravilnik, kot je bil spremenjen s spremembami 04. |
| --- | --- |

13.3.4

Po 24 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 04 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo za tiste tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je spremenjen s spremembami 04.

Za vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, se odobri dodatno obdobje 12 mesecev, če proizvajalec tehnični službi zadovoljivo dokaže, da vozilo zagotavlja varnost, enakovredno tisti, ki jo zahteva ta pravilnik, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

| 13.3.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitve homologacij, izdanih v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika, če razširitev ne vključuje sprememb pogonskega sistema vozila. Po 48 mesecih od uradnega začetka veljavnosti sprememb 04 pa se razširitve homologacij, izdanih v skladu s prejšnjimi spremembami, ne smejo podeliti za vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost. |
| --- | --- |

13.3.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitve homologacij, izdanih v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika, če razširitev ne vključuje sprememb pogonskega sistema vozila. Po 48 mesecih od uradnega začetka veljavnosti sprememb 04 pa se razširitve homologacij, izdanih v skladu s prejšnjimi spremembami, ne smejo podeliti za vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost.

| 13.3.6 | Če pa ob začetku veljavnosti sprememb 04 tega pravilnika obstajajo nacionalne zahteve glede varnostnih določb za vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo nacionalno homologacijo ali registracijo takih vozil, ki ne izpolnjujejo nacionalnih zahtev, razen če so ta vozila homologirana v skladu s spremembami 04 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.3.6

Če pa ob začetku veljavnosti sprememb 04 tega pravilnika obstajajo nacionalne zahteve glede varnostnih določb za vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo nacionalno homologacijo ali registracijo takih vozil, ki ne izpolnjujejo nacionalnih zahtev, razen če so ta vozila homologirana v skladu s spremembami 04 tega pravilnika.

| 13.3.7 | Po 48 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 04 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo nacionalno ali regionalno homologacijo in lahko zavrnejo prvo regionalno ali nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, če ta ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 04 tega pravilnika. |
| --- | --- |

13.3.7

Po 48 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 04 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo nacionalno ali regionalno homologacijo in lahko zavrnejo prvo regionalno ali nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, če ta ne izpolnjuje zahtev iz sprememb 04 tega pravilnika.

| 13.3.8 | Homologacije vozil v skladu s spremembami 03 tega pravilnika, na katere spremembe 04 ne vplivajo, ostanejo veljavne in pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, jih še naprej sprejemajo. |
| --- | --- |

13.3.8

Homologacije vozil v skladu s spremembami 03 tega pravilnika, na katere spremembe 04 ne vplivajo, ostanejo veljavne in pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, jih še naprej sprejemajo.

13.4   Homologacije tipa naprave za upravljanje krmilja

| 13.4.1 | Tudi po začetku veljavnosti sprememb 04 ostanejo homologacije naprav za upravljanje krmilja, izdane v skladu s prejšnjimi spremembami pravilnika, veljavne, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej sprejemajo ter lahko podelijo razširitev homologacije v skladu s spremembami 03. |
| --- | --- |

13.4.1

Tudi po začetku veljavnosti sprememb 04 ostanejo homologacije naprav za upravljanje krmilja, izdane v skladu s prejšnjimi spremembami pravilnika, veljavne, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej sprejemajo ter lahko podelijo razširitev homologacije v skladu s spremembami 03.

| 13.4.2 | Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 2 k spremembam 03 pogodbenice ne podeljujejo ločenih homologacij za tip naprave za upravljanje krmilja, ki ima zračno blazino. |
| --- | --- |

13.4.2

Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 2 k spremembam 03 pogodbenice ne podeljujejo ločenih homologacij za tip naprave za upravljanje krmilja, ki ima zračno blazino.

| 13.4.3 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dodatka 2 k spremembam 03 lahko pogodbenice zavrnejo priznavanje ločenih homologacij za tip naprave za upravljanje krmilja, ki ima zračno blazino. |
| --- | --- |

13.4.3

Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dodatka 2 k spremembam 03 lahko pogodbenice zavrnejo priznavanje ločenih homologacij za tip naprave za upravljanje krmilja, ki ima zračno blazino.

---

(1)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

(2)  Glej odstavek 3.1 Priloge 3.

---

PRILOGA 1A

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 1B

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(Glej odstavek 4.2.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 12. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 12, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

Vzorec B

(Glej odstavek 4.2.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 12 in 42 (1). Števke homologacije pomenijo, da je na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 12 vključeval spremembe 04, Pravilnik št. 42 pa spremembe 00.

Vzorec C

(Glej odstavek 4.3.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na napravo za upravljanje krmilja, pomeni, da je bil zadevni tip naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 12, kot je bil spremenjen s spremembami 04.

Vzorec C

(glej odstavek 4.3.4.3 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na napravo za upravljanje krmilja, pomeni, da je bil zadevni tip naprave za upravljanje krmilja v zvezi z zaščito voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu z določbami iz odstavkov 5.2.1 in/ali 5.3.1 Pravilnika št. 12, kot je bil spremenjen s spremembami 03.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRESKUS ČELNEGA TRČENJA OB OVIRO

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti, ali vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.1.

2.   PRIPRAVE, POSTOPEK IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1   Preskusni poligon

Preskusna površina mora biti dovolj velika, da se lahko namestijo zaletna steza, pregrada in tehnična oprema, potrebna za preskus. Zadnji del steze mora biti vsaj 5 m pred oviro vodoraven (manj kot 3 % nagib na dolžini enega metra), plosk in gladek.

2.2   Pregrada

Oviro sestavlja blok iz armiranega betona, ki je spredaj širok vsaj 3 m in visok vsaj 1,5 m. Ovira mora biti take debeline, da je njena masa vsaj 70 ton. Sprednji del je plosk, navpičen in pravokoten na os zaletne steze. Prekrit je z vezanimi lesenimi ploščami, debeline 20 ± 2 mm, ki so v dobrem stanju. Med vezano ploščo in oviro se lahko postavi konstrukcija na jekleni plošči, debeline najmanj 25 mm. Podobno se lahko uporabi ovira z drugačnimi značilnostmi, če je površina trčenja večja kakor sprednji zmečkani del vozila, ki se preskuša, in če daje enakovredne rezultate.

2.3   Pogon vozila

V trenutku trčenja vozilo ne sme biti več pod vplivom dodatne krmilne oziroma pogonske naprave. Vozilo mora oviro doseči v smeri, ki je pravokotna na steno trčenja; največji sprejemljiv stranski odmik med navpično srednjo linijo sprednjega dela vozila in navpično srednjo linijo stene trčenja je ± 30 cm.

2.4   Stanje vozila

2.4.1   Za preskus je vozilo opremljeno z vsemi običajnimi sestavnimi deli in opremo, vključenimi v maso neobremenjenega vozila, ali je v takem stanju, da tej zahtevi ustreza, če se pri tem upoštevajo sestavni deli in oprema, ki so pomembni za potniški prostor in porazdelitev mase vozila kot celote v stanju, pripravljenem za vožnjo.

Z odstopanjem od odstavka 5.1 tega pravilnika je mogoče na zahtevo proizvajalca opraviti preskus z lutkami, če nikoli ne ovirajo gibanja krmilnega mehanizma. Za preskus se masa lutk ne upošteva.

2.4.2   Če se vozilo poganja z zunanjim pogonom, se sistem za napajanje z gorivom napolni vsaj do 90 % prostornine z nevnetljivo tekočino, z gostoto med 0,7 in 1.

Ta zahteva se ne uporablja za rezervoarje za vodikovo gorivo.

Vsi drugi sistemi (posode za zavorno tekočino, hladilnik itd.) so lahko prazni.

2.4.3   Če se vozilo poganja na lastni pogon, se posoda za gorivo napolni vsaj do 90 % kapacitete posode za gorivo. Vse druge posode morajo biti popolnoma napolnjene.

Po dogovoru med proizvajalcem in tehnično službo se sme sistem za dovajanje goriva spremeniti tako, da se lahko uporabi ustrezna količina goriva za delovanje motorja ali sistema za pretvorbo električne energije.

V tem primeru se posoda za gorivo napolni do najmanj 90 % kapacitete posode za gorivo z nevnetljivo tekočino gostote med 0,7 in 1.

Ta zahteva se ne uporablja za rezervoarje za vodikovo gorivo.

2.4.4   Nastavitev električnega pogonskega sistema

| 2.4.4.1 | Sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja mora biti napolnjen toliko, da je omogočeno običajno delovanje pogonskega sistema, kot ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

2.4.4.1

Sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja mora biti napolnjen toliko, da je omogočeno običajno delovanje pogonskega sistema, kot ga priporoča proizvajalec.

| 2.4.4.2 | Električni pogonski sistem mora biti oskrbovan z energijo z delovanjem prvotnih virov električne energije (npr. motor-generator, sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja ali sistem za pretvorbo električne energije) ali brez njih, vendar:






  2.4.4.2.1 | po dogovoru med tehnično službo in proizvajalcem se sme preskus opraviti s celim električnim pogonskim sistemom ali z deli sistema, ki niso oskrbovani z energijo, če to ne vpliva negativno na rezultate preskusa. Za dele električnega pogonskega sistema, ki niso oskrbovani z energijo, se zaščita pred električnim udarom dokaže bodisi s fizično zaščito bodisi z izolacijsko upornostjo in ustreznimi dodatnimi dokazi. |
| --- | --- | --- |

2.4.4.2

Električni pogonski sistem mora biti oskrbovan z energijo z delovanjem prvotnih virov električne energije (npr. motor-generator, sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja ali sistem za pretvorbo električne energije) ali brez njih, vendar:

2.4.4.2.1

po dogovoru med tehnično službo in proizvajalcem se sme preskus opraviti s celim električnim pogonskim sistemom ali z deli sistema, ki niso oskrbovani z energijo, če to ne vpliva negativno na rezultate preskusa. Za dele električnega pogonskega sistema, ki niso oskrbovani z energijo, se zaščita pred električnim udarom dokaže bodisi s fizično zaščito bodisi z izolacijsko upornostjo in ustreznimi dodatnimi dokazi.

| 2.4.4.2.2 | Če je zagotovljena funkcija samodejnega izklopa, se sme na zahtevo proizvajalca preskus opraviti ob vklopljeni funkciji samodejnega izklopa. V tem primeru je treba dokazati, da bi samodejni izklop deloval med preskusom trčenja. To vključuje signal samodejnega aktiviranja ter galvansko ločitev ob upoštevanju pogojev, videnih med trkom. |
| --- | --- |

2.4.4.2.2

Če je zagotovljena funkcija samodejnega izklopa, se sme na zahtevo proizvajalca preskus opraviti ob vklopljeni funkciji samodejnega izklopa. V tem primeru je treba dokazati, da bi samodejni izklop deloval med preskusom trčenja. To vključuje signal samodejnega aktiviranja ter galvansko ločitev ob upoštevanju pogojev, videnih med trkom.

2.4.5   Na zahtevo proizvajalca lahko tehnična služba, odgovorna za izvajanje preskusov, dovoli, da se isto vozilo, ki se uporabi za preskuse, predpisane z drugimi pravilniki (vključno s preskusi konstrukcije vozila), uporabi tudi za preskuse, predpisane s tem pravilnikom.

2.4.6   Če je volan nastavljiv, je v običajnem položaju, kot ga določi proizvajalec; če tega podatka ni, pa na sredini območja nastavitve.

2.5   Hitrost ob trčenju

Hitrost ob trčenju je med 48,3 km/h (30 mph) in 53,1 km/h (33 mph). Vseeno velja preskus kot zadovoljiv, če je bil opravljen pri večji hitrosti ob trčenju in je vozilo izpolnilo predpisane zahteve.

2.6   Merilni instrumenti

Instrumenti, ki se uporabljajo za beleženje hitrosti iz odstavka 2.5, lahko odstopajo za največ 1 %.

3.   REZULTATI

3.1   Za določanje premika naprave za upravljanje krmilja nazaj in navzgor se med trčenjem beleži (1) spreminjanje razdalje – merjeno vodoravno (2) in vzporedno z vzdolžno osjo vozila ter navpično pravokotno na to os – med vrhom volanskega droga (in krmilnega droga) in točko na vozilu, ki ni prizadeta zaradi trčenja. Največja zabeležena vrednost te spremembe šteje kot premik nazaj in navzgor.

3.2   Po preskusu je treba poškodbe na vozilu opisati v pisnem poročilu; treba je posneti vsaj eno fotografijo naslednjih pogledov na vozilo:

| 3.2.1 | s strani (leva in desna), |
| --- | --- |

3.2.1

s strani (leva in desna),

| 3.2.2 | sprednja stran, |
| --- | --- |

3.2.2

sprednja stran,

| 3.2.3 | spodaj, |
| --- | --- |

3.2.3

spodaj,

| 3.2.4 | prizadeto območje znotraj potniškega prostora. |
| --- | --- |

3.2.4

prizadeto območje znotraj potniškega prostora.

4.   KOREKCIJSKI FAKTORJI

4.1   Oznake

| V | zabeležena hitrost v km/h; |
| --- | --- |
| mo | masa prototipa v stanju iz odstavka 2.4 te priloge; |
| m1 | masa prototipa s preskusno opremo; |
| Do | sprememba razdalje, izmerjena med trčenjem, kakor je opredeljeno v odstavku 3.1 te priloge; |
| D1 | sprememba razdalje, ki se uporablja za določanje rezultatov preskusa; |
| K1 = | večje od in 0,83; |
| K2 = | večje od in 0,8. |

V

zabeležena hitrost v km/h;

mo

masa prototipa v stanju iz odstavka 2.4 te priloge;

m1

masa prototipa s preskusno opremo;

Do

sprememba razdalje, izmerjena med trčenjem, kakor je opredeljeno v odstavku 3.1 te priloge;

D1

sprememba razdalje, ki se uporablja za določanje rezultatov preskusa;

K1 =

večje od Formula in 0,83;

K2 =

večje od Formula in 0,8.

4.2   Popravljena vrednost spremembe D1, ki se uporablja za pregled skladnosti prototipa z zahtevami tega pravilnika, se izračuna po naslednji formuli:

Formula

4.3   Preskus čelnega trčenja ob oviro ni potreben za vozilo, ki je glede lastnosti iz odstavka 2.2 tega pravilnika identično z obravnavanim prototipom, vendar je njegova masa m1 večja od mo, če m1 ni večja od 1,25 mo in če popravljena vrednost spremembe D2, dobljena iz spremembe D1 po formuli Formula, kaže, da novo vozilo še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavka 5 tega pravilnika.

5.   ENAKOVREDNI POSTOPKI

5.1   Homologacijski organ lahko dovoli tudi druge preskusne postopke, če je mogoče dokazati njihovo enakovrednost. V tem primeru se homologacijski dokumentaciji priloži poročilo, ki opisuje uporabljene postopke in dobljene rezultate ali razlog, zakaj preskus ni bil opravljen.

5.2   Za dokazovanje enakovrednosti nadomestne metode je odgovoren proizvajalec ali njegov zastopnik, ki želi uporabiti to metodo.

---

(1)  To beleženje se lahko nadomesti z merjenjem največjih vrednosti.

(2)  „Vodoravno“ pomeni položaj glede na potniški prostor pri mirujočem vozilu pred preskusom ter ne glede na prostor in tla med premikanjem vozila, „navpično“ pa pomeni pravokotno na vodoravno in v smeri navzgor.

---

PRILOGA 4

PRESKUS S PRESKUSNIM TELESOM

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti, ali vozilo izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2 tega pravilnika.

2.   PRIPRAVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1   Namestitev naprave za upravljanje krmilja

2.1.1   Naprava se vgradi v sprednji del vozila, tako da se karoserija prečno prereže na višini sprednjih sedežev, po možnosti se odstranijo streha, vetrobransko steklo in vrata. Ta del se nepremično pritrdi na napravo za preskušanje tako, da se ob udarcu preskusnega telesa ne premakne.

Dovoljeno odstopanje za kot vgradnje naprave je ± 2 stopinji glede na konstrukcijsko določen kot.

2.1.2   Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče napravo za upravljanje krmilja vgraditi v okvir, ki simulira vgradnjo krmilnega mehanizma, če ima v primerjavi z dejansko sestavo „sprednji del karoserije/krmilni mehanizem“ sestava „okvir/krmilni mehanizem“:

| 2.1.2.1 | enako geometrično razporeditev, |
| --- | --- |

2.1.2.1

enako geometrično razporeditev,

| 2.1.2.2 | večjo togost. |
| --- | --- |

2.1.2.2

večjo togost.

2.1.3   Vgradnja naprave za upravljanje krmilja, če se zahteva le homologacija naprave za upravljanje krmilja. Naprava za upravljanje krmilja se preskusi skupaj z vso opremo. Med napravo za upravljanje krmilja in preskusno mizo mora biti minimalen prazen prostor 100 mm. Krmilni drog mora biti čvrsto pritrjen na preskusno napravo, tako da se drog pod udarcem ne premika (glej sliko 1 Priloge 5).

2.2   Nastavitev krmilnega mehanizma za preskuse

2.2.1   Med prvim preskusom mora biti naprava za upravljanje krmilja obrnjena tako, da je njena najbolj toga napera pravokotna na točko stika s preskusnim telesom; če je naprava za upravljanje krmilja volan, je treba preskus ponoviti tako, da je najprožnejši del volana pravokoten na to stično točko. Če je naprava za upravljanje krmilja nastavljiva, se oba preskusa opravita z napravo, nameščeno v običajen položaj, ki ga določi proizvajalec, ali, če ta ni določen, v srednji položaj znotraj meja območij nastavitve naprave.

2.2.2   Če je vozilo opremljeno z napravo za nastavitev nagiba in položaja volana, se opravi preskus tako, da je volan v običajnem položaju uporabe, ki ga določi proizvajalec in za katerega laboratorij meni, da je značilen z vidika absorpcije energije.

2.2.3   Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino na volanu, se preskus opravi z napihnjeno zračno blazino. Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče preskus opraviti z nenapihnjeno zračno blazino.

2.3   Preskusno telo

Preskusno telo ima obliko, mere, maso in lastnosti, kakor so prikazane v Dodatku te priloge.

2.3.1   Neobvezne dodatne smernice za mehanske lastnosti preskusnega telesa:

| (a) | stopnja obremenitve pri meritvi togosti: 250 ± 50 mm/min; |
| --- | --- |

(a)

stopnja obremenitve pri meritvi togosti: 250 ± 50 mm/min;

| (b) | težišče: 551,2 ± 6 mm od vrha preskusnega telesa; |
| --- | --- |

(b)

težišče: 551,2 ± 6 mm od vrha preskusnega telesa;

| (c) | vztrajnostni moment okoli prečne osi, ki poteka skozi težišče:
  2,26 ± 0,23 kg × m2. |
| --- | --- |

(c)

vztrajnostni moment okoli prečne osi, ki poteka skozi težišče:

2,26 ± 0,23 kg × m2.

2.4   Meritev sil

2.4.1   Opravijo se meritve največje sile, ki deluje navpično in vzporedno z vzdolžno osjo vozila na preskusno telo kot posledica udarca ob napravo za upravljanje krmilja.

2.4.2   To silo je mogoče izmeriti posredno ali neposredno ali izračunati iz vrednosti, zabeleženih med preskusom.

2.5   Pogon preskusnega telesa

2.5.1   Lahko se uporabi kakršen koli način pogona, če preskusno telo ob udarcu ob napravo za upravljanje krmilja ni povezano s pogonsko napravo. Preskusno telo udari ob to napravo po približno ravni poti, vzporedni z vzdolžno osjo prednjega dela vozila.

2.5.2   Točka H preskusnega telesa, označena s posebnim znakom, je nastavljena tako, da je pred udarcem v vodoravni ravnini, ki poteka skozi točko R, kakor jo je označil proizvajalec vozila.

2.6   Hitrost

Preskusno telo udari ob napravo za upravljanje krmilja s hitrostjo 24,1 km/h + 1,2 (15 mph + 0,8). Vseeno se preskus šteje kot zadovoljiv, če je bil opravljen pri večji hitrosti ob udarcu in je naprava izpolnila predpisane zahteve.

2.7   Merilni instrumenti

2.7.1   Instrumenti, ki se uporabljajo za beleženje parametrov iz odstavka 5.2 tega pravilnika, omogočajo, da se meritve opravijo z naslednjo natančnostjo:

2.7.1.1   hitrost preskusnega telesa: do 2 %;

2.7.1.2   beleženje časa: do 1/1 000 sekunde;

2.7.1.3   začetek udarca (ničelna točka) v trenutku prvega stika preskusnega telesa z napravo za upravljanje krmilja se določi na podlagi zapisov in filmov, ki se uporabljajo za analizo rezultatov preskusa.

2.7.1.4   Meritev sile

Uporabljeni instrumenti so skladni s standardom ISO 6487: 1987, razen če je v tem pravilniku določeno drugače.

| 2.7.1.4.1 | Pri primarnih senzorjih obremenitve, vstavljenih v krmilni sistem:
  je razred kanalske amplitude 1 960 daN (2 000 kg) in razred kanalske frekvence 600. |
| --- | --- |

2.7.1.4.1

Pri primarnih senzorjih obremenitve, vstavljenih v krmilni sistem:

je razred kanalske amplitude 1 960 daN (2 000 kg) in razred kanalske frekvence 600.

| 2.7.1.4.2 | Pri merilcih pospeška ali primarnih senzorjih obremenitve, ki so vstavljeni v preskusno telo: dva merilca pospeška, ki delujeta v isti smeri, se postavita simetrično v prečno ravnino težišča preskusnega telesa. Razred kanalske amplitude je 60 g in razred kanalske frekvence 180. Dovoljeni so tudi drugi postopki glede na število in namestitev merilcev pospeška, kot so porazdelitev preskusne naprave v ločene dele v težišču, kjer so postavljeni merilci pospeška za merjenje pospeškov vodoravno in vzporedno z vzdolžno osjo vozila.
  Rezultanta je sila, ki ustreza največji vsoti sil, izračunanih ali izmerjenih neposredno za vsak del preskusnega telesa. |
| --- | --- |

2.7.1.4.2

Pri merilcih pospeška ali primarnih senzorjih obremenitve, ki so vstavljeni v preskusno telo: dva merilca pospeška, ki delujeta v isti smeri, se postavita simetrično v prečno ravnino težišča preskusnega telesa. Razred kanalske amplitude je 60 g in razred kanalske frekvence 180. Dovoljeni so tudi drugi postopki glede na število in namestitev merilcev pospeška, kot so porazdelitev preskusne naprave v ločene dele v težišču, kjer so postavljeni merilci pospeška za merjenje pospeškov vodoravno in vzporedno z vzdolžno osjo vozila.

Rezultanta je sila, ki ustreza največji vsoti sil, izračunanih ali izmerjenih neposredno za vsak del preskusnega telesa.

2.8   Temperatura okolice: ustaljena pri 20 °C ± 5 °C.

3.   REZULTATI

3.1   Po preskusu se ugotovijo poškodbe na krmilnem mehanizmu in opišejo v pisnem poročilu; fotografirati je treba vsaj en stranski in en čelni pogled na predel „naprava za upravljanje krmilja/volanski drog/armaturna plošča“.

3.2   Največja vrednost sile se izmeri ali izračuna, kakor je navedeno v odstavku 2.4.

Dodatek

Preskusno telo

Image

---

PRILOGA 5

PRESKUS S PRESKUSNO GLAVO

1.   NAMEN

Namen tega preskusa je preveriti, ali naprava za upravljanje krmilja izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.3 tega pravilnika.

2.   PRIPRAVE, POSTOPKI IN MERILNI INSTRUMENTI

2.1   Splošno

| 2.1.1 | Naprava za upravljanje krmilja se preskusi skupaj z vso opremo. |
| --- | --- |

2.1.1

Naprava za upravljanje krmilja se preskusi skupaj z vso opremo.

| 2.1.2 | Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino na volanu, se preskus opravi z napihnjeno zračno blazino. Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče preskus opraviti z nenapihnjeno zračno blazino. |
| --- | --- |

2.1.2

Če je naprava za upravljanje krmilja opremljena z zračno blazino na volanu, se preskus opravi z napihnjeno zračno blazino. Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče preskus opraviti z nenapihnjeno zračno blazino.

2.2   Namestitev naprave za upravljanje krmilja v primeru, če se ta naprava homologira skupaj z vozilom

| 2.2.1 | Naprava se vgradi v sprednji del vozila, tako da se karoserija prečno prereže na višini sprednjih sedežev, po možnosti se odstranijo streha, vetrobransko steklo in vrata.
  Ta del se nepremično pritrdi na napravo za preskušanje tako, da se ob udarcu preskusne glave ne premakne.
  Dovoljeno odstopanje za kot vgradnje naprave je ± 2 stopinji glede na konstrukcijsko določen kot. |
| --- | --- |

2.2.1

Naprava se vgradi v sprednji del vozila, tako da se karoserija prečno prereže na višini sprednjih sedežev, po možnosti se odstranijo streha, vetrobransko steklo in vrata.

Ta del se nepremično pritrdi na napravo za preskušanje tako, da se ob udarcu preskusne glave ne premakne.

Dovoljeno odstopanje za kot vgradnje naprave je ± 2 stopinji glede na konstrukcijsko določen kot.

| 2.2.2 | Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče napravo za upravljanje krmilja vgraditi v okvir, ki simulira vgradnjo krmilnega mehanizma, če ima v primerjavi z dejansko sestavo „sprednji del karoserije/krmilni mehanizem“ sestava „okvir/krmilni mehanizem“:






  2.2.2.1 | enako geometrično razporeditev, |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem tehnične službe je mogoče napravo za upravljanje krmilja vgraditi v okvir, ki simulira vgradnjo krmilnega mehanizma, če ima v primerjavi z dejansko sestavo „sprednji del karoserije/krmilni mehanizem“ sestava „okvir/krmilni mehanizem“:

2.2.2.1

enako geometrično razporeditev,

| 2.2.2.2 | večjo togost. |
| --- | --- |

2.2.2.2

večjo togost.

2.3   Namestitev naprave za upravljanje krmilja v primeru homologacije samo naprave za upravljanje krmilja

Naprava za upravljanje krmilja se preskusi skupaj z vso opremo. Med napravo za upravljanje krmilja in preskusno mizo mora biti minimalen prazen prostor 100 mm. Krmilni drog mora biti čvrsto pritrjen na preskusno napravo, tako da se drog pod udarcem ne premika (glej sliko 1).

| 2.3.1 | Vseeno je na zahtevo proizvajalca mogoče opraviti preskus pod pogoji iz zgornjega odstavka 2.2. V tem primeru je homologacija veljavna le za določene tipe vozila. |
| --- | --- |

2.3.1

Vseeno je na zahtevo proizvajalca mogoče opraviti preskus pod pogoji iz zgornjega odstavka 2.2. V tem primeru je homologacija veljavna le za določene tipe vozila.

3.   PRESKUSNA NAPRAVA

3.1   Ta naprava je popolnoma vodeno linearno togo udarno telo z maso 30 kg. Stična površina ob trčenju je polkrožna s premerom 165 mm.

3.2   Udarna glava je opremljena z dvema merilcema pospeškov, ki lahko merita vrednosti v smeri udarca.

3.3   Merilni instrumenti

| 3.3.1 | Uporabljeni merilni instrumenti izpolnjujejo standard ISO 6487: 1987. Poleg tega morajo imeti naslednje značilnosti: |
| --- | --- |

3.3.1

Uporabljeni merilni instrumenti izpolnjujejo standard ISO 6487: 1987. Poleg tega morajo imeti naslednje značilnosti:

| 3.3.2 | Pospeševanje
  razred kanalske amplitude 150 g CAC
  razred kanalske frekvence 600 Hz CFC |
| --- | --- |

3.3.2

Pospeševanje

razred kanalske amplitude 150 g CAC

razred kanalske frekvence 600 Hz CFC

| 3.3.3 | Hitrost
  merilna natančnost v mejah ± 1 % |
| --- | --- |

3.3.3

Hitrost

merilna natančnost v mejah ± 1 %

| 3.3.4 | Beleženje časa
  Instrumenti omogočajo beleženje delovanja ves čas trajanja in odčitke na tisočinko sekunde natančno. Začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno napravo in napravo za upravljanje krmilja se zabeleži v zapisniku, ki se uporablja za analizo preskusa. |
| --- | --- |

3.3.4

Beleženje časa

Instrumenti omogočajo beleženje delovanja ves čas trajanja in odčitke na tisočinko sekunde natančno. Začetek udarca v trenutku prvega stika med udarno napravo in napravo za upravljanje krmilja se zabeleži v zapisniku, ki se uporablja za analizo preskusa.

4.   PRESKUSNI POSTOPEK

4.1   Ravnina naprave za upravljanje krmilja mora biti pravokotna na smer trčenja.

4.2   Vsak tip naprave za upravljanje krmilja se udari na največ 3 mesta. Za vsak udarec se uporabi nova naprava za upravljanje krmilja. Ob zaporednih udarcih je os udarne naprave poravnana z eno od naslednjih točk:

| 4.2.1 | središče pesta na napravi za upravljanje krmilja; |
| --- | --- |

4.2.1

središče pesta na napravi za upravljanje krmilja;

| 4.2.2 | stikališče najbolj toge ali najbolj ojačane napere z notranjim robom oboda volana; |
| --- | --- |

4.2.2

stikališče najbolj toge ali najbolj ojačane napere z notranjim robom oboda volana;

| 4.2.3 | središčna točka najkrajšega nepodprtega loka oboda naprave za upravljanje krmilja, ki ne vključuje napere, ko jo zadene preskusna glava; |
| --- | --- |

4.2.3

središčna točka najkrajšega nepodprtega loka oboda naprave za upravljanje krmilja, ki ne vključuje napere, ko jo zadene preskusna glava;

| 4.2.4 | po odločitvi homologacijskega organa „najbolj neugoden“ položaj na napravi za upravljanje krmilja. |
| --- | --- |

4.2.4

po odločitvi homologacijskega organa „najbolj neugoden“ položaj na napravi za upravljanje krmilja.

4.3   Udarna glava mora udariti krmilni mehanizem s hitrostjo 24,1 km/h; to hitrost je treba doseči zgolj z energijo vztrajnosti gibanja ali z uporabo dodatne pogonske naprave.

5.   REZULTATI

5.1   Pri preskusih, opravljenih v skladu z zgornjimi postopki, se za stopnjo zmanjšanja hitrosti udarne naprave vzame povprečje sočasnih odčitkov dveh merilcev pojemkov hitrosti.

6.   ENAKOVREDNI POSTOPKI

6.1   Homologacijski organ lahko dovoli tudi druge preskusne postopke, če je mogoče dokazati njihovo enakovrednost. Homologacijski dokumentaciji se priloži poročilo, ki opisuje uporabljeno metodo in dobljene rezultate.

6.2   Za dokazovanje enakovrednosti nadomestne metode je odgovoren proizvajalec ali njegov zastopnik, ki želi uporabiti to metodo.

Slika 1a

Preskusna nastavitev

Image

Slika 1b

Merjenje togosti preskusne nastavitve

Image

---

PRILOGA 6

POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA ZA SEDEŽNA MESTA V MOTORNIH VOZILIH
   (1)

---

(1)  Postopek je opisan v Prilogi 1 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2).

Dodatek 1

Opis tridimenzionalne naprave za določanje točke „H“ (naprava 3-D H) (1)

Dodatek 2

Tridimenzionalni referenčni sistem (1)

Dodatek 3

Referenčni podatki za sedežna mesta (1)

---

PRILOGA 7

PRESKUSNI POSTOPKI ZA ZAŠČITO POTNIKOV V VOZILIH NA ELEKTRIČNO ENERGIJO PRED VISOKO NAPETOSTJO IN RAZLITJEM ELEKTROLITA

Ta priloga opisuje preskusne postopke za dokazovanje skladnosti z zahtevami za električno varnost iz odstavka 5.5. Meritve z megohmmetrom ali osciloskopom so na primer ustrezna alternativa spodaj opisanemu postopku za merjenje izolacijske upornosti. V tem primeru bo morda treba izklopiti vgrajeni sistem za nadzor izolacijske upornosti.

Pred izvedbo preskusa trčenja se izmeri in zapiše napetost visokonapetostnega vodila (Vb) (glej sliko 1), da se potrdi, da je v mejah delovne napetosti, ki jih določi proizvajalec vozila.

1.   PRESKUSNA NASTAVITEV IN OPREMA

Če se uporablja funkcija izklopa visoke napetosti, je treba meritve opraviti na obeh straneh naprave za izklop.

Če pa je izklop visoke napetosti sestavni del sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja (sistema RESS) ali sistema za pretvorbo energije in je visokonapetostno vodilo sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja ali sistema za pretvorbo energije zaščiteno v skladu z zaščito IPXXB po preskusu trčenja, se meritve lahko opravijo samo med napravo za izklop in električnimi obremenitvami.

V tem preskusu se uporablja voltmeter, ki meri vrednosti enosmernega toka in ima notranjo upornost najmanj 10 ΜΩ.

2.   NASLEDNJA NAVODILA SE LAHKO UPORABLJAJO PRI MERJENJU NAPETOSTI.

Po preskusu trčenja se določijo napetosti visokonapetostnega vodila (Vb, V1, V2) (glej sliko 1).

Napetost se izmeri najmanj 5 sekund in največ 60 sekund po trku.

Ta postopek se ne uporablja, če se preskus opravi, ko električni pogonski sistem ni oskrbovan z energijo.

Slika 1

Merjenje Vb, V1, V2

Image

3.   POSTOPEK OCENJEVANJA ZA NIZKO ELEKTRIČNO ENERGIJO

Pred trkom se stikalo S1 in znani upor praznjenja Re vzporedno povežeta z ustreznim kondenzatorjem (glej sliko 2).

Najmanj 5 sekund in največ 60 sekund po trku se stikalo S1 izklopi ter izmerita in zapišeta se napetost Vb in tok Ie. Produkt napetosti Vb in toka Ie se integrira v času od trenutka, ko se stikalo S1 izklopi (tc), do takrat, ko napetost Vb pade pod prag visoke napetosti, ki je 60 V DC (th). Rezultat integriranja je skupna energija (TE) v joulih.

| (a) | Če se Vb meri v trenutku med 5 in 60 sekundami po trku in kapacitivnost X-kondenzatorjev (Cx) določi proizvajalec, se skupna energija (TE) izračuna po naslednji enačbi: |
| --- | --- |

(a)

Formula

Če se Vb meri v trenutku med 5 in 60 sekundami po trku in kapacitivnost X-kondenzatorjev (Cx) določi proizvajalec, se skupna energija (TE) izračuna po naslednji enačbi:

| (b) | Če se V1 in V2 (glej sliko 1) izmerita v trenutku med 5 in 60 sekundami po trku in kapacitivnosti Y-kondenzatorjev (Cy1, Cy2) določi proizvajalec, se skupna energija (TEy1, TEy2) izračuna po naslednjih enačbah: |
| --- | --- |

(b)

Formula

Če se V1 in V2 (glej sliko 1) izmerita v trenutku med 5 in 60 sekundami po trku in kapacitivnosti Y-kondenzatorjev (Cy1, Cy2) določi proizvajalec, se skupna energija (TEy1, TEy2) izračuna po naslednjih enačbah:

| (c) | Ta postopek se ne uporablja, če se test opravi, ko električni pogonski sistem ni oskrbovan z energijo. |
| --- | --- |

(c)

Formula

Ta postopek se ne uporablja, če se test opravi, ko električni pogonski sistem ni oskrbovan z energijo.

Slika 2

Npr. merjenje energije visokonapetostnega vodila, shranjene v X-kondenzatorjih

Image

4.   FIZIČNA ZAŠČITA

Po preskusu trčenja vozila se vsi deli okrog visokonapetostnih sestavnih delov odprejo, razstavijo ali odstranijo brez uporabe orodja. Vsi preostali deli štejejo za del fizične zaščite.

Za oceno električne varnosti se spojeni preskusni zobci s slike 1 v Dodatku s preskusno silo 10 N ± 10 % vstavijo v vrzeli ali odprtine fizične zaščite. Če spojeni preskusni zobci deloma ali v celoti prodrejo v fizično zaščito, je treba spojene preskusne zobce vstaviti v vsak spodaj navedeni položaj.

Iz prvotnega iztegnjenega položaja se oba spoja preskusnih zobcev postopoma zavrtita pod kotom do 90° glede na os sosednjega dela zobcev in se namestita v vsak možen položaj.

Notranje pregrade se štejejo za del ohišja.

Če je primerno, je treba med spojene preskusne zobce in dele pod visoko napetostjo znotraj pregrade ali ohišja za električno zaščito na nizkonapetostno napajanje (ne manj kakor 40 V in ne več kakor 50 V) zaporedno priključiti ustrezno luč.

4.1   Pogoji sprejemljivosti

Šteje se, da so zahteve iz odstavka 5.5.1.3 izpolnjene, če se spojeni preskusni zobci, opisani na sliki 1 v Dodatku 1, ne dotikajo delov pod visoko napetostjo.

Po potrebi se lahko za preverjanje, ali se spojeni preskusni zobci dotikajo visokonapetostnih vodil, uporabi ogledalo ali fiberskop.

Če signalni tokokrog med spojenimi preskusnimi zobci in deli pod visoko napetostjo potrdi, da je ta zahteva izpolnjena, luč ne sme zasvetiti.

5.   IZOLACIJSKA UPORNOST

Izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električnim podvozjem se lahko dokaže z meritvijo ali kombinacijo meritve in izračuna.

Če se izolacijska upornost dokaže z meritvijo, je treba upoštevati naslednja navodila:

izmeri in zapiše se napetost (Vb) med negativno in pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila (glej sliko 1);

izmeri in zapiše se napetost (V1) med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električnim podvozjem (glej sliko 1);

izmeri in zapiše se napetost (V2) med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električnim podvozjem (glej sliko 1);

Če je V1 višja ali enaka V2, se med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električnim podvozjem vstavi standardni znani upor (Ro). Ko je Ro nameščen, se izmeri napetost (V1’) med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električnim podvozjem vozila (glej sliko 3). Izolacijski upor (Ri) se izračuna po naslednji enačbi.

Formula ali Formula

Dobljena Ri, ki je vrednost električne izolacijske upornosti v ohmih (Ω), se deli z delovno napetostjo visokonapetostnega vodila v voltih (V).

Formula

Slika 3

Merjenje V1’

Image

Če je V2 višja kot V1, se med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električnim podvozjem vstavi standardni znani upor (Ro). Ko je Ro nameščen, se izmeri napetost (V2’) med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električnim podvozjem (glej sliko 4).

Izolacijski upor se (Ri) izračuna po naslednji enačbi.

Formula ali Formula

Dobljena Ri, ki je vrednost električne izolacijske upornosti v ohmih (Ω), se deli z delovno napetostjo visokonapetostnega vodila v voltih (V).

Formula

Slika 4

Merjenje V2’

Image

Opomba: Standardna znana upornost Ro (v Ω) mora biti vrednost najmanjše zahtevane izolacijske upornosti (Ω/V), pomnožene z delovno napetostjo vozila plus/minus 20 odstotkov. Ni treba, da je Ro natančno ta vrednost, ker so enačbe veljavne za katero koli Ro; vendar Ro v tem razponu zagotavlja dobro rešitev za merjenje napetosti.

6.   RAZLITJE ELEKTROLITA

Na fizično zaščito se po potrebi nanese ustrezna prevleka, da se potrdi morebitno uhajanje elektrolita iz sistema za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja po preskusu trčenja.

Če proizvajalec ne zagotovi sredstev za razlikovanje med uhajanjem različnih tekočin, se šteje, da je vsaka tekočina, ki uhaja, elektrolit.

7.   ZADRŽEVANJE SISTEMA ZA SHRANJEVANJE ENERGIJE Z MOŽNOSTJO PONOVNEGA POLNJENJA

Skladnost se ugotovi z vizualnim pregledom.

Dodatek

Spojeni preskusni zobci (IPXXB)

Slika 1

Spojeni preskusni zobci

Image

Material: kovina, razen kadar je določeno drugače

Dolžinske mere v milimetrih

Dovoljena odstopanja za mere brez posebnih dovoljenih odstopanj:

| (a) | za kote: 0/– 10° |
| --- | --- |

(a)

za kote: 0/– 10°

| (b) | za dolžinske mere: do 25 mm: 0/– 0,05 mm, nad 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

(b)

za dolžinske mere: do 25 mm: 0/– 0,05 mm, nad 25 mm: ± 0,2 mm

Oba spoja morata omogočati gibanje v isti ravnini in v isti smeri pod kotom 90° z dovoljenim odstopanjem 0 do + 10°.

---

| 27.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/34

---

Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Spremembe 2013 Pravilnika št. 58 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo:

| I. | Naprav za zaščito pred podletom od zadaj |
| --- | --- |

I.

Naprav za zaščito pred podletom od zadaj

| II. | Vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od zadaj |
| --- | --- |

II.

Vozil glede na namestitev naprave homologiranega tipa za zaščito pred podletom od zadaj

| III. | Vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od zadaj |
| --- | --- |

III.

Vozil glede na njihovo zaščito pred podletom od zadaj

Spremembe Pravilnika št. 58, objavljenega v UL L 232 dne 30.8.2008,

vključujejo:

| | Dodatek 1 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 26. julij 2012 |
| --- | --- |

Dodatek 1 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 26. julij 2012

| | Popravek 1 k spremembi 1 revizije 2 Pravilnika – začetek veljavnosti: 26. julij 2012 |
| --- | --- |

Popravek 1 k spremembi 1 revizije 2 Pravilnika – začetek veljavnosti: 26. julij 2012

| | Dodatek 2 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 18 november 2012 |
| --- | --- |

Dodatek 2 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 18 november 2012

| | Dodatek 3 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 15 julij 2013 |
| --- | --- |

Dodatek 3 k spremembam 02 – začetek veljavnosti: 15 julij 2013

Spremembe glavnega besedila Pravilnika

Odstavek 1.1.1 se spremeni:

| „1.1.1 | DEL I: naprave za zaščito pred podletom od zadaj, namenjene namestitvi v vozila kategorij M, N in O (1);“ |
| --- | --- |

„1.1.1

DEL I: naprave za zaščito pred podletom od zadaj, namenjene namestitvi v vozila kategorij M, N in O (1);“

Odstavek 1.1.2 se spremeni:

| „1.1.2 | DEL II: namestitev naprav za zaščito pred podletom od zadaj, ki so bile homologirane v skladu z delom I tega pravilnika, v vozila kategorij M, N in O (1);“ |
| --- | --- |

„1.1.2

DEL II: namestitev naprav za zaščito pred podletom od zadaj, ki so bile homologirane v skladu z delom I tega pravilnika, v vozila kategorij M, N in O (1);“

Odstavek 1.1.3 se spremeni:

| „1.1.3 | DEL III: vozila kategorij M, N in O (1), opremljena z napravo za zaščito pred podletom od zadaj, ki ni bila ločeno homologirana v skladu z delom I tega pravilnika ali oblikovana in opremljena tako, da se za njene sestavne dele lahko šteje, da v celoti ali delno izpolnjujejo funkcijo naprave za zaščito pred podletom od zadaj.“ |
| --- | --- |

„1.1.3

DEL III: vozila kategorij M, N in O (1), opremljena z napravo za zaščito pred podletom od zadaj, ki ni bila ločeno homologirana v skladu z delom I tega pravilnika ali oblikovana in opremljena tako, da se za njene sestavne dele lahko šteje, da v celoti ali delno izpolnjujejo funkcijo naprave za zaščito pred podletom od zadaj.“

Vstavi se nov odstavek 1.1.4 (vključno z opombo (1)):

| „1.1.4 | Vozila kategorij M1, M2, M3, N1, O1 in O2 (1) glede na zaščito pred podletom od zadaj.“ |
| --- | --- |

„1.1.4

Vozila kategorij M1, M2, M3, N1, O1 in O2 (1) glede na zaščito pred podletom od zadaj.“

Opomba (1) se spremeni:

| „(1) | Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2, odst. 2.“ |
| --- | --- |

„(1)

Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 2, odst. 2.“

Odstavek 2 se spremeni:

„2.   SPLOŠNE ZAHTEVE“

Vstavijo se novi odstavki od 2.1 do 2.3 (opomba (1) se ne spremeni):

1

| „2.1 | Vsa vozila so zasnovana in/ali opremljena tako, da po vsej širini zagotavljajo učinkovito zaščito pred podletom od zadaj v primeru trka vozil iz odstavka 1 tega pravilnika v zadnji del vozil kategorij M1 in N1 (1). |
| --- | --- |

„2.1

Vsa vozila so zasnovana in/ali opremljena tako, da po vsej širini zagotavljajo učinkovito zaščito pred podletom od zadaj v primeru trka vozil iz odstavka 1 tega pravilnika v zadnji del vozil kategorij M1 in N1 (1).

1

1

1

| 2.2 | Vozila se preskusijo pod pogoji iz odstavka 2 Priloge 5. |
| --- | --- |

2.2

Vozila se preskusijo pod pogoji iz odstavka 2 Priloge 5.

| 2.3 | Za vozila kategorij M1, M2, M3, N1, O1 ali O2 se šteje, da izpolnjujejo navedeni pogoj, če:






  (a) | izpolnjujejo pogoje iz dela II ali dela III, ali |
| --- | --- | --- |

2.3

Za vozila kategorij M1, M2, M3, N1, O1 ali O2 se šteje, da izpolnjujejo navedeni pogoj, če:

1

2

3

1

1

2

(a)

izpolnjujejo pogoje iz dela II ali dela III, ali

| (b) | zadnji del neobremenjenega vozila od tal ni oddaljen več kot 550 mm po širini, ki od širine zadnje osi ni krajša za več kot 100 mm na vsaki strani (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago), ali |
| --- | --- |

(b)

zadnji del neobremenjenega vozila od tal ni oddaljen več kot 550 mm po širini, ki od širine zadnje osi ni krajša za več kot 100 mm na vsaki strani (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago), ali

| (c) | pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, zadnji del neobremenjenega vozila od tal ni oddaljen več kot 550 mm po širini, ki od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik na nobeni strani ni manjša od 100 mm (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago). |
| --- | --- |

(c)

pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, zadnji del neobremenjenega vozila od tal ni oddaljen več kot 550 mm po širini, ki od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik na nobeni strani ni manjša od 100 mm (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago).

1

2

Če je zadnjih osi več, je treba upoštevati širino najširše zadnje osi.

Zahteve iz odstavkov 2.3(b) in 2.3(c) morajo biti izpolnjene vsaj na črti, ki je:

| (a) | največ 450 mm oddaljena od skrajnega zadnjega dela vozila; |
| --- | --- |

(a)

največ 450 mm oddaljena od skrajnega zadnjega dela vozila;

| (b) | lahko prekinjena za skupaj največ 200 mm.“ |
| --- | --- |

(b)

lahko prekinjena za skupaj največ 200 mm.“

Odstavek 15.1 se spremeni:

| „15.1 | Če je vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, opremljeno s homologirano napravo za zaščito pred podletom od zadaj ter ustreza zahtevam iz odstavka 16 in je bilo preskušeno pod pogoji iz odstavka 2.2, se podeli homologacija za navedeni tip vozila.“ |
| --- | --- |

„15.1

Če je vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, opremljeno s homologirano napravo za zaščito pred podletom od zadaj ter ustreza zahtevam iz odstavka 16 in je bilo preskušeno pod pogoji iz odstavka 2.2, se podeli homologacija za navedeni tip vozila.“

Odstavek 16.2 se spremeni:

| „16.2 | Širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj ne sme biti v nobenem primeru širša od zadnje osi vozila, merjene na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago, prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 100 mm na vsaki strani. Kadar je naprava vključena ali zajeta v nadgradnjo vozila, ki sama presega širino zadnje osi, se zahteva, da širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj ne sme presegati širine zadnje osi, ne uporablja. Pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, pa širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj na nobeni strani ne sme biti manjša od 100 mm od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago). Kadar je zadnjih osi več, je treba upoštevati širino najširše zadnje osi. Poleg tega je treba zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 3.1.3 Priloge 5, ki se nanašajo na razdaljo točk prijemališč preskusnih sil od zunanjih robov zadnjih koles (Priloga 1, točka 7), preveriti in zabeležiti v sporočilu o homologaciji.“ |
| --- | --- |

„16.2

Širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj ne sme biti v nobenem primeru širša od zadnje osi vozila, merjene na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago, prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 100 mm na vsaki strani. Kadar je naprava vključena ali zajeta v nadgradnjo vozila, ki sama presega širino zadnje osi, se zahteva, da širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj ne sme presegati širine zadnje osi, ne uporablja. Pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, pa širina naprave za zaščito pred podletom od zadaj na nobeni strani ne sme biti manjša od 100 mm od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago). Kadar je zadnjih osi več, je treba upoštevati širino najširše zadnje osi. Poleg tega je treba zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 3.1.3 Priloge 5, ki se nanašajo na razdaljo točk prijemališč preskusnih sil od zunanjih robov zadnjih koles (Priloga 1, točka 7), preveriti in zabeležiti v sporočilu o homologaciji.“

1

2

Odstavek 24.1 se spremeni:

| „24.1 | Če vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ustreza zahtevam iz odstavka 2.3(b), odstavka 2.3(c) ali odstavka 25 in je bilo preskušeno pod pogoji iz odstavka 2.2, se podeli homologacija za navedeni tip vozila.“ |
| --- | --- |

„24.1

Če vozilo, predloženo za homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ustreza zahtevam iz odstavka 2.3(b), odstavka 2.3(c) ali odstavka 25 in je bilo preskušeno pod pogoji iz odstavka 2.2, se podeli homologacija za navedeni tip vozila.“

Odstavek 25.3 se spremeni:

| „25.3 | Širina zaščite pred podletom od zadaj v nobenem primeru ne sme biti širša od zadnje osi vozila, merjene na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago, prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 100 mm na vsaki strani. Kadar je naprava vključena ali zajeta v nadgradnjo vozila, ki sama presega širino zadnje osi, se zahteva, da širina zaščite pred podletom od zadaj ne sme presegati širine zadnje osi, ne uporablja. Pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, pa širina zaščite pred podletom od zadaj na nobeni strani ne sme biti manjša od 100 mm od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago). Kadar je zadnjih osi več, je treba upoštevati širino najširše zadnje osi. Poleg tega je treba zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 3.1.3 Priloge 5, ki se nanašajo na razdaljo točk prijemališč preskusnih sil od zunanjih robov zadnjih koles (Priloga 1, točka 7), preveriti in zabeležiti v sporočilu o homologaciji.“ |
| --- | --- |

„25.3

Širina zaščite pred podletom od zadaj v nobenem primeru ne sme biti širša od zadnje osi vozila, merjene na skrajnih zunanjih točkah pnevmatik, pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago, prav tako pa ne sme biti krajša za več kot 100 mm na vsaki strani. Kadar je naprava vključena ali zajeta v nadgradnjo vozila, ki sama presega širino zadnje osi, se zahteva, da širina zaščite pred podletom od zadaj ne sme presegati širine zadnje osi, ne uporablja. Pri vozilih kategorije O1 in O2, pri katerih imajo pnevmatike več kot polovico svoje širine izven nadgradnje vozila (brez okrovov koles) ali izven šasije, če nadgradnje vozila ni, pa širina zaščite pred podletom od zadaj na nobeni strani ne sme biti manjša od 100 mm od razdalje med skrajnimi notranjimi točkami pnevmatik (pri čemer se ne upoštevajo izbokline pnevmatik v bližini točke dotika pnevmatike s podlago). Kadar je zadnjih osi več, je treba upoštevati širino najširše zadnje osi. Poleg tega je treba zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 3.1.3 Priloge 5, ki se nanašajo na razdaljo točk prijemališč preskusnih sil od zunanjih robov zadnjih koles (Priloga 1, točka 7), preveriti in zabeležiti v sporočilu o homologaciji.“

1

2

Odstavek 31.3 se spremeni:

| „31.3 | Po 18 mesecih od začetka veljavnosti tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko:






  (a) | zavrnejo tip sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki ne izpolnjuje zahtev iz dela I tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02; |
| --- | --- | --- |

„31.3

Po 18 mesecih od začetka veljavnosti tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko:

(a)

zavrnejo tip sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki ne izpolnjuje zahtev iz dela I tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02;

| (b) | podelijo homologacije samo, če tip sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, predviden za homologacijo, izpolnjuje zahteve iz dela I tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02; |
| --- | --- |

(b)

podelijo homologacije samo, če tip sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, predviden za homologacijo, izpolnjuje zahteve iz dela I tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02;

| (c) | prepovejo namestitev sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki ne izpolnjuje zahtev iz delov I in II tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02.“ |
| --- | --- |

(c)

prepovejo namestitev sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki ne izpolnjuje zahtev iz delov I in II tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02.“

Odstavek 31.5 se spremeni:

| „31.5 | Po 48 mesecih od začetka veljavnosti tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko:






  (a) | podelijo homologacije samo, če tip vozila, predviden za homologacijo, izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.3(b) ali 2.3(c) dela III tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02; |
| --- | --- | --- |

„31.5

Po 48 mesecih od začetka veljavnosti tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko:

(a)

podelijo homologacije samo, če tip vozila, predviden za homologacijo, izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.3(b) ali 2.3(c) dela III tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02;

| (b) | zavrnejo nacionalno ali regionalno homologacijo in zavrnejo prvo nacionalno ali regionalno registracijo (ko je vozilo prvič dano v uporabo) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 2.3(b) ali 2.3(c) dela III tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02.“ |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo nacionalno ali regionalno homologacijo in zavrnejo prvo nacionalno ali regionalno registracijo (ko je vozilo prvič dano v uporabo) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 2.3(b) ali 2.3(c) dela III tega pravilnika, kakor je spremenjen s spremembami 02.“

Spremembe prilog

Spremembe prilog

Priloga 3 se spremeni:

„...

tipa vozila glede na zaščito pred podletom od zadaj v skladu z odstavkom 2.3(b)/odstavkom 2.3(c)/delom III Pravilnika št. 58.

...“

Odstavek 3.1.2 Priloge 5 se spremeni:

| „3.1.2 | V primerih iz odstavkov 1.1.1 in 1.1.2 te priloge vodoravna sila 50 kN ali 25 % sile, ki jo ustvari največja masa vozila, kar od tega je manjše, deluje zaporedoma na dve točki, ki se nahajata 300 + 25 mm od vzdolžnih ravnin, ki se dotikajo zunanjih robov koles na zadnji osi ali naprave za zaščito pred podletom od zadaj, če je ta širša od zadnje osi, in na tretjo točko, ki se nahaja na črti, ki povezuje ti dve točki, na srednji navpični ravnini vozila.“ |
| --- | --- |

„3.1.2

V primerih iz odstavkov 1.1.1 in 1.1.2 te priloge vodoravna sila 50 kN ali 25 % sile, ki jo ustvari največja masa vozila, kar od tega je manjše, deluje zaporedoma na dve točki, ki se nahajata 300 + 25 mm od vzdolžnih ravnin, ki se dotikajo zunanjih robov koles na zadnji osi ali naprave za zaščito pred podletom od zadaj, če je ta širša od zadnje osi, in na tretjo točko, ki se nahaja na črti, ki povezuje ti dve točki, na srednji navpični ravnini vozila.“

---

| 27.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/37

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik št. 62 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo motornih vozil s krmilom glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 2 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 10. oktober 2006

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne zahteve |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posebne zahteve |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spremembe tipa vozila ali zaščitne naprave vozila |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| Priloga 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

Priloga 1

| Priloga 2 | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2

| Priloga 3 | Preskus obrabe zaščitnih naprav tipa 3 |
| --- | --- |

Priloga 3

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij L1 do L7
   (1), če so opremljena s krmilom. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij L1 do L7
   (1), če so opremljena s krmilom.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo; |
| --- | --- |

2.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo;

| 2.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  2.2.1 | navedbah proizvajalca o tipu vozila; |
| --- | --- | --- |

2.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo motornih vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

2.2.1

navedbah proizvajalca o tipu vozila;

| 2.2.2 | razporeditvi in zasnovi sestavnih delov vozila oziroma tistih sestavnih delov, na katere deluje zaščitna naprava; |
| --- | --- |

2.2.2

razporeditvi in zasnovi sestavnih delov vozila oziroma tistih sestavnih delov, na katere deluje zaščitna naprava;

| 2.2.3 | tipu zaščitne naprave; |
| --- | --- |

2.2.3

tipu zaščitne naprave;

| 2.3 | „zaščitna naprava“ pomeni sistem za preprečevanje nedovoljene uporabe vozila, ki zagotavlja samodejno blokiranje krmilne naprave ali prenosa moči; ta sistem lahko pri:






  2.3.1 | tipu 1 deluje samo na krmilno napravo; |
| --- | --- | --- |

2.3

„zaščitna naprava“ pomeni sistem za preprečevanje nedovoljene uporabe vozila, ki zagotavlja samodejno blokiranje krmilne naprave ali prenosa moči; ta sistem lahko pri:

2.3.1

tipu 1 deluje samo na krmilno napravo;

| 2.3.2 | tipu 2 deluje na krmilno napravo v povezavi z napravo, ki izklopi motor vozila; |
| --- | --- |

2.3.2

tipu 2 deluje na krmilno napravo v povezavi z napravo, ki izklopi motor vozila;

| 2.3.3 | tipu 3 v napetem položaju deluje na krmilno napravo v povezavi z napravo, ki izklopi motor vozila; |
| --- | --- |

2.3.3

tipu 3 v napetem položaju deluje na krmilno napravo v povezavi z napravo, ki izklopi motor vozila;

| 2.3.4 | tipu 4 deluje na prenos moči; |
| --- | --- |

2.3.4

tipu 4 deluje na prenos moči;

| 2.4 | „krmilna naprava“ pomeni napravo za upravljanje (krmilo), krmilno glavo in njeno dodatno oblogo, krmilno gred in vse druge sestavne dele, ki neposredno vplivajo na učinkovitost zaščitne naprave; |
| --- | --- |

2.4

„krmilna naprava“ pomeni napravo za upravljanje (krmilo), krmilno glavo in njeno dodatno oblogo, krmilno gred in vse druge sestavne dele, ki neposredno vplivajo na učinkovitost zaščitne naprave;

| 2.5 | „kombinacija“ pomeni eno izmed posebej načrtovanih in izdelanih različic blokirnega sistema, ki pri pravilni aktivaciji omogoča delovanje blokirnega sistema; |
| --- | --- |

2.5

„kombinacija“ pomeni eno izmed posebej načrtovanih in izdelanih različic blokirnega sistema, ki pri pravilni aktivaciji omogoča delovanje blokirnega sistema;

| 2.6 | „ključ“ pomeni vsako napravo, ki je zasnovana in izdelana tako, da omogoči delovanje blokirnega sistema, ki je zasnovan in izdelan tako, da se lahko upravlja le s to napravo. |
| --- | --- |

2.6

„ključ“ pomeni vsako napravo, ki je zasnovana in izdelana tako, da omogoči delovanje blokirnega sistema, ki je zasnovan in izdelan tako, da se lahko upravlja le s to napravo.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije za tip vozila glede na zaščitno napravo za preprečevanje nedovoljene uporabe vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije za tip vozila glede na zaščitno napravo za preprečevanje nedovoljene uporabe vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:






  3.2.1 | natančen opis tipa vozila glede na namestitev in zasnovo dela oziroma delov vozila, na katere deluje zaščitna naprava; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se priložijo naslednji dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

3.2.1

natančen opis tipa vozila glede na namestitev in zasnovo dela oziroma delov vozila, na katere deluje zaščitna naprava;

| 3.2.2 | risbe v ustreznem merilu in z dovolj podrobnim prikazom zaščitne naprave in njene namestitve na (v) vozilo; |
| --- | --- |

3.2.2

risbe v ustreznem merilu in z dovolj podrobnim prikazom zaščitne naprave in njene namestitve na (v) vozilo;

| 3.2.3 | tehnični opis naprave. |
| --- | --- |

3.2.3

tehnični opis naprave.

| 3.3 | Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo:






  3.3.1 | vozilo, ki ustreza tipu vozila v postopku homologacije, če tehnična služba to zahteva, in |
| --- | --- | --- |

3.3

Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predložijo:

3.3.1

vozilo, ki ustreza tipu vozila v postopku homologacije, če tehnična služba to zahteva, in

| 3.3.2 | na zahtevo tehnične službe tisti deli vozila, ki so po njenem mnenju nujno potrebni za izvedbo preverjanj, predpisanih v odstavkih 5 in 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.3.2

na zahtevo tehnične službe tisti deli vozila, ki so po njenem mnenju nujno potrebni za izvedbo preverjanj, predpisanih v odstavkih 5 in 6 tega pravilnika.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Homologacija tipa vozila se podeli, če vozilo, predloženo v postopek homologacije v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6. |
| --- | --- |

4.1

Homologacija tipa vozila se podeli, če vozilo, predloženo v postopek homologacije v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za prvotno različico Pravilnika) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenice ne smejo dodeliti enake številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom zaščitne naprave ali ima drugače nameščeno zaščitno napravo, ali drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za prvotno različico Pravilnika) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenice ne smejo dodeliti enake številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom zaščitne naprave ali ima drugače nameščeno zaščitno napravo, ali drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, skupaj z risbami zaščitne naprave in njene namestitve na vozilo, ki jih vlagatelj vloge za homologacijo predloži v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali ki so zložene na ta format in v ustreznem merilu (2). |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku, skupaj z risbami zaščitne naprave in njene namestitve na vozilo, ki jih vlagatelj vloge za homologacijo predloži v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali ki so zložene na ta format in v ustreznem merilu (2).

| 4.4 | Na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, se na vidno in lahko dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem obrazcu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:






  4.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranim v skladu s tem pravilnikom, se na vidno in lahko dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem obrazcu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, ki jo sestavljajo:

4.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo;

| 4.4.2 | številka tega pravilnika ter črka „R“, pomišljaj in številka homologacije desno od kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številka tega pravilnika ter črka „R“, pomišljaj in številka homologacije desno od kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.5 | Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, priloženimi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih desno od simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov in homologacij ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo skladno s tipom vozila, homologiranim v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, priloženimi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih desno od simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov in homologacij ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

| 4.8 | V Prilogi 2 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.8

V Prilogi 2 k temu pravilniku so navedeni primeri homologacijskih oznak.

5.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| 5.1 | Zaščitna naprava mora biti zasnovana tako, da:






  5.1.1 | jo je za upravljanje vozila s krmilom ali vožnjo ali premikanje naprej treba izklopiti; |
| --- | --- | --- |

5.1

Zaščitna naprava mora biti zasnovana tako, da:

5.1.1

jo je za upravljanje vozila s krmilom ali vožnjo ali premikanje naprej treba izklopiti;

| 5.1.2 | jo je pri zaščitnih napravah tipa 4 treba izklopiti, da se sprosti prenos moči. Če se ta naprava vklopi z upravljanjem parkirne naprave, mora delovati v povezavi z napravo, ki izklopi motor vozila; |
| --- | --- |

5.1.2

jo je pri zaščitnih napravah tipa 4 treba izklopiti, da se sprosti prenos moči. Če se ta naprava vklopi z upravljanjem parkirne naprave, mora delovati v povezavi z napravo, ki izklopi motor vozila;

| 5.1.3 | se ključ lahko izvleče samo, ko je zaskočni mehanizem v zaskočenem ali nezaskočenem položaju. Vse vmesne lege, pri katerih obstaja nevarnost, da se zaskočni mehanizem sproži naknadno, tudi če je ključ zaščitne naprave vtaknjen, morajo biti izključene. |
| --- | --- |

5.1.3

se ključ lahko izvleče samo, ko je zaskočni mehanizem v zaskočenem ali nezaskočenem položaju. Vse vmesne lege, pri katerih obstaja nevarnost, da se zaskočni mehanizem sproži naknadno, tudi če je ključ zaščitne naprave vtaknjen, morajo biti izključene.

| 5.2 | Izpolnitev zahtev iz odstavka 5.1 mora biti mogoča z enkratnim zasukom enega ključa. |
| --- | --- |

5.2

Izpolnitev zahtev iz odstavka 5.1 mora biti mogoča z enkratnim zasukom enega ključa.

| 5.3 | Zaščitna naprava iz odstavka 5.1 in sestavni deli vozila, na katere deluje, morajo biti zasnovani tako, da jih ni mogoče hitro in brez zbujanja pozornosti odpreti, onesposobiti ali uničiti, na primer z uporabo poceni in splošno dostopnega orodja, opreme ali predmetov, ki jih je mogoče brez težav skriti. |
| --- | --- |

5.3

Zaščitna naprava iz odstavka 5.1 in sestavni deli vozila, na katere deluje, morajo biti zasnovani tako, da jih ni mogoče hitro in brez zbujanja pozornosti odpreti, onesposobiti ali uničiti, na primer z uporabo poceni in splošno dostopnega orodja, opreme ali predmetov, ki jih je mogoče brez težav skriti.

| 5.4 | Zaščitna naprava mora biti vgrajena v vozilo kot del originalne opreme (tj. opreme, ki jo je vgradil proizvajalec vozila pred začetkom prodaje na drobno). Ključavnica mora biti zanesljivo in trdno vgrajena v zaščitno napravo (če je ključavnico mogoče izvleči s ključem po odstranitvi pokrova ali katere koli druge zadrževalne naprave, to ni v nasprotju z navedeno zahtevo). |
| --- | --- |

5.4

Zaščitna naprava mora biti vgrajena v vozilo kot del originalne opreme (tj. opreme, ki jo je vgradil proizvajalec vozila pred začetkom prodaje na drobno). Ključavnica mora biti zanesljivo in trdno vgrajena v zaščitno napravo (če je ključavnico mogoče izvleči s ključem po odstranitvi pokrova ali katere koli druge zadrževalne naprave, to ni v nasprotju z navedeno zahtevo).

| 5.5 | Blokirni sistem mora omogočati najmanj 1 000 različnih kombinacij ali tako število kombinacij, ki je enako skupnemu številu vozil, izdelanih v enem letu, če je to manjše od 1 000. Pri vozilih istega tipa mora biti pogostost pojavljanja vsake kombinacije približno 1 na 1 000 vozil. |
| --- | --- |

5.5

Blokirni sistem mora omogočati najmanj 1 000 različnih kombinacij ali tako število kombinacij, ki je enako skupnemu številu vozil, izdelanih v enem letu, če je to manjše od 1 000. Pri vozilih istega tipa mora biti pogostost pojavljanja vsake kombinacije približno 1 na 1 000 vozil.

| 5.6 | Koda ključa in ključavnice ne sme biti vidna. |
| --- | --- |

5.6

Koda ključa in ključavnice ne sme biti vidna.

| 5.7 | Ključavnica mora biti zasnovana, izdelana in vgrajena tako, da je cilinder ključavnice v blokiranem položaju z navorom, manjšim od 0,245 mdaN, mogoče obračati le s pripadajočim ključem, in da






  5.7.1 | pri cilindrih ključavnic z zatičnimi pridržki nista več kot dva enaka pridržka, ki delujeta v isti smeri, nameščena eden poleg drugega, pri čemer ključavnica ne sme imeti več kot 60 % enakih pridržkov; |
| --- | --- | --- |

5.7

Ključavnica mora biti zasnovana, izdelana in vgrajena tako, da je cilinder ključavnice v blokiranem položaju z navorom, manjšim od 0,245 mdaN, mogoče obračati le s pripadajočim ključem, in da

5.7.1

pri cilindrih ključavnic z zatičnimi pridržki nista več kot dva enaka pridržka, ki delujeta v isti smeri, nameščena eden poleg drugega, pri čemer ključavnica ne sme imeti več kot 60 % enakih pridržkov;

| 5.7.2 | pri cilindrih ključavnice s ploščatimi pridržki ne smeta biti več kot dva enaka pridržka, ki delujeta v isti smeri, nameščena eden poleg drugega, pri čemer ključavnica ne sme imeti več kot 50 % enakih pridržkov. |
| --- | --- |

5.7.2

pri cilindrih ključavnice s ploščatimi pridržki ne smeta biti več kot dva enaka pridržka, ki delujeta v isti smeri, nameščena eden poleg drugega, pri čemer ključavnica ne sme imeti več kot 50 % enakih pridržkov.

| 5.8 | Zaščitne naprave morajo izključevati vsakršno tveganje nenamernega vklopa med delovanjem motorja, zlasti če bi bila zaradi blokiranja ogrožena varnost. |
| --- | --- |

5.8

Zaščitne naprave morajo izključevati vsakršno tveganje nenamernega vklopa med delovanjem motorja, zlasti če bi bila zaradi blokiranja ogrožena varnost.

| 5.9 | Aktivirana zaščitna naprava tipa 1, 2 ali 3 mora biti dovolj trdna, da brez poškodb na krmilnem mehanizmu, ki bi lahko ogrozile varnost, v statičnih razmerah vzdrži delovanje 20 mdaN statičnega navora na krmilno gred v obeh smereh. |
| --- | --- |

5.9

Aktivirana zaščitna naprava tipa 1, 2 ali 3 mora biti dovolj trdna, da brez poškodb na krmilnem mehanizmu, ki bi lahko ogrozile varnost, v statičnih razmerah vzdrži delovanje 20 mdaN statičnega navora na krmilno gred v obeh smereh.

| 5.10 | Zaščitna naprava tipa 1, 2 ali 3 mora biti zasnovana tako, da se krmilni sistem lahko blokira samo pod kotom najmanj 20o na levo in/ali desno. |
| --- | --- |

5.10

Zaščitna naprava tipa 1, 2 ali 3 mora biti zasnovana tako, da se krmilni sistem lahko blokira samo pod kotom najmanj 20o na levo in/ali desno.

6.   POSEBNE ZAHTEVE

| 6.1 | Poleg splošnih zahtev iz odstavka 5 mora zaščitna naprava izpolnjevati tudi naslednje posebne pogoje:






  6.1.1 | pri zaščitnih napravah tipa 1 ali 2 se ključavnica lahko zaskoči samo z enim zasukom ključa, pri čemer je krmilo v takšnem položaju, da se zaskočni mehanizem lahko zaskoči v ustrezno režo; |
| --- | --- | --- |

6.1

Poleg splošnih zahtev iz odstavka 5 mora zaščitna naprava izpolnjevati tudi naslednje posebne pogoje:

6.1.1

pri zaščitnih napravah tipa 1 ali 2 se ključavnica lahko zaskoči samo z enim zasukom ključa, pri čemer je krmilo v takšnem položaju, da se zaskočni mehanizem lahko zaskoči v ustrezno režo;

| 6.1.2 | pri zaščitnih napravah tipa 3 je zaskočni mehanizem mogoče napeti samo s posebnim pritiskom uporabnika vozila pri ali po zasuku ključa. Ko je zaskočni mehanizem napet, ključa ni mogoče izvleči, razen v skladu z določbami odstavka 5.1.3. |
| --- | --- |

6.1.2

pri zaščitnih napravah tipa 3 je zaskočni mehanizem mogoče napeti samo s posebnim pritiskom uporabnika vozila pri ali po zasuku ključa. Ko je zaskočni mehanizem napet, ključa ni mogoče izvleči, razen v skladu z določbami odstavka 5.1.3.

| 6.2 | Pri zaščitnih napravah tipa 2 in 3 se zaskočni mehanizem ne sme zaskočiti, dokler je naprava v položaju, ki omogoča vklop motorja vozila. |
| --- | --- |

6.2

Pri zaščitnih napravah tipa 2 in 3 se zaskočni mehanizem ne sme zaskočiti, dokler je naprava v položaju, ki omogoča vklop motorja vozila.

| 6.3 | Ko je zaščitna naprava tipa 3 pripravljena za delovanje, ni mogoče preprečiti njenega delovanja. |
| --- | --- |

6.3

Ko je zaščitna naprava tipa 3 pripravljena za delovanje, ni mogoče preprečiti njenega delovanja.

| 6.4 | Zaščitna naprava tipa 3 mora brezhibno delovati in zlasti še naprej izpolnjevati zahteve iz odstavkov 5.7, 5.8, 5.9 in 6.3 tudi po tem, ko se med preskusom iz Priloge 3 k temu pravilniku opravi 2 500 postopkov blokiranja v obeh smereh. |
| --- | --- |

6.4

Zaščitna naprava tipa 3 mora brezhibno delovati in zlasti še naprej izpolnjevati zahteve iz odstavkov 5.7, 5.8, 5.9 in 6.3 tudi po tem, ko se med preskusom iz Priloge 3 k temu pravilniku opravi 2 500 postopkov blokiranja v obeh smereh.

7.   SPREMEMBE TIPA VOZILA ALI ZAŠČITNE NAPRAVE VOZILA

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa vozila ali zaščitne naprave vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip vozila. Homologacijski organ lahko nato:






  7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnih škodljivih vplivov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa vozila ali zaščitne naprave vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral tip vozila. Homologacijski organ lahko nato:

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele znatnih škodljivih vplivov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusih. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusih.

| 7.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Vsako vozilo, ki ima nameščeno homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom, mora biti glede na tip zaščitne naprave, njeno namestitev na vozilo in sestavne dele, na katere zaščitna naprava deluje, skladno s homologiranim tipom vozila. |
| --- | --- |

8.1

Vsako vozilo, ki ima nameščeno homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom, mora biti glede na tip zaščitne naprave, njeno namestitev na vozilo in sestavne dele, na katere zaščitna naprava deluje, skladno s homologiranim tipom vozila.

| 8.2 | Za preverjanje skladnosti iz odstavka 8.1 se naključno pregleda zadostno število serijsko proizvedenih vozil, ki imajo nameščeno homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

8.2

Za preverjanje skladnosti iz odstavka 8.1 se naključno pregleda zadostno število serijsko proizvedenih vozil, ki imajo nameščeno homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z veliki črkami dopisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, opremljeno z datumom in podpisom. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z veliki črkami dopisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, opremljeno z datumom in podpisom.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge podpisnice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s kopijo homologacijskega certifikata, ki ima na koncu z veliki črkami dopisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno z datumom in podpisom.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podelijo homologacijo in katerim se pošljejo obrazci o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije, izdani v drugih državah.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bil nazadnje spremenjen s Spremembo 4).

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Sprem.1.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

Vzorec A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na zaščito pred nedovoljeno uporabo homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 62 pod številko homologacije 002439. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 62 v njegovi prvotni obliki.

Vzorec B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 62 in 10 (1). Številki homologacije pomenita, da na dan podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 62 ni bil spremenjen, Pravilnik št. 10 pa je že vključeval spremembe 01.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

PRESKUS OBRABE ZAŠČITNIH NAPRAV TIPA 3

1.   PRESKUSNA OPREMA

1.1   Preskusna oprema vključuje:

| 1.1.1 | konstrukcijo, na katero je mogoče namestiti vzorec krmilne naprave, opremljene z zaščitno napravo, kot je opredeljena v odstavku 2.3 tega pravilnika; |
| --- | --- |

1.1.1

konstrukcijo, na katero je mogoče namestiti vzorec krmilne naprave, opremljene z zaščitno napravo, kot je opredeljena v odstavku 2.3 tega pravilnika;

| 1.1.2 | sistem za vklop in izklop zaščitne naprave, ki vključuje uporabo ključa; |
| --- | --- |

1.1.2

sistem za vklop in izklop zaščitne naprave, ki vključuje uporabo ključa;

| 1.1.3 | mehanizem, ki omogoča vrtenje krmilne gredi glede na zaščitno napravo. |
| --- | --- |

1.1.3

mehanizem, ki omogoča vrtenje krmilne gredi glede na zaščitno napravo.

2.   PRESKUSNA METODA

2.1   Na konstrukcijo, opisano v odstavku 1.1.1, se namesti vzorec krmilne naprave, opremljene z zaščitno napravo.

2.2   En cikel preskusnega postopka vključuje naslednje postopke:

2.2.1   Izhodiščni položaj

Zaščitna naprava se deaktivira, krmilna gred pa zasuka v položaj, v katerem se zaščitna naprava ne more zaskočiti.

2.2.2   Pripravljenost za delovanje

S ključem se zaščitna naprava preklopi iz neaktiviranega v aktiviran položaj.

2.2.3   Aktivacija

Krmilna gred se zasuka tako, da v trenutku, ko se mehanizem zaščitne naprave zaskoči, vrednost uporabljenega navora znaša 5,88 Nm ± 0,25 Nm.

2.2.4   Deaktivacija

Zaščitna naprava se deaktivira z običajnimi sredstvi, pri čemer se vrednost navora zmanjša na nič, da se olajša sprostitev zaskočnega mehanizma.

2.2.5   Vrnitev v izhodiščni položaj

Krmilna gred se zasuka v položaj, v katerem se mehanizem zaščitne naprave ne more zaskočiti.

2.2.6   Vrtenje v nasprotni smeri

Postopki, opisani v odstavkih 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 in 2.2.5, se ponovijo, vendar z vrtenjem krmilne gredi v nasprotni smeri.

2.2.7   Časovni presledek med dvema zaporednima zaskočitvama mehanizma naprave mora biti najmanj 10 sekund.

2.3   Cikel preskušanja odpornosti na obrabo je treba ponoviti tolikokrat, kot je predpisano v odstavku 6.4 tega pravilnika.

---