# Europeiska unionens L 52/2013

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2013.052.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 52 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 56 årgången23 februari 2013 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2013.052.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 52

Svensk utgåva

Lagstiftning

56 årgången23 februari 2013

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 148/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska genomförandestandarder för minimikrav på de uppgifter som ska rapporteras till transaktionsregister (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 150/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska standarder för tillsyn som anger vilka uppgifter som ska finnas i en ansökan om registrering som transaktionsregister (
  1
  ) | 25 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 151/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder om vilka uppgifter som transaktionsregister ska offentliggöra och göra tillgängliga, samt operativa standarder för aggregering, jämförelse och tillgång till uppgifterna (
  1
  ) | 33 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 152/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn för kapitalkrav för centrala motparter (
  1
  ) | 37 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter (
  1
  ) | 41 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 148/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska genomförandestandarder för minimikrav på de uppgifter som ska rapporteras till transaktionsregister (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 150/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska standarder för tillsyn som anger vilka uppgifter som ska finnas i en ansökan om registrering som transaktionsregister (
  1
  )

1

25

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 151/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder om vilka uppgifter som transaktionsregister ska offentliggöra och göra tillgängliga, samt operativa standarder för aggregering, jämförelse och tillgång till uppgifterna (
  1
  )

1

33

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 152/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn för kapitalkrav för centrala motparter (
  1
  )

1

37

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 148/2013

av den 19 december 2012

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska genomförandestandarder för minimikrav på de uppgifter som ska rapporteras till transaktionsregister

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 9.5, och

av följande skäl:

| (1) | Av flexibilitetsskäl bör motparter kunna delegera inrapportering av kontrakt till den andra motparten eller till tredje part. Motparter bör också kunna komma överens om att delegera rapporteringen till en gemensam tredje enhet inklusive en central motpart, så att den sistnämnda lämnar in en rapport till transaktionsregistret med relevanta tabellfält. I sådana fall och för att säkerställa uppgifternas kvalitet bör det i rapporten anges att den har gjorts för bägge motparternas räkning och innehåller samtliga uppgifter som skulle ha rapporterats om kontraktet hade rapporterats separat. |
| --- | --- |

(1)

Av flexibilitetsskäl bör motparter kunna delegera inrapportering av kontrakt till den andra motparten eller till tredje part. Motparter bör också kunna komma överens om att delegera rapporteringen till en gemensam tredje enhet inklusive en central motpart, så att den sistnämnda lämnar in en rapport till transaktionsregistret med relevanta tabellfält. I sådana fall och för att säkerställa uppgifternas kvalitet bör det i rapporten anges att den har gjorts för bägge motparternas räkning och innehåller samtliga uppgifter som skulle ha rapporterats om kontraktet hade rapporterats separat.

| (2) | För att undvika inkonsekvenser i de gemensamma tabellerna bör varje motpart i ett derivatkontrakt se till att bägge handelsparter är överens om rapporterade gemensamma uppgifter. En unik handelskod kommer att underlätta avstämning av uppgifterna, om motparterna rapporterar till olika transaktionsregister. |
| --- | --- |

(2)

För att undvika inkonsekvenser i de gemensamma tabellerna bör varje motpart i ett derivatkontrakt se till att bägge handelsparter är överens om rapporterade gemensamma uppgifter. En unik handelskod kommer att underlätta avstämning av uppgifterna, om motparterna rapporterar till olika transaktionsregister.

| (3) | För att undvika dubbelrapportering och minska rapporteringsbördan om en motpart eller central motpart rapporterar för bägge motparter, bör motparten eller den centrala motparten kunna sända en rapport med den relevanta informationen till transaktionsregistret. |
| --- | --- |

(3)

För att undvika dubbelrapportering och minska rapporteringsbördan om en motpart eller central motpart rapporterar för bägge motparter, bör motparten eller den centrala motparten kunna sända en rapport med den relevanta informationen till transaktionsregistret.

| (4) | Värdering av derivatkontrakt är viktig för att tillsynsorganen ska kunna fullgöra sina uppdrag, särskilt när det gäller den finansiella stabiliteten. Ett kontrakts uppdaterade marknadsvärde eller modellberäknade värde indikerar dess exponerings storlek och tecken och kompletterar kontraktets uppgifter om det ursprungliga värdet. |
| --- | --- |

(4)

Värdering av derivatkontrakt är viktig för att tillsynsorganen ska kunna fullgöra sina uppdrag, särskilt när det gäller den finansiella stabiliteten. Ett kontrakts uppdaterade marknadsvärde eller modellberäknade värde indikerar dess exponerings storlek och tecken och kompletterar kontraktets uppgifter om det ursprungliga värdet.

| (5) | Insamling av uppgifter om ett visst kontrakts säkerheter är avgörande för att trygga korrekt övervakning av exponeringar. För att möjliggöra detta bör motparter som ställer säkerheter för sina transaktioner rapportera in uppgifter om dessa på transaktionsnivå. Om säkerheter beräknas på grundval av nettopositioner för ett antal kontrakt och därför inte ställs på transaktionsnivå utan på portföljbasis, bör motparter kunna rapportera portföljen med en unik kod eller ett numreringssystem som motparten fastställt. Denna unika kod bör identifiera just den portfölj för vilken säkerheten ställs – om motparten har mer än en portfölj – och den bör också säkerställa att ett derivatkontrakt kan knytas till en viss portfölj för vilken säkerhet ställs. |
| --- | --- |

(5)

Insamling av uppgifter om ett visst kontrakts säkerheter är avgörande för att trygga korrekt övervakning av exponeringar. För att möjliggöra detta bör motparter som ställer säkerheter för sina transaktioner rapportera in uppgifter om dessa på transaktionsnivå. Om säkerheter beräknas på grundval av nettopositioner för ett antal kontrakt och därför inte ställs på transaktionsnivå utan på portföljbasis, bör motparter kunna rapportera portföljen med en unik kod eller ett numreringssystem som motparten fastställt. Denna unika kod bör identifiera just den portfölj för vilken säkerheten ställs – om motparten har mer än en portfölj – och den bör också säkerställa att ett derivatkontrakt kan knytas till en viss portfölj för vilken säkerhet ställs.

| (6) | Denna förordning grundar sig på det förslag till genomförandestandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lämnat till kommissionen. Den avspeglar transaktionsregisters viktiga roll för allmänhetens och tillsynsorganens förbättrade insyn i marknaderna, samt de uppgifter som ska rapporteras till, insamlas av och tillhandahållas av transaktionsregister, alltefter derivattyp och typen av handel. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning grundar sig på det förslag till genomförandestandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lämnat till kommissionen. Den avspeglar transaktionsregisters viktiga roll för allmänhetens och tillsynsorganens förbättrade insyn i marknaderna, samt de uppgifter som ska rapporteras till, insamlas av och tillhandahållas av transaktionsregister, alltefter derivattyp och typen av handel.

| (7) | Esma har samrått med berörda myndigheter och Europeiska centralbankssystemets medlemmar (ECBS), innan den lade fram det förslag till genomförandestandarder som denna förordning grundas på. Esma har genomfört ett öppet offentligt samråd om förslaget till tekniska genomförandestandarder i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3). Den har också analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna i sammanhanget och har begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Esma har samrått med berörda myndigheter och Europeiska centralbankssystemets medlemmar (ECBS), innan den lade fram det förslag till genomförandestandarder som denna förordning grundas på. Esma har genomfört ett öppet offentligt samråd om förslaget till tekniska genomförandestandarder i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3). Den har också analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna i sammanhanget och har begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifter som ska anges i rapporter enligt artikel 9.1 och 9.3 i förordning (EU) nr 648/2012

1.   Rapporter till ett transaktionsregister ska omfatta följande:

| a) | De uppgifter som anges i tabell 1 i bilagan som innehåller information om ett kontrakts motparter. |
| --- | --- |

a)

De uppgifter som anges i tabell 1 i bilagan som innehåller information om ett kontrakts motparter.

| b) | Informationen i tabell 2 i bilagan som innehåller uppgifter om derivatkontrakt som ingåtts mellan två motparter. |
| --- | --- |

b)

Informationen i tabell 2 i bilagan som innehåller uppgifter om derivatkontrakt som ingåtts mellan två motparter.

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska med kontraktsslutande menas utförande av en transaktion enligt artikel 25.3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (4).

3.   Om en rapport har sammanställts för bägge motparter, ska den för varje motpart innehålla den information som anges i tabell 1 i bilagan. Informationen som förtecknas i tabell 2 i bilagan ska endast lämnas en gång.

4.   Om en rapport har sammanställts för bägge motparter, ska detta anges i fält 9 i tabell 1 i bilagan.

5.   Om en motpart rapporterar kontraktsuppgifter till ett transaktionsregister för den andra motpartens räkning, eller en tredje enhet rapporterar ett kontrakt till ett transaktionsregister för en eller båda motparters räkning, ska de inrapporterade uppgifterna innehålla alla uppgifter som skulle ha rapporterats, om motparterna var för sig hade rapporterat kontrakten till transaktionsregistret.

6.   Om ett derivatkontrakt inbegriper särdrag som är typiska för mer än en underliggande tillgång som anges i tabell 2 i bilagan, ska det i en rapport anges vilken tillgångsklass som motparterna anser kontraktet mest liknar, innan rapporten skickas till ett transaktionsregister.

Artikel 2

Clearade transaktioner

1.   Om ett befintligt kontrakt sedan clearas via en central motpart, ska clearingen rapporteras som en ändring av det befintliga kontraktet.

2.   Om ett kontrakts ingås på en handelsplats och clearas via en central motpart, så att en motpart inte känner till den andra motparten, ska den rapporterande motparten uppge den centrala motparten som sin motpart.

Artikel 3

Rapportering av exponeringar

1.   Uppgifter om säkerheter som krävs enligt tabell 1 i bilagan ska omfatta alla ställda säkerheter.

2.   Om en motpart inte ställer säkerheter på transaktionsnivå, ska motparterna till ett transaktionsregister rapportera säkerheter som ställts på portföljbasis.

3.   Om säkerheten för ett kontrakt redovisas på portföljbasis, ska den rapporterande motparten till transaktionsregistret rapportera in en kod som identifierar portföljen i den säkerhet som ställts till den andra motpart som är knuten till det rapporterade kontraktet.

4.   Andra icke-finansiella motparter än de som anges i artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska inte vara skyldiga att rapportera säkerheter, det uppdaterade marknadsvärdet eller modellberäknade värdet för kontrakt som avses i tabell 1 i bilagan.

5.   För kontrakt som clearas via en central motpart ska endast denna tillhandahålla marknadsvärdet.

Artikel 4

Rapporteringsjournal

Ändring av uppgifter i transaktionsregister ska sparas i en journal med uppgift om den eller de personer som begärt ändringen, inklusive transaktionsregister självt i förekommande fall, skälet eller skälen till sådan ändring, datum och tidpunkt och en klar beskrivning av ändringen, inklusive de relevanta uppgifternas gamla och nya innehåll enligt fälten 58 och 59 i tabell 2 i bilagan.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

4

---

BILAGA

Details to be reported to trade repositories

Tabell 1

Motpartsuppgifter

| | Fält | Uppgifter som ska rapporteras in |
| --- | --- | --- |
| Kontraktets parter |
| 1 | Rapporteringens tidsuppgift | Datum och tidpunkt för rapportering till transaktionsregistret. |
| 2 | Motpartens ID | Unik kod som anger den rapporterande motparten.
  Om denna är en enskild person, ska en kundkod användas. |
| 3 | Den andra motpartens ID | Unik kod för kontraktets andra motpart. Fältet ska fyllas i av den rapporterande motparten. Om den andra motparten är en enskild person, ska en kundkod användas. |
| 4 | Motpartens namn | Den rapporterande motpartens företagsnamn.
  Fältet kan lämnas tomt, om motpartens ID redan innehåller denna uppgift. |
| 5 | Motpartens säte | Upplysningar om den rapporterande motpartens säte, bestående av fullständig adress, ort och land.
  Fältet kan lämnas tomt, om motpartens ID redan innehåller denna information. |
| 6 | Motpartens bransch | Den rapporterande motpartens typ av verksamhet (bank, försäkringsbolag osv.).
  Fältet kan lämnas tomt, om motpartens ID redan innehåller denna information. |
| 7 | Motpartens finansiella eller icke-finansiella natur | Ange om den rapporterande motparten är finansiell eller icke-finansiell motpart enligt artikel 2.8 och 2.9 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| 8 | Mäklar-ID | Om en mäklare fungerar som mellanhand för den rapporterande motparten men utan att bli motpart, ska den rapporterande motparten ange mäklaren med en unik kod. Om denne är en enskild person, ska en kundkod användas. |
| 9 | Den rapporterande enhetens ID | Om den rapporterande motparten har delegerat rapportlämningen till en tredje part eller till den andra motparten, ska denna enhet anges i detta fält med en unik kod. Annars ska fältet lämnas tomt.
  Gäller det en enskild person, ska en kundkod användas som bestäms av den rättsliga enhet som den enskilda motparten anlitar för att genomföra transaktionen. |
| 10 | Clearingmedlems ID | Om den rapporterande motparten inte är en clearingmedlem, ska dess clearingmedlem anges i detta fält med en unik kod. Gäller det en enskild person, ska en kundkod användas som bestäms av den centrala motparten. |
| 11 | Förmånstagares ID | Den part som omfattas av de rättigheter och skyldigheter som följer av kontraktet. Om transaktionen genomförs via en struktur, exempelvis en stiftelse eller fond som företräder ett flertal förmånstagare, ska denna anges som förmånstagare. Om kontraktets förmånstagare inte är en motpart i detta, ska den rapporterande motparten ange denna förmånstagare med en unik kod eller, om det gäller enskilda personer, med en kundkod som bestäms av den rättsliga enhet som den enskilde anlitar. |
| 12 | Handelskapacitet | Ange om den rapporterande motparten har ingått kontraktet för egen del (för egen eller för kunds räkning) eller som ombud för en klient eller för dennes räkning. |
| 13 | Motparts sida | Ange om kontraktet avser köp eller försäljning. Vid räntederivatkontrakt kommer köparsidan att företräda betalaren i led 1 och säljarsidan företräda betalaren i led 2. |
| 14 | Kontrakt med motparter utanför EES | Ange om den andra motparten har sitt säte utanför EES. |
| 15 | Direkt kopplat till affärsverksamhet eller likviditetsförvaltning | Information om huruvida kontraktet på ett objektivt mätbart sätt är direkt kopplat till den rapporterande motpartens affärsverksamhet eller likviditetsförvaltning som avses i artikel 10.3 i förordning (EU) nr 648/2012.
  Detta fält ska lämnas tomt, om den rapporterande motparten är en finansiell motpart enligt artikel 2.8 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| 16 | Clearingtröskel | Information om huruvida den rapporterande motparten överskrider den clearingtröskel som avses i artikel 10.2 i förordning (EU) nr 648/2012. Detta fält ska lämnas tomt, om den rapporterande motparten är en finansiell motpart enligt artikel 2.8 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| 17 | Kontraktets marknadsvärde | Kontraktets uppdaterade marknadsvärde eller modellberäknade värde, där så är tillämpligt enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| 18 | Kontraktets uppdaterade marknadsvärdes valuta | Den valuta som används för kontraktets uppdaterade marknadsvärde eller modellberäknade värde, där så är tillämpligt enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| 19 | Värderingsdag | Dagen för den senaste uppdateringen av marknadsvärdet eller det modellberäknade värdet. |
| 20 | Värderingstidpunkt | Tidpunkt för den senaste uppdateringen av marknadsvärdet eller det modellberäknade värdet. |
| 21 | Värderingstyp | Ange om värderingen gjorts genom uppdatering av marknadsvärdet eller det modellberäknade värdet. |
| 22 | Ställande av säkerhet | Om säkerhet ställts. |
| 23 | Säkerhetsportfölj | Om säkerheten ställts på portföljbasis. Med portfölj menas att säkerheten beräknats på nettopositioner för en uppsättning kontrakt snarare än per transaktion. |
| 24 | Säkerhets portföljkod | Om säkerheten rapporteras på portföljbasis, ska portföljen identifieras med en unik kod som fastställts av den rapporterande motparten. |
| 25 | Säkerhetens värde | Värdet på de säkerheter som den rapporterande motparten ställt till den andra motparten. Om säkerheter ställts på portföljbasis, ska detta fält innehålla värdet av alla säkerheter som ställts för portföljen. |
| 26 | Säkerhetsvärdets valuta | Ange säkerhetens värde för fält 25. |

Fält

Uppgifter som ska rapporteras in

Kontraktets parter

1

Rapporteringens tidsuppgift

Datum och tidpunkt för rapportering till transaktionsregistret.

2

Motpartens ID

Unik kod som anger den rapporterande motparten.

Om denna är en enskild person, ska en kundkod användas.

3

Den andra motpartens ID

Unik kod för kontraktets andra motpart. Fältet ska fyllas i av den rapporterande motparten. Om den andra motparten är en enskild person, ska en kundkod användas.

4

Motpartens namn

Den rapporterande motpartens företagsnamn.

Fältet kan lämnas tomt, om motpartens ID redan innehåller denna uppgift.

5

Motpartens säte

Upplysningar om den rapporterande motpartens säte, bestående av fullständig adress, ort och land.

Fältet kan lämnas tomt, om motpartens ID redan innehåller denna information.

6

Motpartens bransch

Den rapporterande motpartens typ av verksamhet (bank, försäkringsbolag osv.).

Fältet kan lämnas tomt, om motpartens ID redan innehåller denna information.

7

Motpartens finansiella eller icke-finansiella natur

Ange om den rapporterande motparten är finansiell eller icke-finansiell motpart enligt artikel 2.8 och 2.9 i förordning (EU) nr 648/2012.

8

Mäklar-ID

Om en mäklare fungerar som mellanhand för den rapporterande motparten men utan att bli motpart, ska den rapporterande motparten ange mäklaren med en unik kod. Om denne är en enskild person, ska en kundkod användas.

9

Den rapporterande enhetens ID

Om den rapporterande motparten har delegerat rapportlämningen till en tredje part eller till den andra motparten, ska denna enhet anges i detta fält med en unik kod. Annars ska fältet lämnas tomt.

Gäller det en enskild person, ska en kundkod användas som bestäms av den rättsliga enhet som den enskilda motparten anlitar för att genomföra transaktionen.

10

Clearingmedlems ID

Om den rapporterande motparten inte är en clearingmedlem, ska dess clearingmedlem anges i detta fält med en unik kod. Gäller det en enskild person, ska en kundkod användas som bestäms av den centrala motparten.

11

Förmånstagares ID

Den part som omfattas av de rättigheter och skyldigheter som följer av kontraktet. Om transaktionen genomförs via en struktur, exempelvis en stiftelse eller fond som företräder ett flertal förmånstagare, ska denna anges som förmånstagare. Om kontraktets förmånstagare inte är en motpart i detta, ska den rapporterande motparten ange denna förmånstagare med en unik kod eller, om det gäller enskilda personer, med en kundkod som bestäms av den rättsliga enhet som den enskilde anlitar.

12

Handelskapacitet

Ange om den rapporterande motparten har ingått kontraktet för egen del (för egen eller för kunds räkning) eller som ombud för en klient eller för dennes räkning.

13

Motparts sida

Ange om kontraktet avser köp eller försäljning. Vid räntederivatkontrakt kommer köparsidan att företräda betalaren i led 1 och säljarsidan företräda betalaren i led 2.

14

Kontrakt med motparter utanför EES

Ange om den andra motparten har sitt säte utanför EES.

15

Direkt kopplat till affärsverksamhet eller likviditetsförvaltning

Information om huruvida kontraktet på ett objektivt mätbart sätt är direkt kopplat till den rapporterande motpartens affärsverksamhet eller likviditetsförvaltning som avses i artikel 10.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

Detta fält ska lämnas tomt, om den rapporterande motparten är en finansiell motpart enligt artikel 2.8 i förordning (EU) nr 648/2012.

16

Clearingtröskel

Information om huruvida den rapporterande motparten överskrider den clearingtröskel som avses i artikel 10.2 i förordning (EU) nr 648/2012. Detta fält ska lämnas tomt, om den rapporterande motparten är en finansiell motpart enligt artikel 2.8 i förordning (EU) nr 648/2012.

17

Kontraktets marknadsvärde

Kontraktets uppdaterade marknadsvärde eller modellberäknade värde, där så är tillämpligt enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012.

18

Kontraktets uppdaterade marknadsvärdes valuta

Den valuta som används för kontraktets uppdaterade marknadsvärde eller modellberäknade värde, där så är tillämpligt enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012.

19

Värderingsdag

Dagen för den senaste uppdateringen av marknadsvärdet eller det modellberäknade värdet.

20

Värderingstidpunkt

Tidpunkt för den senaste uppdateringen av marknadsvärdet eller det modellberäknade värdet.

21

Värderingstyp

Ange om värderingen gjorts genom uppdatering av marknadsvärdet eller det modellberäknade värdet.

22

Ställande av säkerhet

Om säkerhet ställts.

23

Säkerhetsportfölj

Om säkerheten ställts på portföljbasis. Med portfölj menas att säkerheten beräknats på nettopositioner för en uppsättning kontrakt snarare än per transaktion.

24

Säkerhets portföljkod

Om säkerheten rapporteras på portföljbasis, ska portföljen identifieras med en unik kod som fastställts av den rapporterande motparten.

25

Säkerhetens värde

Värdet på de säkerheter som den rapporterande motparten ställt till den andra motparten. Om säkerheter ställts på portföljbasis, ska detta fält innehålla värdet av alla säkerheter som ställts för portföljen.

26

Säkerhetsvärdets valuta

Ange säkerhetens värde för fält 25.

Tabell 2

Gemensamma uppgifter

| | Fält | Uppgifter som ska rapporteras in | Tillämpliga typer av derivatkontrakt |
| --- | --- | --- | --- |
| | Avsnitt 2a – | kontraktstyp |

Fält

Uppgifter som ska rapporteras in

Tillämpliga typer av derivatkontrakt

Avsnitt 2a –

Alla kontrakt

1

Använd taxonomi

Kontraktet ska identifieras med hjälp av en produktbeteckning.

2

Produkt-ID 1

Kontraktet ska identifieras med hjälp av ett produkt-ID.

3

Produkt-ID 2

Kontraktet ska identifieras med hjälp av ett produkt-ID.

4

Underliggande tillgång

Underliggande tillgång ska identifieras med hjälp av ett unikt ID. Vid korgar eller index, ska en uppgift om korg eller index användas om ett unikt ID saknas.

5

Nominell valuta 1

Det nominella beloppets valuta. Vid räntederivatkontrakt ska detta vara den nominella valutan för led 1.

6

Nominell valuta 2

Det nominella beloppets valuta. Vid räntederivatkontrakt ska detta vara den nominella valutan för led 2.

7

Utdelningsvaluta

Valutan som ska levereras.

| Avsnitt 2b – | uppgifter om transaktionen |
| --- | --- |

Avsnitt 2b –

Alla kontrakt

8

Handels-ID

Ett unikt handels-ID som godkänts på europeisk nivå och som den rapporterande motparten ska uppge. Om ett handels-ID saknas, ska en unik kod tas fram och bestämmas med den andra motparten.

9

Transaktionens referensnummer

Ett unikt ID för transaktionen som den rapporterande enheten ska tillhandahålla – eller en tredje part som rapporterar för dess räkning.

10

Handelsplats

Handelsplats ska identifieras med en unik kod för denna. Om ett kontrakt ingåtts OTC, ska det anges om respektive instrument tagits upp till handel men handlats OTC eller inte tagits upp till handel men handlats OTC.

11

Kompression

Ange om kontraktet är resultatet av en kompression.

12

Pris / sats

Priset per derivat, exklusive kommission och upplupen ränta (i tillämpliga fall).

13

Prisnotering

Hur priset är angivet.

14

Nominellt belopp

Kontraktets ursprungliga värde.

15

Prismultiplikator

Antalet enheter av det finansiella instrumentet som ingår i en handelspost, exempelvis antalet derivat som ingår i ett kontrakt.

16

Kvantitet

Antal kontrakt som rapporten omfattar, om fler än ett derivatkontrakt rapporteras.

17

Förskottsbetalning

Eventuell förskottsbetalning som den rapporterande motparten gjort eller mottagit.

18

Typ av leverans

Ange om kontraktet avvecklas fysiskt eller kontant.

19

Tidpunkt för utförandet

I enlighet med definitionen i artikel 1.2.

20

Ikraftträdande

Dag då kontraktets skyldigheter träder i kraft.

21

Förfallodag

Det rapporterade kontraktets ursprungliga förfallodag. Hävande i förtid ska inte rapporteras i detta fält.

22

Slutdatum

Dag då det rapporterade kontraktet löper ut. Om denna dag inte skiljer sig från förfallodagen, ska fältet lämnas tomt.

23

Avvecklingstidpunkt

Det underliggande instrumentets avvecklingstidpunkt. Om fler än en, kan ytterligare fält användas (exempelvis 23a, 23b, 23c ...).

24

Ramavtalstyp

Uppgift om namnet på det aktuella ramavtalet, om sådant använts för det rapporterade kontraktet (exempelvis ISDA-avtal, Master Power Purchase and Sale Agreement, internationella ForEx-ramavtal, europeiska ramavtal eller lokala ramavtal).

25

Ramavtalsversion

Uppgift om årsversionen av det ramavtal som använts för den rapporterade ordern, i tillämpliga fall (exempelvis 1992, 2002,...).

| Avsnitt 2c – | riskreducering/rapportering |
| --- | --- |

Avsnitt 2c –

Alla kontrakt

26

Bekräftelsetillfälle

Datum och tidpunkt för bekräftelsen i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (1), med uppgift om i vilken tidszon bekräftelsen gjorts.

27

Bekräftelsesätt

Om kontraktet bekräftats elektroniskt eller icke elektroniskt eller inte bekräftats.

| Avsnitt 2d – | clearing |
| --- | --- |

Avsnitt 2d –

Alla kontrakt

28

Clearingkrav

Ange om det rapporterade kontraktet omfattas av clearingkrav enligt förordning (EU) nr 648/2012.

29

Clearat

Ange om clearing ägt rum.

30

Clearingtillfälle

Tidpunkt och dag när clearingen ägde rum.

31

Central motpart

För clearade kontrakt: ange den unika koden för den centrala motpart som clearat kontraktet.

32

Inom koncern

Ange om kontraktet ingicks som en koncernintern transaktion enligt artikel 3 i förordning (EU) nr 648/2012.

| Avsnitt 2e | räntesatser |
| --- | --- |

Avsnitt 2e

Om UPI rapporteras och innehåller alla de uppgifter som nämns nedan, behöver följande inte rapporteras

Räntederivat

33

Fast ränta led 1

Uppgift om använt fast ränteben led 1, om tillämpligt.

34

Fast ränta led 2

Uppgift om använt fast ränteben led 2, om tillämpligt.

35

Period med fast ränta

Det faktiska antalet dagar i relevant beräkningsperiod med fast ränta, om tillämpligt.

36

Fasta periodens betalningsfrekvens

Betalningsfrekvens för perioden med fast ränta, om tillämpligt.

37

Betalningsfrekvens med rörlig ränta

Betalningsfrekvens för perioden med rörlig ränta, om tillämpligt.

38

Räntejusteringsfrekvens

Justeringsfrekvens för rörliga delen, om tillämpligt.

39

Rörlig ränta led 1

Ange om använda räntesatser justeras med förutbestämda intervall, med hänvisning till en marknadsreferensränta, om tillämpligt.

40

Rörlig ränta led 2

Ange om använda räntesatser justeras med förutbestämda intervall, med hänvisning till en marknadsreferensränta, om tillämpligt.

| Avsnitt 2f – | utländsk valuta |
| --- | --- |

Avsnitt 2f –

Om UPI rapporteras och innehåller alla de uppgifter som nämns nedan, behöver följande inte rapporteras

Valutaderivat

41

Valuta 2

Växelkursen ”cross currency”, om denna skiljer sig från utdelningsvalutan.

42

Växelkurs 1

Kontraktets avtalade växelkurs.

43

Terminsväxelkurs

Terminskurs på valuteringsdag.

44

Valutakombination för växelkurs

Valutakombination för växelkurs.

| Avsnitt 2g – | råvaror |
| --- | --- |

Avsnitt 2g –

Om UPI rapporteras och innehåller alla de uppgifter som nämns nedan, behöver följande inte rapporteras, om det inte ska rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011
   (2)

Råvaruderivat

Allmänt

45

Råvarubas

Anger kontraktets typ av underliggande råvara.

46

Uppgifter om råvaran

Närmare uppgifter om råvaran utöver fält 45.

Energi

Information som ska lämnas enligt förordning (EU) nr 1227/2011, om tillämpligt.

47

Leveransställe eller zon

Leveransställe(n) på marknadsområde(n).

48

Förbindelsepunkt

Uppgift om gräns(er) eller gränspunkt(er) i ett transportavtal.

49

Belastningstyp

Avsnitt som kan upprepas för fälten 50–54 för att ange produktleveransens profil i form av olika leveransperioder under en dag.

50

Leveransens startdatum och starttid

Dag och tid då leveransen ska starta.

51

Leveransens slutdatum och sluttid

Dag och tid då leveransen ska upphöra.

52

Kontraktets kapacitet

Kvantitet per leveransintervall.

53

Kvantitetsmått

Dag- eller timbaserad kvantitet i MWh eller kWh/dag som motsvarar den underliggande råvaran.

54

Pris på tidsintervallens kvantiteter

I förekommande fall, pris på tidsintervallens kvantiteter.

| Avsnitt 2h – | optioner |
| --- | --- |

Avsnitt 2h –

Om UPI rapporteras och innehåller alla de uppgifter som nämns nedan, behöver följande inte rapporteras

Avtal som innehåller en option

55

Optionsslag

Ange om kontraktet avser en köp- eller säljoption.

56

Optionstyp (inlösen)

Ange om optionen endast får lösas in vid ett bestämt datum (europeiska och asiatiska optioner), vid vissa tidpunkter med bestämda intervall (Bermudaoptioner) eller när som helst under kontraktstiden (amerikanska optioner).

57

Lösenpris (övre/lägre gräns)

Optionens lösenpris.

| Avsnitt 2i – | ändringar av rapporten |
| --- | --- |

Avsnitt 2i –

Alla kontrakt

58

Åtgärdstyp

Om rapporten innehåller följande:

| — | Derivatkontrakt eller händelse efter handel för första gången, i vilket fall ”new” ska anges. |
| --- | --- |

—

Derivatkontrakt eller händelse efter handel för första gången, i vilket fall ”new” ska anges.

| — | En ändring av detaljer i ett tidigare rapporterat derivatkontrakt, i vilket fall ”modify” ska anges. |
| --- | --- |

—

En ändring av detaljer i ett tidigare rapporterat derivatkontrakt, i vilket fall ”modify” ska anges.

| — | Annullering av en felaktigt lämnad rapport, i vilket fall ”error” ska anges. |
| --- | --- |

—

Annullering av en felaktigt lämnad rapport, i vilket fall ”error” ska anges.

| — | Hävande av ett befintligt kontrakt, i vilket fall ”cancel” ska anges. |
| --- | --- |

—

Hävande av ett befintligt kontrakt, i vilket fall ”cancel” ska anges.

| — | En kompression av det rapporterade kontraktet, i vilket fall ”compression” ska anges. |
| --- | --- |

—

En kompression av det rapporterade kontraktet, i vilket fall ”compression” ska anges.

| — | En uppdatering av en kontraktvärdering, i vilket fall ”valuation update” ska anges. |
| --- | --- |

—

En uppdatering av en kontraktvärdering, i vilket fall ”valuation update” ska anges.

| — | Alla övriga ändringar av rapporten, i vilket fall ”other” ska anges. |
| --- | --- |

—

Alla övriga ändringar av rapporten, i vilket fall ”other” ska anges.

59

Närmare uppgifter om åtgärden

Om ”other” rapporteras i fält 58, ska närmare uppgifter om ändringen anges här.

---

(1)  Se sidan 11 i detta nummer av EUT.

(2)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 1.

---

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/11

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 149/2013

av den 19 december 2012

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artiklarna 4.4, 5.1, 6.4, 8.5, 10.4 och 11.14, och

av följande skäl:

| (1) | Ramar bör tillhandahållas för reglerna om clearingkravet, dess tillämpning, möjliga undantag samt riskbegränsningstekniker som ska användas när clearing med en central motpart inte kan äga rum. För att se till att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och göra det lättare för intressenterna och i synnerhet de som åläggs olika skyldigheter att få överblick över och hitta dem på ett och samma ställe är det önskvärt att alla tekniska standarder för tillsyn som krävs enligt avdelning II i förordning (EU) nr 648/2012 samlas i en enda förordning. |
| --- | --- |

(1)

Ramar bör tillhandahållas för reglerna om clearingkravet, dess tillämpning, möjliga undantag samt riskbegränsningstekniker som ska användas när clearing med en central motpart inte kan äga rum. För att se till att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och göra det lättare för intressenterna och i synnerhet de som åläggs olika skyldigheter att få överblick över och hitta dem på ett och samma ställe är det önskvärt att alla tekniska standarder för tillsyn som krävs enligt avdelning II i förordning (EU) nr 648/2012 samlas i en enda förordning.

| (2) | Med tanke på att OTC-derivatmarknaden är global bör förordningen beakta relevanta internationellt överenskomna riktlinjer och rekommendationer när det gäller reformer av OTC-derivatmarknaden och obligatorisk clearing, samt relevanta regler som har utarbetats inom andra jurisdiktioner. Ramen för fastställande av clearingkravet tar framför allt hänsyn till de krav för obligatorisk clearing som offentliggjorts av Internationella organisationen för värdepapperstillsyn. Därmed främjas, så långt det är möjligt, en samsyn med andra jurisdiktioner. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på att OTC-derivatmarknaden är global bör förordningen beakta relevanta internationellt överenskomna riktlinjer och rekommendationer när det gäller reformer av OTC-derivatmarknaden och obligatorisk clearing, samt relevanta regler som har utarbetats inom andra jurisdiktioner. Ramen för fastställande av clearingkravet tar framför allt hänsyn till de krav för obligatorisk clearing som offentliggjorts av Internationella organisationen för värdepapperstillsyn. Därmed främjas, så långt det är möjligt, en samsyn med andra jurisdiktioner.

| (3) | För att tydligt identifiera ett begränsat antal begrepp som följer av förordning (EU) nr 648/2012, samt för att närmare specificera tekniska begrepp som krävs för att utveckla denna tekniska standard, bör ett antal begrepp definieras. |
| --- | --- |

(3)

För att tydligt identifiera ett begränsat antal begrepp som följer av förordning (EU) nr 648/2012, samt för att närmare specificera tekniska begrepp som krävs för att utveckla denna tekniska standard, bör ett antal begrepp definieras.

| (4) | Ett indirekt clearingarrangemang bör inte exponera en central motpart, clearingmedlem, kund eller indirekt kund för ytterligare motpartsrisk och den indirekta kundens tillgångar och positioner bör omfattas av en lämplig skyddsnivå. Det är därför viktigt att alla former av indirekta clearingarrangemang uppfyller minimivillkoren för att deras säkerhet ska kunna garanteras. Parter som är inblandade i indirekta clearingarrangemang ska därför omfattas av specifika skyldigheter. Sådana arrangemang omfattar mer än avtalet mellan indirekta kunder och kunden till en clearingmedlem som tillhandahåller indirekta clearingtjänster. |
| --- | --- |

(4)

Ett indirekt clearingarrangemang bör inte exponera en central motpart, clearingmedlem, kund eller indirekt kund för ytterligare motpartsrisk och den indirekta kundens tillgångar och positioner bör omfattas av en lämplig skyddsnivå. Det är därför viktigt att alla former av indirekta clearingarrangemang uppfyller minimivillkoren för att deras säkerhet ska kunna garanteras. Parter som är inblandade i indirekta clearingarrangemang ska därför omfattas av specifika skyldigheter. Sådana arrangemang omfattar mer än avtalet mellan indirekta kunder och kunden till en clearingmedlem som tillhandahåller indirekta clearingtjänster.

| (5) | I förordning (EU) nr 648/2012 fastställs att en central motpart ska vara ett utsett system i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (3). Detta innebär att de centrala motparternas clearingmedlemmar bör räknas som deltagare i den mening som avses i det direktivet. För att säkerställa att indirekta kunder har en skyddsnivå som är likvärdig den som kunderna har enligt förordning (EU) nr 648/2012 är det nödvändigt att se till att de kunder som tillhandahåller indirekta clearingtjänster är kreditinstitut, värdepappersföretag eller likvärdiga kreditinstitut eller värdepappersföretag i tredje land. |
| --- | --- |

(5)

I förordning (EU) nr 648/2012 fastställs att en central motpart ska vara ett utsett system i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/26/EG av den 19 maj 1998 om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (3). Detta innebär att de centrala motparternas clearingmedlemmar bör räknas som deltagare i den mening som avses i det direktivet. För att säkerställa att indirekta kunder har en skyddsnivå som är likvärdig den som kunderna har enligt förordning (EU) nr 648/2012 är det nödvändigt att se till att de kunder som tillhandahåller indirekta clearingtjänster är kreditinstitut, värdepappersföretag eller likvärdiga kreditinstitut eller värdepappersföretag i tredje land.

| (6) | Indirekta clearingarrangemang bör upprättas för att säkerställa att indirekta kunder kan få en skyddsnivå som är likvärdig den som direkta kunder har i ett obeståndsscenario. Om en clearingmedlem som underlättar ett indirekt clearingarrangemang går i konkurs ska de indirekta kunderna omfattas av överföringen av kundpositioner till en annan clearingmedlem i enlighet med de krav om överförbarhet som infördes genom artiklarna 39 och 48 i förordning (EU) nr 648/2012. Det bör även finnas lämpliga skyddsåtgärder mot kunders konkurs inom de indirekta clearingarrangemangen och dessa åtgärder bör stödja att indirekta kundpositioner överförs till en annan tillhandahållare av clearingtjänster. |
| --- | --- |

(6)

Indirekta clearingarrangemang bör upprättas för att säkerställa att indirekta kunder kan få en skyddsnivå som är likvärdig den som direkta kunder har i ett obeståndsscenario. Om en clearingmedlem som underlättar ett indirekt clearingarrangemang går i konkurs ska de indirekta kunderna omfattas av överföringen av kundpositioner till en annan clearingmedlem i enlighet med de krav om överförbarhet som infördes genom artiklarna 39 och 48 i förordning (EU) nr 648/2012. Det bör även finnas lämpliga skyddsåtgärder mot kunders konkurs inom de indirekta clearingarrangemangen och dessa åtgärder bör stödja att indirekta kundpositioner överförs till en annan tillhandahållare av clearingtjänster.

| (7) | Eftersom indirekta clearingarrangemang kan ge upphov till särskilda risker bör alla parter i ett indirekt clearingarrangemang, inbegripet clearingmedlemmar och centrala motparter, rutinmässigt fastställa, övervaka och hantera eventuella väsentliga risker som följer av arrangemanget. I detta sammanhang är det särskilt viktigt med ett lämpligt informationsutbyte mellan kunder som tillhandahåller indirekta clearingtjänster och clearingmedlemmar som underlättar sådana tjänster. Clearingmedlemmarna bör endast använda de uppgifter som lämnats av kunderna för riskhantering och bör förhindra att kommersiellt känslig information missbrukas, inbegripet med hjälp av effektiva hinder mellan olika avdelningar inom ett finansinstitut för att undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom indirekta clearingarrangemang kan ge upphov till särskilda risker bör alla parter i ett indirekt clearingarrangemang, inbegripet clearingmedlemmar och centrala motparter, rutinmässigt fastställa, övervaka och hantera eventuella väsentliga risker som följer av arrangemanget. I detta sammanhang är det särskilt viktigt med ett lämpligt informationsutbyte mellan kunder som tillhandahåller indirekta clearingtjänster och clearingmedlemmar som underlättar sådana tjänster. Clearingmedlemmarna bör endast använda de uppgifter som lämnats av kunderna för riskhantering och bör förhindra att kommersiellt känslig information missbrukas, inbegripet med hjälp av effektiva hinder mellan olika avdelningar inom ett finansinstitut för att undvika intressekonflikter.

| (8) | När en medlem beviljar en central motpart auktorisation för clearing av en klass av OTC-derivat ska den behöriga myndigheten underrätta Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om detta. Denna underrättelse bör innehålla de detaljerade uppgifter som krävs för att Esma ska kunna utföra sin bedömning, däribland uppgifter om likviditet och volym för den relevanta klassen av OTC-derivat. Även om informationen går från den behöriga myndigheten till Esma är det den centrala motpart som har ansökt om auktorisation som inledningsvis bör lämna de begärda uppgifterna till de behöriga myndigheterna som därefter kan komplettera dem. |
| --- | --- |

(8)

När en medlem beviljar en central motpart auktorisation för clearing av en klass av OTC-derivat ska den behöriga myndigheten underrätta Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) om detta. Denna underrättelse bör innehålla de detaljerade uppgifter som krävs för att Esma ska kunna utföra sin bedömning, däribland uppgifter om likviditet och volym för den relevanta klassen av OTC-derivat. Även om informationen går från den behöriga myndigheten till Esma är det den centrala motpart som har ansökt om auktorisation som inledningsvis bör lämna de begärda uppgifterna till de behöriga myndigheterna som därefter kan komplettera dem.

| (9) | Även om de uppgifter som ska ingå i en anmälan från den behöriga myndigheten till Esma med avseende på clearingkravet inte alltid finns tillgängliga, särskilt avseende nya produkter, bör tillgängliga uppskattningar lämnas, inklusive en klar uppgift om vilka antaganden som har gjorts. Underrättelsen bör även innehålla uppgifter om motparterna, t.ex. typ av och antal motparter, vilka åtgärder som krävs för att inleda central motpartsclearing, rättslig och operativ kapacitet eller riskhanteringssystem för att Esma ska kunna bedöma de aktiva motparternas förmåga att fullgöra clearingkravet utan att det leder till störningar på marknaden. |
| --- | --- |

(9)

Även om de uppgifter som ska ingå i en anmälan från den behöriga myndigheten till Esma med avseende på clearingkravet inte alltid finns tillgängliga, särskilt avseende nya produkter, bör tillgängliga uppskattningar lämnas, inklusive en klar uppgift om vilka antaganden som har gjorts. Underrättelsen bör även innehålla uppgifter om motparterna, t.ex. typ av och antal motparter, vilka åtgärder som krävs för att inleda central motpartsclearing, rättslig och operativ kapacitet eller riskhanteringssystem för att Esma ska kunna bedöma de aktiva motparternas förmåga att fullgöra clearingkravet utan att det leder till störningar på marknaden.

| (10) | Underrättelsen från den behöriga myndigheten till Esma bör innehålla uppgifter om standardiseringsgrad, likviditet och tillgänglighet till prisinformation för att Esma ska kunna bedöma om en klass av OTC-derivat ska omfattas av clearingkravet. Kriterierna för standardisering av kontraktsvillkor och operativa processer för en berörd klass av OTC-derivat är en indikator på standardiseringen av de ekonomiska villkoren för en klass av OTC-derivat, eftersom det endast är när sådana ekonomiska villkor är standardiserade som kontraktsvillkoren och de operativa processerna också kan vara det. Esma bedömer kriterierna för likviditet och tillgänglighet till prisinformation utifrån andra överväganden än den behöriga myndigheten gör i fråga om den centrala motpartens auktorisation. I det här sammanhanget bedöms likviditeten i ett vidare perspektiv och skiljer sig från den likviditet som gäller efter det att clearingkravet skulle tillämpas. Att ett kontrakt har tillräcklig likviditet för att clearas av en central motpart innebär inte nödvändigtvis att det ska omfattas av clearingkravet. Esmas bedömning bör inte reproducera eller överlappa den granskning som redan har utförts av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(10)

Underrättelsen från den behöriga myndigheten till Esma bör innehålla uppgifter om standardiseringsgrad, likviditet och tillgänglighet till prisinformation för att Esma ska kunna bedöma om en klass av OTC-derivat ska omfattas av clearingkravet. Kriterierna för standardisering av kontraktsvillkor och operativa processer för en berörd klass av OTC-derivat är en indikator på standardiseringen av de ekonomiska villkoren för en klass av OTC-derivat, eftersom det endast är när sådana ekonomiska villkor är standardiserade som kontraktsvillkoren och de operativa processerna också kan vara det. Esma bedömer kriterierna för likviditet och tillgänglighet till prisinformation utifrån andra överväganden än den behöriga myndigheten gör i fråga om den centrala motpartens auktorisation. I det här sammanhanget bedöms likviditeten i ett vidare perspektiv och skiljer sig från den likviditet som gäller efter det att clearingkravet skulle tillämpas. Att ett kontrakt har tillräcklig likviditet för att clearas av en central motpart innebär inte nödvändigtvis att det ska omfattas av clearingkravet. Esmas bedömning bör inte reproducera eller överlappa den granskning som redan har utförts av den behöriga myndigheten.

| (11) | De uppgifter som ska lämnas av den behöriga myndigheten med avseende på clearingkravet ska göra det möjligt för Esma att bedöma tillgängligheten till prisinformation. I detta avseende innebär inte en central motparts tillgänglighet till prisinformation vid en viss tidpunkt att marknadsaktörerna skulle kunna bedöma prisinformationen i framtiden. En central motparts tillgänglighet till den prisinformation som krävs för att hantera riskerna med clearing av derivatkontrakt inom en viss klass av OTC-derivat innebär därför inte per automatik att denna klass av OTC-derivat ska omfattas av clearingkravet. |
| --- | --- |

(11)

De uppgifter som ska lämnas av den behöriga myndigheten med avseende på clearingkravet ska göra det möjligt för Esma att bedöma tillgängligheten till prisinformation. I detta avseende innebär inte en central motparts tillgänglighet till prisinformation vid en viss tidpunkt att marknadsaktörerna skulle kunna bedöma prisinformationen i framtiden. En central motparts tillgänglighet till den prisinformation som krävs för att hantera riskerna med clearing av derivatkontrakt inom en viss klass av OTC-derivat innebär därför inte per automatik att denna klass av OTC-derivat ska omfattas av clearingkravet.

| (12) | Detaljeringsnivån i registret över klasser av OTC-derivatkontrakt som omfattas av clearingkravet är beroende av hur relevanta dessa uppgifter är för att identifiera varje klass av OTC-derivatkontrakt. Till följd av detta kan detaljeringsnivån i registret variera för olika klasser av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

(12)

Detaljeringsnivån i registret över klasser av OTC-derivatkontrakt som omfattas av clearingkravet är beroende av hur relevanta dessa uppgifter är för att identifiera varje klass av OTC-derivatkontrakt. Till följd av detta kan detaljeringsnivån i registret variera för olika klasser av OTC-derivatkontrakt.

| (13) | Att ge flera olika centrala motparter tillträde till en handelsplats skulle kunna bredda deltagarnas tillträde till den handelsplatsen och på så sätt höja likviditeten totalt. Under sådana omständigheter är det emellertid ändå nödvändigt att specificera begreppet fragmentering av likviditeten på en handelsplats, om detta kan hota en smidig och väl fungerande marknad för den klass av finansiella instrument som begäran gäller. |
| --- | --- |

(13)

Att ge flera olika centrala motparter tillträde till en handelsplats skulle kunna bredda deltagarnas tillträde till den handelsplatsen och på så sätt höja likviditeten totalt. Under sådana omständigheter är det emellertid ändå nödvändigt att specificera begreppet fragmentering av likviditeten på en handelsplats, om detta kan hota en smidig och väl fungerande marknad för den klass av finansiella instrument som begäran gäller.

| (14) | Den bedömning som görs av den behöriga myndigheten för den handelsplats som en central motpart har begärt tillträde till samt av den behöriga myndigheten för den centrala motparten bör grundas på de tillgängliga mekanismerna för att förhindra fragmentering av likviditeten på en handelsplats. |
| --- | --- |

(14)

Den bedömning som görs av den behöriga myndigheten för den handelsplats som en central motpart har begärt tillträde till samt av den behöriga myndigheten för den centrala motparten bör grundas på de tillgängliga mekanismerna för att förhindra fragmentering av likviditeten på en handelsplats.

| (15) | För att förhindra fragmentering av likviditeten bör alla deltagare på en handelsplats kunna cleara samtliga transaktioner som utförs dem emellan. Det skulle emellertid inte vara proportionerligt att kräva att samtliga clearingmedlemmar hos en befintlig central motpart också ska bli clearingmedlemmar hos en ny central motpart som betjänar en sådan handelsplats. Om det finns enheter som är clearingmedlemmar hos båda de centrala motparterna kan de underlätta överföring och clearing av transaktioner utförda av marknadsaktörer som betjänas separat av de båda centrala motparterna i syfte att begränsa risken för fragmentering av likviditeten. Det är emellertid viktigt att en central motparts begäran om tillträde till en handelsplats inte fragmenterar likviditeten på ett sådant sätt att det skulle öka riskerna som den befintliga centrala motparten exponeras för. |
| --- | --- |

(15)

För att förhindra fragmentering av likviditeten bör alla deltagare på en handelsplats kunna cleara samtliga transaktioner som utförs dem emellan. Det skulle emellertid inte vara proportionerligt att kräva att samtliga clearingmedlemmar hos en befintlig central motpart också ska bli clearingmedlemmar hos en ny central motpart som betjänar en sådan handelsplats. Om det finns enheter som är clearingmedlemmar hos båda de centrala motparterna kan de underlätta överföring och clearing av transaktioner utförda av marknadsaktörer som betjänas separat av de båda centrala motparterna i syfte att begränsa risken för fragmentering av likviditeten. Det är emellertid viktigt att en central motparts begäran om tillträde till en handelsplats inte fragmenterar likviditeten på ett sådant sätt att det skulle öka riskerna som den befintliga centrala motparten exponeras för.

| (16) | Enligt artikel 8.4 i förordning (EU) nr 648/2012 bör det inte krävas någon samverkan för en central motparts begäran om tillträde till en handelsplats, och denna förordning bör därför inte föreskriva samverkan som den enda metoden för lösning av fragmentering av likviditeten. Denna förordning bör dock inte hindra centrala motparter från att ingå ett sådant arrangemang på frivillig basis, om de nödvändiga förutsättningarna är uppfyllda för att samverkan ska upprättas. |
| --- | --- |

(16)

Enligt artikel 8.4 i förordning (EU) nr 648/2012 bör det inte krävas någon samverkan för en central motparts begäran om tillträde till en handelsplats, och denna förordning bör därför inte föreskriva samverkan som den enda metoden för lösning av fragmentering av likviditeten. Denna förordning bör dock inte hindra centrala motparter från att ingå ett sådant arrangemang på frivillig basis, om de nödvändiga förutsättningarna är uppfyllda för att samverkan ska upprättas.

| (17) | För att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som på ett objektivt mätbart sett minskar de risker som har direkt samband med affärsverksamhet eller likviditetsförvaltningsverksamhet bör icke-finansiella motparter tillämpa ett av de kriterier som anges i denna förordning, inklusive den redovisningsdefinition som baseras på IFRS-standarderna. Redovisningsdefinitionen kan användas av motparterna även om de inte tillämpar IFRS-standarderna. För de icke-finansiella motparter som får använda lokala redovisningsregler förväntas merparten av de kontrakt som klassificeras som risksäkring enligt de redovisningsreglerna falla inom ramen för den allmänna definitionen av kontrakt som minskar risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

För att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som på ett objektivt mätbart sett minskar de risker som har direkt samband med affärsverksamhet eller likviditetsförvaltningsverksamhet bör icke-finansiella motparter tillämpa ett av de kriterier som anges i denna förordning, inklusive den redovisningsdefinition som baseras på IFRS-standarderna. Redovisningsdefinitionen kan användas av motparterna även om de inte tillämpar IFRS-standarderna. För de icke-finansiella motparter som får använda lokala redovisningsregler förväntas merparten av de kontrakt som klassificeras som risksäkring enligt de redovisningsreglerna falla inom ramen för den allmänna definitionen av kontrakt som minskar risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten enligt denna förordning.

| (18) | Under vissa omständigheter är det kanske inte möjligt att säkra en risk genom att använda ett direkt kopplat derivatkontrakt, ett kontrakt med exakt samma underliggande tillgång och avvecklingsdag som den täckta risken. I så fall får den icke-finansiella motparten använda sig av risksäkring ”by proxy” genom ett ställföreträdande värde, och utnyttja ett nära knutet instrument för att täcka exponeringen, t.ex. ett instrument som har en annan men mycket närbesläktad underliggande tillgång sett till ekonomiskt beteende. Vidare får vissa grupper av icke-finansiella motparter som ingår OTC-derivatkontrakt via en separat enhet för att säkra sin risk i förhållande till gruppens samlade risker använda makro- eller portföljsäkring. Dessa OTC-derivatkontrakt för makro- eller portföljsäkring eller risksäkring ”by proxy” kan utgöra risksäkring enligt denna förordning och bör vägas mot kriterierna för att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som minskar riskerna objektivt sett. |
| --- | --- |

(18)

Under vissa omständigheter är det kanske inte möjligt att säkra en risk genom att använda ett direkt kopplat derivatkontrakt, ett kontrakt med exakt samma underliggande tillgång och avvecklingsdag som den täckta risken. I så fall får den icke-finansiella motparten använda sig av risksäkring ”by proxy” genom ett ställföreträdande värde, och utnyttja ett nära knutet instrument för att täcka exponeringen, t.ex. ett instrument som har en annan men mycket närbesläktad underliggande tillgång sett till ekonomiskt beteende. Vidare får vissa grupper av icke-finansiella motparter som ingår OTC-derivatkontrakt via en separat enhet för att säkra sin risk i förhållande till gruppens samlade risker använda makro- eller portföljsäkring. Dessa OTC-derivatkontrakt för makro- eller portföljsäkring eller risksäkring ”by proxy” kan utgöra risksäkring enligt denna förordning och bör vägas mot kriterierna för att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som minskar riskerna objektivt sett.

| (19) | En risk kan utvecklas över tid. För att uppnå en anpassning till riskutvecklingen kan OTC-derivatkontrakt som inledningsvis verkställdes för att minska risker som är kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten behöva vägas upp med hjälp av ytterligare OTC-derivatkontrakt. Till följd av detta kan risksäkringen komma att ske genom en kombination av OTC-derivatkontrakt, vilket inkluderar kvittning av OTC-derivatkontrakt så att man utesluter de OTC-derivatkontrakt som inte längre är kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten. |
| --- | --- |

(19)

En risk kan utvecklas över tid. För att uppnå en anpassning till riskutvecklingen kan OTC-derivatkontrakt som inledningsvis verkställdes för att minska risker som är kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten behöva vägas upp med hjälp av ytterligare OTC-derivatkontrakt. Till följd av detta kan risksäkringen komma att ske genom en kombination av OTC-derivatkontrakt, vilket inkluderar kvittning av OTC-derivatkontrakt så att man utesluter de OTC-derivatkontrakt som inte längre är kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten.

| (20) | De risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten har mycket stor spridning och varierar mellan olika sektorer inom ekonomin. Risker som är kopplade till affärsverksamheten hänger normalt samman med insatsvaror till ett företags produktionsfunktion samt till produkter och tjänster som det säljer eller tillhandahåller. Likviditetsförvaltningsverksamhet avser normalt förvaltningen av en enhets kort- och långsiktiga finansiering, inklusive dess skulder, och hur enheten investerar de finansiella resurser som den skapar eller innehar, inklusive hanteringen av likvida medel. Affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet kan påverkas av gemensamma riskkällor, t.ex. valutakurser, råvarupriser, inflation eller kreditrisker. När man analyserar vilka risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten bör dessa risker definieras på ett samordnat sätt som täcker in båda verksamheterna, med tanke på att OTC-derivaten ingås för att säkra en viss risk. Att separera de båda koncepten skulle dessutom kunna få oönskade konsekvenser, eftersom det skulle kunna innebära att en viss risk säkrades för likviditetsförvaltningsverksamhet respektive affärsverksamhet, beroende på i vilken sektor som de icke-finansiella motparterna är verksamma. |
| --- | --- |

(20)

De risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten har mycket stor spridning och varierar mellan olika sektorer inom ekonomin. Risker som är kopplade till affärsverksamheten hänger normalt samman med insatsvaror till ett företags produktionsfunktion samt till produkter och tjänster som det säljer eller tillhandahåller. Likviditetsförvaltningsverksamhet avser normalt förvaltningen av en enhets kort- och långsiktiga finansiering, inklusive dess skulder, och hur enheten investerar de finansiella resurser som den skapar eller innehar, inklusive hanteringen av likvida medel. Affärsverksamhet och likviditetsförvaltningsverksamhet kan påverkas av gemensamma riskkällor, t.ex. valutakurser, råvarupriser, inflation eller kreditrisker. När man analyserar vilka risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten bör dessa risker definieras på ett samordnat sätt som täcker in båda verksamheterna, med tanke på att OTC-derivaten ingås för att säkra en viss risk. Att separera de båda koncepten skulle dessutom kunna få oönskade konsekvenser, eftersom det skulle kunna innebära att en viss risk säkrades för likviditetsförvaltningsverksamhet respektive affärsverksamhet, beroende på i vilken sektor som de icke-finansiella motparterna är verksamma.

| (21) | Även om clearingtrösklarna bör fastställas med utgångspunkt i systemvikten för de sammanhängande riskerna, är det viktigt att tänka på att de OTC-derivat som minskar riskerna inte ingår i beräkningen av clearingtrösklarna samt att det i clearingtrösklarna får göras ett undantag från principen om clearingkrav för OTC-derivatkontrakt för vilka man kan bedöma att de inte ingås i risksäkringssyfte. Närmare bestämt bör värdet för clearingtrösklarna regelbundet ses över och fastställas genom klassen av OTC-derivatkontrakt. De klasser av OTC-derivat som fastställs med avseende på clearingtrösklarna behöver inte vara samma klasser av OTC-derivat som omfattas av clearingkravet. När värdet för clearingtrösklarna fastställs bör vederbörlig hänsyn tas till behovet av att ange en enda indikator som avspeglar systemvikten för en motparts samlade nettopositioner och nettoexponeringar per tillgångsklass av OTC-derivat. Dessutom bör de clearingtrösklar som används av icke-finansiella motparter vara enkla att genomföra. |
| --- | --- |

(21)

Även om clearingtrösklarna bör fastställas med utgångspunkt i systemvikten för de sammanhängande riskerna, är det viktigt att tänka på att de OTC-derivat som minskar riskerna inte ingår i beräkningen av clearingtrösklarna samt att det i clearingtrösklarna får göras ett undantag från principen om clearingkrav för OTC-derivatkontrakt för vilka man kan bedöma att de inte ingås i risksäkringssyfte. Närmare bestämt bör värdet för clearingtrösklarna regelbundet ses över och fastställas genom klassen av OTC-derivatkontrakt. De klasser av OTC-derivat som fastställs med avseende på clearingtrösklarna behöver inte vara samma klasser av OTC-derivat som omfattas av clearingkravet. När värdet för clearingtrösklarna fastställs bör vederbörlig hänsyn tas till behovet av att ange en enda indikator som avspeglar systemvikten för en motparts samlade nettopositioner och nettoexponeringar per tillgångsklass av OTC-derivat. Dessutom bör de clearingtrösklar som används av icke-finansiella motparter vara enkla att genomföra.

| (22) | Värdet för clearingtrösklarna bör fastställas med utgångspunkt i vilken systemvikt en motparts samlade nettopositioner och nettoexponeringar har per klass av OTC-derivat i enlighet med förordning (EU) nr 648/2012. Det bör emellertid beaktas att dessa nettopositioner och nettoexponeringar är annorlunda än en nettoexponering för olika motparter och tillgångsklasser. I enlighet med förordning (EU) nr 648/2012 bör dessutom dessa nettopositioner adderas för att fastställa vilka uppgifter som ska beaktas vid fastställandet av clearingtrösklarna. Det är den totala bruttosumman till följd av adderingen av dessa nettopositioner som bör beaktas när clearingtrösklarna fastställs. Det underliggande bruttovärde som följer av denna addering bör användas som referens för fastställande av clearingtrösklarna. |
| --- | --- |

(22)

Värdet för clearingtrösklarna bör fastställas med utgångspunkt i vilken systemvikt en motparts samlade nettopositioner och nettoexponeringar har per klass av OTC-derivat i enlighet med förordning (EU) nr 648/2012. Det bör emellertid beaktas att dessa nettopositioner och nettoexponeringar är annorlunda än en nettoexponering för olika motparter och tillgångsklasser. I enlighet med förordning (EU) nr 648/2012 bör dessutom dessa nettopositioner adderas för att fastställa vilka uppgifter som ska beaktas vid fastställandet av clearingtrösklarna. Det är den totala bruttosumman till följd av adderingen av dessa nettopositioner som bör beaktas när clearingtrösklarna fastställs. Det underliggande bruttovärde som följer av denna addering bör användas som referens för fastställande av clearingtrösklarna.

| (23) | De icke-finansiella motparternas verksamhet med OTC-derivat har dessutom en sådan struktur att det vanligtvis leder till en låg nettningsnivå eftersom OTC-derivatkontrakt ingås i samma riktning. Differensen mellan summan av nettopositionerna och nettoexponeringarna per motpart och per klass av OTC-derivatkontrakt skulle därför ligga mycket nära kontraktens bruttovärde. För att uppnå målet om enkelhet bör därför bruttovärdet för OTC-derivatkontrakt användas som ett giltigt ställföreträdande värde för det mått som ska beaktas när clearingtröskeln fastställs. |
| --- | --- |

(23)

De icke-finansiella motparternas verksamhet med OTC-derivat har dessutom en sådan struktur att det vanligtvis leder till en låg nettningsnivå eftersom OTC-derivatkontrakt ingås i samma riktning. Differensen mellan summan av nettopositionerna och nettoexponeringarna per motpart och per klass av OTC-derivatkontrakt skulle därför ligga mycket nära kontraktens bruttovärde. För att uppnå målet om enkelhet bör därför bruttovärdet för OTC-derivatkontrakt användas som ett giltigt ställföreträdande värde för det mått som ska beaktas när clearingtröskeln fastställs.

| (24) | Eftersom icke-finansiella motparter som inte överskrider clearingtröskeln inte behöver omvärdera sina OTC-derivatkontrakt till aktuellt marknadsvärde (mark-to-market), skulle det inte vara rimligt att använda detta mått för att fastställa clearingtrösklarna eftersom detta skulle medföra en tung börda för de icke-finansiella motparterna som inte står i proportion till den risk det handlar om. Att i stället använda OTC-derivatkontraktens nominella värde skulle innebära att de icke-finansiella motparterna kan använda sig av ett enkelt tillvägagångssätt som inte exponeras för yttre händelser. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom icke-finansiella motparter som inte överskrider clearingtröskeln inte behöver omvärdera sina OTC-derivatkontrakt till aktuellt marknadsvärde (mark-to-market), skulle det inte vara rimligt att använda detta mått för att fastställa clearingtrösklarna eftersom detta skulle medföra en tung börda för de icke-finansiella motparterna som inte står i proportion till den risk det handlar om. Att i stället använda OTC-derivatkontraktens nominella värde skulle innebära att de icke-finansiella motparterna kan använda sig av ett enkelt tillvägagångssätt som inte exponeras för yttre händelser.

| (25) | Om ett av de värden som har fastställts för en klass av OTC-derivat överskrids bör det innebära att clearingtröskeln överskrids för samtliga klasser, med tanke på att OTC-derivatkontrakt som minskar riskerna inte ingår i beräkningen av clearingtröskeln, konsekvenserna av att clearingtröskeln överskrids inte bara omfattar clearingkravet, utan även riskbegränsningsteknikerna, samt att det tillvägagångssätt som icke-finansiella motparter bör tillämpa i fråga om relevanta skyldigheter enligt förordning (EU) nr 648/2012 bör vara enkelt med tanke på att merparten av dem inte är så avancerade. |
| --- | --- |

(25)

Om ett av de värden som har fastställts för en klass av OTC-derivat överskrids bör det innebära att clearingtröskeln överskrids för samtliga klasser, med tanke på att OTC-derivatkontrakt som minskar riskerna inte ingår i beräkningen av clearingtröskeln, konsekvenserna av att clearingtröskeln överskrids inte bara omfattar clearingkravet, utan även riskbegränsningsteknikerna, samt att det tillvägagångssätt som icke-finansiella motparter bör tillämpa i fråga om relevanta skyldigheter enligt förordning (EU) nr 648/2012 bör vara enkelt med tanke på att merparten av dem inte är så avancerade.

| (26) | För de OTC-derivatkontrakt som inte clearas bör riskbegränsningstekniker som godkännande i tid tillämpas. Godkännandet av OTC-derivatkontrakt kan avse ett eller flera huvudavtal, huvudgodkännandeavtal eller andra standardvillkor. Det kan ske i form av ett kontrakt som verkställs på elektronisk väg eller genom en handling som undertecknas av båda motparterna. |
| --- | --- |

(26)

För de OTC-derivatkontrakt som inte clearas bör riskbegränsningstekniker som godkännande i tid tillämpas. Godkännandet av OTC-derivatkontrakt kan avse ett eller flera huvudavtal, huvudgodkännandeavtal eller andra standardvillkor. Det kan ske i form av ett kontrakt som verkställs på elektronisk väg eller genom en handling som undertecknas av båda motparterna.

| (27) | Det är viktigt att motparterna godkänner villkoren för sina transaktioner så snart som möjligt efter det att transaktionen har verkställts, framför allt när den verkställs eller behandlas elektroniskt, i syfte att säkerställa att det råder samsyn och rättssäkerhet kring villkoren för transaktionen. I synnerhet motparter som ingår OTC-derivatkontrakt av en typ som inte är standard eller som är av komplex karaktär kan behöva införa verktyg för att uppfylla kravet att OTC-derivatkontrakt ska godkännas i tid. Genom ett godkännande i tid skulle man också kunna förutse att relevant marknadspraxis utvecklas inom detta område. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt att motparterna godkänner villkoren för sina transaktioner så snart som möjligt efter det att transaktionen har verkställts, framför allt när den verkställs eller behandlas elektroniskt, i syfte att säkerställa att det råder samsyn och rättssäkerhet kring villkoren för transaktionen. I synnerhet motparter som ingår OTC-derivatkontrakt av en typ som inte är standard eller som är av komplex karaktär kan behöva införa verktyg för att uppfylla kravet att OTC-derivatkontrakt ska godkännas i tid. Genom ett godkännande i tid skulle man också kunna förutse att relevant marknadspraxis utvecklas inom detta område.

| (28) | För att ytterligare begränsa riskerna innebär portföljförlikningen att varje motpart kan genomföra en omfattande genomgång av en transaktionsportfölj så som den framstår för dennes motpart i syfte att omgående upptäcka eventuella missförstånd som rör viktiga transaktionsvillkor. Sådana villkor bör omfatta värderingen av varje transaktion och kan även omfatta andra relevanta uppgifter, som ikraftträdandedag, beräknad förfallodag, eventuella betalnings- eller avvecklingsdagar, kontraktets nominella belopp och transaktionsvaluta, underliggande instrument, motparternas position, vilken praxis som tillämpas i fråga om affärsdag samt eventuella relevanta fasta eller rörliga räntor för OTC-derivatkontraktet. |
| --- | --- |

(28)

För att ytterligare begränsa riskerna innebär portföljförlikningen att varje motpart kan genomföra en omfattande genomgång av en transaktionsportfölj så som den framstår för dennes motpart i syfte att omgående upptäcka eventuella missförstånd som rör viktiga transaktionsvillkor. Sådana villkor bör omfatta värderingen av varje transaktion och kan även omfatta andra relevanta uppgifter, som ikraftträdandedag, beräknad förfallodag, eventuella betalnings- eller avvecklingsdagar, kontraktets nominella belopp och transaktionsvaluta, underliggande instrument, motparternas position, vilken praxis som tillämpas i fråga om affärsdag samt eventuella relevanta fasta eller rörliga räntor för OTC-derivatkontraktet.

| (29) | Med tanke på att riskprofilerna ser olika ut och för att portföljförlikningen ska kunna vara en proportionerlig riskbegränsningsteknik bör avstämningsfrekvensen och storleken på den aktuella portföljen variera utifrån motparternas karaktär. Högre krav bör ställas på både finansiella och icke-finansiella motparter som överskrider clearingtröskeln, medan en lägre avstämningsfrekvens bör tillämpas för icke-finansiella motparter som inte skulle överskrida clearingtröskeln oavsett vilken kategori som deras motpart är och som i så fall skulle dra nytta av att avstämningen inte sker lika ofta för denna del av portföljen. |
| --- | --- |

(29)

Med tanke på att riskprofilerna ser olika ut och för att portföljförlikningen ska kunna vara en proportionerlig riskbegränsningsteknik bör avstämningsfrekvensen och storleken på den aktuella portföljen variera utifrån motparternas karaktär. Högre krav bör ställas på både finansiella och icke-finansiella motparter som överskrider clearingtröskeln, medan en lägre avstämningsfrekvens bör tillämpas för icke-finansiella motparter som inte skulle överskrida clearingtröskeln oavsett vilken kategori som deras motpart är och som i så fall skulle dra nytta av att avstämningen inte sker lika ofta för denna del av portföljen.

| (30) | Portföljkompression kan också vara ett effektivt riskbegränsande verktyg, beroende på olika omständigheter, som storleken på motpartsportföljen samt OTC-derivatkontraktens löptid, syfte och standardiseringsgrad. Finansiella och icke-finansiella motparter som har en portfölj med OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart över den nivå som anges i denna förordning bör ha förfaranden för att analysera möjligheten att använda portföljkompression som skulle innebära att de kan minska sin motpartskreditrisk. |
| --- | --- |

(30)

Portföljkompression kan också vara ett effektivt riskbegränsande verktyg, beroende på olika omständigheter, som storleken på motpartsportföljen samt OTC-derivatkontraktens löptid, syfte och standardiseringsgrad. Finansiella och icke-finansiella motparter som har en portfölj med OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart över den nivå som anges i denna förordning bör ha förfaranden för att analysera möjligheten att använda portföljkompression som skulle innebära att de kan minska sin motpartskreditrisk.

| (31) | Tvistlösning syftar till att begränsa riskerna med kontrakt som inte clearas centralt. När motparter ingår OTC-derivattransaktioner med varandra bör de ha en överenskommen ram för att lösa eventuella tvister som uppstår i samband med detta. Denna ram bör omfatta tvistlösningsmekanismer som skiljeförfarande med en tredje part eller en marknadsundersökningsmekanism (market polling mechanism). Syftet med denna ram är att förhindra att olösta tvister ökar i omfattning och exponerar motparterna för ytterligare risker. Tvister bör upptäckas, hanteras och rapporteras på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(31)

Tvistlösning syftar till att begränsa riskerna med kontrakt som inte clearas centralt. När motparter ingår OTC-derivattransaktioner med varandra bör de ha en överenskommen ram för att lösa eventuella tvister som uppstår i samband med detta. Denna ram bör omfatta tvistlösningsmekanismer som skiljeförfarande med en tredje part eller en marknadsundersökningsmekanism (market polling mechanism). Syftet med denna ram är att förhindra att olösta tvister ökar i omfattning och exponerar motparterna för ytterligare risker. Tvister bör upptäckas, hanteras och rapporteras på ett korrekt sätt.

| (32) | För att specificera vilka marknadsförhållanden som omöjliggör en omvärdering till aktuellt marknadsvärde är det nödvändigt att specificera vilka marknader som är inaktiva. En marknad kan vara inaktiv av flera olika skäl, bl.a. när det inte förekommer några regelbundna marknadstransaktioner enligt armlängdsprincipen, där armlängdsprincipen bör ha samma betydelse som i redovisningssyfte. |
| --- | --- |

(32)

För att specificera vilka marknadsförhållanden som omöjliggör en omvärdering till aktuellt marknadsvärde är det nödvändigt att specificera vilka marknader som är inaktiva. En marknad kan vara inaktiv av flera olika skäl, bl.a. när det inte förekommer några regelbundna marknadstransaktioner enligt armlängdsprincipen, där armlängdsprincipen bör ha samma betydelse som i redovisningssyfte.

| (33) | Denna förordning bör tillämpas på finansiella och icke-finansiella motparter ovanför clearingtröskeln och tar hänsyn till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (4), som även fastställer vilka krav som ska uppfyllas vid användning av modellvärdering (marking-to-model). |
| --- | --- |

(33)

Denna förordning bör tillämpas på finansiella och icke-finansiella motparter ovanför clearingtröskeln och tar hänsyn till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (4), som även fastställer vilka krav som ska uppfyllas vid användning av modellvärdering (marking-to-model).

| (34) | Även om en modellvärdering kan utformas internt eller externt är det styrelsen eller styrelsens delegerade kommitté som har till ansvar att godkänna modellen, så att lämplig ansvarsskyldighet säkerställs. |
| --- | --- |

(34)

Även om en modellvärdering kan utformas internt eller externt är det styrelsen eller styrelsens delegerade kommitté som har till ansvar att godkänna modellen, så att lämplig ansvarsskyldighet säkerställs.

| (35) | När motparterna får tillämpa undantaget för transaktioner inom grupper efter att ha underrättat de behöriga myndigheterna utan att behöva vänta tills fristen för de behöriga myndigheternas invändningar har gått ut, är det viktigt att säkerställa att de behöriga myndigheterna får aktuella, lämpliga och tillräckliga uppgifter för att kunna bedöma om de ska invända mot att undantaget tillämpas. |
| --- | --- |

(35)

När motparterna får tillämpa undantaget för transaktioner inom grupper efter att ha underrättat de behöriga myndigheterna utan att behöva vänta tills fristen för de behöriga myndigheternas invändningar har gått ut, är det viktigt att säkerställa att de behöriga myndigheterna får aktuella, lämpliga och tillräckliga uppgifter för att kunna bedöma om de ska invända mot att undantaget tillämpas.

| (36) | Förväntad storlek, volym och frekvens för OTC-derivatkontrakt inom grupper får fastställas på grundval av motparternas historiska transaktioner inom grupper, samt förväntad modell och beräknad verksamhet inför framtiden. |
| --- | --- |

(36)

Förväntad storlek, volym och frekvens för OTC-derivatkontrakt inom grupper får fastställas på grundval av motparternas historiska transaktioner inom grupper, samt förväntad modell och beräknad verksamhet inför framtiden.

| (37) | När motparter tillämpar ett undantag för transaktioner inom grupper bör de offentligt redovisa informationen för att säkerställa transparens gentemot marknadsaktörer och potentiella borgenärer. Detta är särskilt viktigt för motparternas potentiella borgenärer med avseende på riskbedömningen. Ett sådant offentliggörande syftar till att motverka missförstånd om att OTC-derivatkontrakten clearas centralt eller omfattas av riskbegränsningstekniker, när så inte är fallet. |
| --- | --- |

(37)

När motparter tillämpar ett undantag för transaktioner inom grupper bör de offentligt redovisa informationen för att säkerställa transparens gentemot marknadsaktörer och potentiella borgenärer. Detta är särskilt viktigt för motparternas potentiella borgenärer med avseende på riskbedömningen. Ett sådant offentliggörande syftar till att motverka missförstånd om att OTC-derivatkontrakten clearas centralt eller omfattas av riskbegränsningstekniker, när så inte är fallet.

| (38) | Tidsfristen för att få godkännande i tid kräver anpassningsåtgärder, bland annat genom förändrad marknadspraxis och förbättrade it-system. Eftersom anpassningen till reglerna kan ske olika fort beroende på motpartskategori och OTC-derivatens tillgångsklass skulle tidsfristen kunna förbättras för godkännande av de motparter och produkter som kan vara redo tidigare, om tillämpningsdatum som tar hänsyn till dessa skillnader fastställs fortlöpande. |
| --- | --- |

(38)

Tidsfristen för att få godkännande i tid kräver anpassningsåtgärder, bland annat genom förändrad marknadspraxis och förbättrade it-system. Eftersom anpassningen till reglerna kan ske olika fort beroende på motpartskategori och OTC-derivatens tillgångsklass skulle tidsfristen kunna förbättras för godkännande av de motparter och produkter som kan vara redo tidigare, om tillämpningsdatum som tar hänsyn till dessa skillnader fastställs fortlöpande.

| (39) | De standarder som har fastställts för portföljförlikning, portföljkompression eller tvistlösning skulle innebära att motparterna måste inrätta förfaranden, processer och en policy samt ändra i dokumentationen, vilket tar tid. De sammanhängande kraven bör träda i kraft senare för att motparterna ska få tid att vidta de åtgärder som krävs för regelefterlevnad. |
| --- | --- |

(39)

De standarder som har fastställts för portföljförlikning, portföljkompression eller tvistlösning skulle innebära att motparterna måste inrätta förfaranden, processer och en policy samt ändra i dokumentationen, vilket tar tid. De sammanhängande kraven bör träda i kraft senare för att motparterna ska få tid att vidta de åtgärder som krävs för regelefterlevnad.

| (40) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(40)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har lagt fram för kommissionen.

| (41) | Esma har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (5) genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserat potentiella kostnader respektive positiva effekter och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättades i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

(41)

Esma har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (5) genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserat potentiella kostnader respektive positiva effekter och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättades i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNT

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   indirekt kund: kunden till en clearingmedlems kund.

b)   indirekt clearingarrangemang: en uppsättning avtal mellan den centrala motparten, clearingmedlemmen, kunden till en clearingmedlem som är indirekt kund, vilket gör att kunden till en clearingmedlem kan tillhandahålla clearingtjänster till en indirekt kund.

c)   godkännande: dokumentationen av motparternas godkännande av alla villkor i ett OTC-derivatkontrakt.

KAPITEL II

INDIREKTA CLEARINGARRANGEMANG

(Artikel 4.4 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 2

Strukturen för indirekta clearingarrangemang

1.   När en clearingmedlem är beredd att underlätta indirekt clearing, ska varje kund till en sådan clearingmedlem tillåtas tillhandahålla indirekta clearingtjänster till en eller flera av sina egna kunder, förutsatt att clearingmedlemmens kund är ett auktoriserat kreditinstitut, värdepappersföretag eller likvärdigt kreditinstitut eller värdepappersföretag i tredje land.

2.   En clearingmedlems kund och den indirekta kunden ska enas om kontraktsvillkoren i ett indirekt clearingarrangemang, efter samråd med clearingmedlemmen om de aspekter som kan påverka clearingmedlemmens verksamhet. Detta ska inbegripa kontraktsmässiga krav om att kunden ska uppfylla den indirekta kundens samtliga skyldigheter gentemot clearingmedlemmen. Dessa krav gäller endast transaktioner som uppkommer som ett led i det indirekta clearingarrangemanget, vars tillämpningsområde ska vara klart och tydligt dokumenterat i de ingångna kontrakten.

Artikel 3

De centrala motparternas skyldigheter

1.   Indirekta clearingarrangemang får inte omfattas av sådan affärspraxis hos den centrala motparten som utgör ett hinder för att arrangemangen upprättas enligt skäliga affärsmässiga villkor. På en clearingmedlems begäran ska den centrala motparten ha separata register och separat bokföring så att varje kund kan separera sina tillgångar och positioner i de konton som innehas hos den centrala motparten från de tillgångar och positioner som innehas för indirekta kunders räkning hos kunden.

2.   En central motpart ska identifiera, övervaka och hantera alla väsentliga risker som följer av indirekta clearingarrangemang och som skulle kunna påverka den centrala motpartens motståndskraft.

Artikel 4

Clearingmedlemmarnas skyldigheter

1.   En clearingmedlem som erbjuder sig att underlätta indirekta clearingtjänster ska göra detta enligt skäliga affärsmässiga villkor. Utan att det påverkar konfidentialiteten kring kontraktsarrangemang med enskilda kunder ska clearingmedlemmen offentliggöra de allmänna villkoren för att medlemmen ska vara beredd att underlätta indirekta clearingtjänster. Dessa villkor får omfatta operativa minimikrav för kunder som tillhandahåller indirekta clearingtjänster.

2.   När en clearingmedlem underlättar indirekta clearingarrangemang ska något av följande separeringsarrangemang införas enligt kundens anvisningar:

| a) | Separata register och separat bokföring som gör att varje kund på konton hos clearingmedlemmen klart och tydligt kan separera sina tillgångar och positioner från tillgångar och positioner som innehas för indirekta kunders räkning. |
| --- | --- |

a)

Separata register och separat bokföring som gör att varje kund på konton hos clearingmedlemmen klart och tydligt kan separera sina tillgångar och positioner från tillgångar och positioner som innehas för indirekta kunders räkning.

| b) | Separata register och separat bokföring som gör att varje kund på konton hos clearingmedlemmen klart och tydligt kan separera de tillgångar och positioner som innehas för en indirekt kunds räkning från tillgångar och positioner som innehas för andra indirekta kunders räkning. |
| --- | --- |

b)

Separata register och separat bokföring som gör att varje kund på konton hos clearingmedlemmen klart och tydligt kan separera de tillgångar och positioner som innehas för en indirekt kunds räkning från tillgångar och positioner som innehas för andra indirekta kunders räkning.

3.   Kravet på separering av tillgångar och positioner hos clearingmedlemmen ska betraktas vara uppfyllt om villkoren i artikel 39.9 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda.

4.   En clearingmedlem ska upprätta stabila förfaranden för att hantera obestånd hos en kund som tillhandahåller indirekta clearingtjänster. Dessa förfaranden ska omfatta en trovärdig mekanism för att överföra positioner och tillgångar till en annan kund eller clearingmedlem, under förutsättning att berörda indirekta kunder har samtyckt till detta. En kund eller clearingmedlem ska inte vara skyldig att godta dessa positioner om den inte dessförinnan har ingått ett avtal om detta.

5.   Clearingmedlemmen ska också se till att ha förfaranden som medger en snabb avveckling av de indirekta kundernas och clearingmedlemmens tillgångar och positioner för att reglera alla betalningar till indirekta kunder när kunden hamnat på obestånd.

6.   En clearingmedlem ska identifiera, övervaka och hantera alla risker som följer av underlättandet av indirekta clearingarrangemang, vilket även inbegriper att använda information som tillhandahålls av kunder enligt artikel 4.3. Clearingmedlemmen ska upprätta stabila interna förfaranden för att se till att denna information inte kan användas för kommersiella ändamål.

Artikel 5

Kundernas skyldigheter

1.   En kund som tillhandahåller indirekta clearingtjänster ska ha separata register och separat bokföring som gör att kunden kan separera sina egna tillgångar och positioner från tillgångar och positioner som innehas för indirekta kunders räkning. Kunden ska erbjuda indirekta kunder ett val mellan de olika kontosepareringsalternativ som avses i artikel 4.2 och ska säkerställa att de indirekta kunderna är helt informerade om riskerna med varje separeringsalternativ. Den information som kunden lämnar till indirekta kunder ska innehålla närmare uppgifter om arrangemangen för att överföra positioner och konton till en annan kund.

2.   En kund som tillhandahåller indirekta clearingtjänster ska begära att clearingmedlemmen öppnar ett separat konto hos den centrala motparten. Detta konto ska uteslutande vara avsett för att inneha de indirekta kundernas tillgångar och positioner hos clearingmedlemmen.

3.   En kund ska förse clearingmedlemmen med tillräcklig information för att kunna identifiera, övervaka och hantera eventuella risker som följer av underlättandet av indirekta clearingarrangemang. Om kunden hamnar på obestånd ska all information som kunden har om sina indirekta kunder omedelbart ställas till clearingmedlemmens förfogande.

KAPITEL III

ANMÄLAN TILL ESMA MED AVSEENDE PÅ CLEARINGKRAVET

(Artikel 5.1 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 6

Uppgifter som ska ingå i anmälan

1.   Anmälan med avseende på clearingkravet ska innehålla följande information:

| a) | Uppgift om av klassen av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om av klassen av OTC-derivatkontrakt.

| b) | Uppgift om OTC-derivatkontrakt inom klassen av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om OTC-derivatkontrakt inom klassen av OTC-derivatkontrakt.

| c) | Övriga uppgifter som ska ingå i det offentliga registret enligt artikel 8. |
| --- | --- |

c)

Övriga uppgifter som ska ingå i det offentliga registret enligt artikel 8.

| d) | Ytterligare egenskaper som krävs för att separera OTC-derivatkontrakt inom klassen av OTC-derivatkontrakt från OTC-derivatkontrakt utanför den klassen. |
| --- | --- |

d)

Ytterligare egenskaper som krävs för att separera OTC-derivatkontrakt inom klassen av OTC-derivatkontrakt från OTC-derivatkontrakt utanför den klassen.

| e) | Uppgift om standardiseringsgraden på kontraktsvillkor och operativa processer för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om standardiseringsgraden på kontraktsvillkor och operativa processer för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt.

| f) | Uppgifter om volym för klassen av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om volym för klassen av OTC-derivatkontrakt.

| g) | Uppgifter om likviditet för klassen av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter om likviditet för klassen av OTC-derivatkontrakt.

| h) | Uppgift om marknadsaktörernas tillgänglighet till skälig, tillförlitlig och allmänt accepterad prisinformation för kontrakt inom klassen av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

h)

Uppgift om marknadsaktörernas tillgänglighet till skälig, tillförlitlig och allmänt accepterad prisinformation för kontrakt inom klassen av OTC-derivatkontrakt.

| i) | Uppgift om vilken inverkan clearingkravet har på marknadsaktörernas tillgänglighet till prisinformation. |
| --- | --- |

i)

Uppgift om vilken inverkan clearingkravet har på marknadsaktörernas tillgänglighet till prisinformation.

2.   Med avseende på bedömningen av det eller de datum från vilket eller vilka clearingkravet ska gälla, inbegripet varje successivt genomförande och de kategorier av motparter som kravet ska gälla, ska anmälan med avseende på clearingkravet innehålla följande:

| a) | Uppgifter som är relevanta för bedömningen av den förväntade volymen av klassen av OTC-derivatkontrakt om den omfattas av clearingkravet. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter som är relevanta för bedömningen av den förväntade volymen av klassen av OTC-derivatkontrakt om den omfattas av clearingkravet.

| b) | Uppgift om den centrala motpartens kapacitet att hantera den förväntade volymen av klassen av OTC-derivatkontrakt om den börjar omfattas av clearingkravet samt att hantera den risk som följer av clearingen av den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt, inklusive genom kunders eller indirekta kunders clearingarrangemang. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om den centrala motpartens kapacitet att hantera den förväntade volymen av klassen av OTC-derivatkontrakt om den börjar omfattas av clearingkravet samt att hantera den risk som följer av clearingen av den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt, inklusive genom kunders eller indirekta kunders clearingarrangemang.

| c) | Typ av och antal aktiva motparter som förväntas vara aktiva på marknaden för klassen av OTC-derivatkontrakt om den börjar omfattas av clearingkravet. |
| --- | --- |

c)

Typ av och antal aktiva motparter som förväntas vara aktiva på marknaden för klassen av OTC-derivatkontrakt om den börjar omfattas av clearingkravet.

| d) | En beskrivning av de olika uppgifter som ska utföras för att clearing ska kunna inledas med den centrala motparten samt fastställande av hur mycket tid som krävs för att utföra varje uppgift. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av de olika uppgifter som ska utföras för att clearing ska kunna inledas med den centrala motparten samt fastställande av hur mycket tid som krävs för att utföra varje uppgift.

| e) | Typ av och antal aktiva motparter som förväntas vara aktiva på marknaden för klassen av OTC-derivatkontrakt om den börjar omfattas av clearingkravet. |
| --- | --- |

e)

Typ av och antal aktiva motparter som förväntas vara aktiva på marknaden för klassen av OTC-derivatkontrakt om den börjar omfattas av clearingkravet.

3.   Uppgifterna om volym och likviditet ska för klassen av OTC-derivatkontrakt samt för varje derivatkontrakt inom klassen innehålla relevant marknadsinformation, inklusive historiska uppgifter, aktuella uppgifter och varje förändring som förväntas uppstå om klassen av OTC-derivatkontrakt omfattas av clearingkravet, däribland

| a) | antal transaktioner, |
| --- | --- |

a)

antal transaktioner,

| b) | total volym, |
| --- | --- |

b)

total volym,

| c) | öppna kontrakt totalt, |
| --- | --- |

c)

öppna kontrakt totalt,

| d) | orderdjup, inklusive genomsnittligt antal order och budbegäran, |
| --- | --- |

d)

orderdjup, inklusive genomsnittligt antal order och budbegäran,

| e) | spreadomfång, |
| --- | --- |

e)

spreadomfång,

| f) | likviditetsåtgärder under pressade marknadsförhållanden, |
| --- | --- |

f)

likviditetsåtgärder under pressade marknadsförhållanden,

| g) | likviditetsåtgärder för verkställande av obeståndsförfaranden. |
| --- | --- |

g)

likviditetsåtgärder för verkställande av obeståndsförfaranden.

4.   Den information som avser standardiseringsgraden på kontraktsvillkor och operativa processer för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt enligt punkt 1 e ska, avseende klassen av OTC-derivatkontrakt och varje derivatkontrakt inom klassen, omfatta uppgifter om det dagliga referenspriset samt antal dagar per år där referenspriset kan anses vara tillförlitligt för åtminstone de tolv föregående månaderna.

KAPITEL IV

KRITERIER FÖR ATT FASTSTÄLLA VILKA KLASSER AV OTC-DERIVATKONTRAKT SOM OMFATTAS AV CLEARINGKRAVET

(Artikel 5.4 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 7

Kriterier som ska bedömas av Esma

1.   När det gäller standardiseringsgraden på kontraktsvillkor och operativa processer för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt ska Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) beakta följande:

| a) | Om kontraktsvillkoren för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt inbegriper gemensam rättslig dokumentation, däribland huvudnettningsavtal, definitioner, standardvillkor och standardgodkännanden som anger vilka kontraktsspecifikationer som används gemensamt av motparterna. |
| --- | --- |

a)

Om kontraktsvillkoren för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt inbegriper gemensam rättslig dokumentation, däribland huvudnettningsavtal, definitioner, standardvillkor och standardgodkännanden som anger vilka kontraktsspecifikationer som används gemensamt av motparterna.

| b) | Om de operativa processerna för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt behandlas automatiskt efter handel samt om olika steg i livscykeln hanteras på gemensamt sätt enligt en tidsplan som är allmänt accepterad av motparterna. |
| --- | --- |

b)

Om de operativa processerna för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt behandlas automatiskt efter handel samt om olika steg i livscykeln hanteras på gemensamt sätt enligt en tidsplan som är allmänt accepterad av motparterna.

2.   När det gäller volym och likviditet för den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt ska Esma beakta följande:

| a) | Om den centrala motpartens marginaler eller finansiella krav skulle vara proportionella i förhållande till den risk som clearingkravet syftar till att begränsa. |
| --- | --- |

a)

Om den centrala motpartens marginaler eller finansiella krav skulle vara proportionella i förhållande till den risk som clearingkravet syftar till att begränsa.

| b) | Stabiliteten i fråga om marknadens storlek och djup för produkten sett över tid. |
| --- | --- |

b)

Stabiliteten i fråga om marknadens storlek och djup för produkten sett över tid.

| c) | Sannolikheten för att marknadsspridningen skulle vara tillräcklig om en clearingmedlem hamnar på obestånd. |
| --- | --- |

c)

Sannolikheten för att marknadsspridningen skulle vara tillräcklig om en clearingmedlem hamnar på obestånd.

| d) | Transaktionernas antal och värde. |
| --- | --- |

d)

Transaktionernas antal och värde.

3.   När det gäller tillgängligheten till skälig, tillförlitlig och allmänt accepterad prisinformation inom den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt ska Esma beakta om den information som behövs för korrekt prissättning av kontrakten inom den relevanta klassen av OTC-derivatkontrakt är lättillgänglig för marknadsaktörerna enligt skäliga affärsmässiga villkor och om den skulle fortsätta att vara lättillgänglig om den relevanta klassen av OTC-derivatkontrakt omfattades av clearingkravet.

KAPITEL V

OFFENTLIGT REGISTER

(Artikel 6.4 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 8

Uppgifter som ska ingå i Esmas register

1.   För varje klass av OTC-derivatkontrakt som omfattas av clearingkravet ska Esmas offentliga register omfatta följande:

| a) | Tillgångsklass för OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

a)

Tillgångsklass för OTC-derivatkontrakt.

| b) | Typ av OTC-derivatkontrakt inom klassen. |
| --- | --- |

b)

Typ av OTC-derivatkontrakt inom klassen.

| c) | Underliggande tillgångar för OTC-derivatkontrakt inom klassen. |
| --- | --- |

c)

Underliggande tillgångar för OTC-derivatkontrakt inom klassen.

| d) | För underliggande tillgångar som är finansiella instrument: en uppgift om huruvida den underliggande tillgången är ett separat finansiellt instrument, en emittent, ett index eller en portfölj. |
| --- | --- |

d)

För underliggande tillgångar som är finansiella instrument: en uppgift om huruvida den underliggande tillgången är ett separat finansiellt instrument, en emittent, ett index eller en portfölj.

| e) | För andra underliggande tillgångar: en uppgift om kategorin av underliggande tillgång. |
| --- | --- |

e)

För andra underliggande tillgångar: en uppgift om kategorin av underliggande tillgång.

| f) | Nominella valutor och avvecklingsvalutor för OTC-derivatkontrakt inom klassen. |
| --- | --- |

f)

Nominella valutor och avvecklingsvalutor för OTC-derivatkontrakt inom klassen.

| g) | Vilka löptider som gäller för OTC-derivatkontrakt inom klassen. |
| --- | --- |

g)

Vilka löptider som gäller för OTC-derivatkontrakt inom klassen.

| h) | Avvecklingsvillkor för OTC-derivatkontrakt inom klassen. |
| --- | --- |

h)

Avvecklingsvillkor för OTC-derivatkontrakt inom klassen.

| i) | Vilka betalningsfrekvenser som gäller för OTC-derivatkontrakt inom klassen. |
| --- | --- |

i)

Vilka betalningsfrekvenser som gäller för OTC-derivatkontrakt inom klassen.

| j) | Produktkod för berörd klass av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

j)

Produktkod för berörd klass av OTC-derivatkontrakt.

| k) | Ytterligare egenskaper som krävs för att separera ett kontrakt i den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt från andra kontrakt. |
| --- | --- |

k)

Ytterligare egenskaper som krävs för att separera ett kontrakt i den berörda klassen av OTC-derivatkontrakt från andra kontrakt.

2.   När det gäller centrala motparter som är auktoriserade eller godkända med avseende på clearingkravet ska Esmas offentliga register innehålla följande för varje central motpart:

| a) | Identifieringskod, i enlighet med artikel 3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012 (6). |
| --- | --- |

a)

Identifieringskod, i enlighet med artikel 3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012 (6).

| b) | Fullständigt namn. |
| --- | --- |

b)

Fullständigt namn.

| c) | Etableringsland. |
| --- | --- |

c)

Etableringsland.

| d) | Den behöriga myndighet som har utsetts i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

d)

Den behöriga myndighet som har utsetts i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) nr 648/2012.

3.   När det gäller de dagar från och med vilka clearingkravet börjar gälla, inbegripet ett eventuellt successivt genomförande, ska Esmas offentliga register innehålla följande:

| a) | Uppgifter om vilka kategorier av motparter som varje period med successivt införande ska tillämpas på. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om vilka kategorier av motparter som varje period med successivt införande ska tillämpas på.

| b) | Alla andra villkor som krävs enligt de tekniska standarderna för tillsyn, vilka har antagits enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012, för att perioden med successivt införande ska tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Alla andra villkor som krävs enligt de tekniska standarderna för tillsyn, vilka har antagits enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012, för att perioden med successivt införande ska tillämpas.

4.   Esmas offentliga register ska innehålla en hänvisning till de tekniska standarder för tillsyn som har antagits enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 648/2012, enligt vilken varje clearingkrav upprättades.

5.   När det gäller den centrala motpart som den behöriga myndigheten har underrättat Esma om ska Esmas offentliga register åtminstone innehålla följande:

| a) | Uppgift om den centrala motparten. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om den centrala motparten.

| b) | Tillgångsklass för de OTC-derivatkontrakt som anmälan avser. |
| --- | --- |

b)

Tillgångsklass för de OTC-derivatkontrakt som anmälan avser.

| c) | Typ av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

c)

Typ av OTC-derivatkontrakt.

| d) | Datum för anmälan. |
| --- | --- |

d)

Datum för anmälan.

| e) | Uppgift om den underrättande behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om den underrättande behöriga myndigheten.

KAPITEL VI

FRAGMENTERING AV LIKVIDITETEN

(Artikel 8.5 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 9

Specificering av begreppet fragmentering av likviditeten

1.   Fragmentering av likviditeten ska anses uppstå när deltagare på en handelsplats inte kan ingå en transaktion med en eller flera andra deltagare på denna handelsplats eftersom det saknas clearingarrangemang som alla deltagare har tillträde till.

2.   En central motparts tillträde till en handelsplats som redan betjänas av en annan central motpart ska inte anses resultera i fragmentering av likviditeten och det finns inget behov av att införa ett krav om att clearingmedlemmarna hos den befintliga centrala motparten ska bli clearingmedlemmar hos den begärande centrala motparten, om alla handelsplatsens deltagare kan utföra clearing, direkt eller indirekt, på ett av följande sätt:

| a) | De har minst en gemensam central motpart. |
| --- | --- |

a)

De har minst en gemensam central motpart.

| b) | Clearingarrangemangen har upprättats av de centrala motparterna. |
| --- | --- |

b)

Clearingarrangemangen har upprättats av de centrala motparterna.

3.   Arrangemangen för att uppfylla villkoren enligt punkt 2 a eller b ska fastställas innan den begärande centrala motparten börjar tillhandahålla clearingtjänster till den relevanta handelsplatsen.

4.   Tillträde till en gemensam central motpart enligt punkt 2 a får upprättas genom två eller flera clearingmedlemmar, eller två eller flera kunder eller genom indirekta clearingarrangemang.

5.   Clearingarrangemang enligt punkt 2 b får inbegripa att transaktioner som utförs av sådana marknadsaktörer överförs till andra centrala motparters clearingmedlemmar. Även om det inte bör krävas någon samverkan för en central motparts tillträde till en handelsplats får en samverkansöverenskommelse som de berörda centrala motparterna har enats om och som de berörda behöriga myndigheterna har godkänt användas för att uppfylla kravet om tillträde till gemensamma clearingarrangemang.

KAPITEL VII

ICKE-FINANSIELLA MOTPARTER

Artikel 10

(Artikel 10.4 a i förordning (EU) nr 648/2012)

Kriterier för att fastställa vilka OTC-derivatkontrakt som objektivt sett minskar riskerna

1.   Ett OTC-derivatkontrakt ska på ett objektivt mätbart sätt minska de risker som är direkt kopplade till affärsverksamheten eller likviditetsförvaltningsverksamheten för den icke-finansiella motparten eller gruppen, om den, för egen del eller i kombination med andra derivatkontrakt, uppfyller något av följande villkor, oavsett om detta sker direkt eller genom nära knutna instrument:

| a) | Det täcker de risker som följer av potentiella förändringar av värdet för tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder som den icke-finansiella motparten eller dess koncern äger, producerar, tillverkar, bearbetar, tillhandahåller, köper, handlar med, hyr, säljer eller ådrar sig eller rimligtvis kan räkna med att äga, producera, tillverka, bearbeta, tillhandahålla, köpa, handla med, hyra, sälja eller ådra sig i samband med sin vanliga affärsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Det täcker de risker som följer av potentiella förändringar av värdet för tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder som den icke-finansiella motparten eller dess koncern äger, producerar, tillverkar, bearbetar, tillhandahåller, köper, handlar med, hyr, säljer eller ådrar sig eller rimligtvis kan räkna med att äga, producera, tillverka, bearbeta, tillhandahålla, köpa, handla med, hyra, sälja eller ådra sig i samband med sin vanliga affärsverksamhet.

| b) | Det täcker de risker som följer av en potentiell indirekt inverkan på värdet av tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder enligt punkt a, som uppstår till följd av fluktuation i räntor, inflation, valutakurser eller kreditrisker. |
| --- | --- |

b)

Det täcker de risker som följer av en potentiell indirekt inverkan på värdet av tillgångar, tjänster, insatsvaror, produkter, råvaror eller skulder enligt punkt a, som uppstår till följd av fluktuation i räntor, inflation, valutakurser eller kreditrisker.

| c) | Det uppfyller kraven för att vara ett risksäkringskontrakt enligt IFRS-standarderna, som antagits i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (7). |
| --- | --- |

c)

Det uppfyller kraven för att vara ett risksäkringskontrakt enligt IFRS-standarderna, som antagits i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 (7).

Artikel 11

(Artikel 10.4 b i förordning (EU) nr 648/2012)

Clearingtrösklar

Värdena för clearingtrösklar med avseende på clearingkravet ska vara följande:

| a) | 1 miljard euro i underliggande bruttovärde för OTC-kreditderivatkontrakt. |
| --- | --- |

a)

1 miljard euro i underliggande bruttovärde för OTC-kreditderivatkontrakt.

| b) | 1 miljard euro i underliggande bruttovärde för OTC-aktiederivatkontrakt. |
| --- | --- |

b)

1 miljard euro i underliggande bruttovärde för OTC-aktiederivatkontrakt.

| c) | 3 miljarder euro i underliggande bruttovärde för OTC-räntederivatkontrakt. |
| --- | --- |

c)

3 miljarder euro i underliggande bruttovärde för OTC-räntederivatkontrakt.

| d) | 3 miljarder euro i underliggande bruttovärde för OTC-valutaderivatkontrakt. |
| --- | --- |

d)

3 miljarder euro i underliggande bruttovärde för OTC-valutaderivatkontrakt.

| e) | 3 miljarder euro i underliggande bruttovärde för OTC-råvaruderivatkontrakt samt andra OTC-derivatkontrakt som inte ingår i punkterna a–d. |
| --- | --- |

e)

3 miljarder euro i underliggande bruttovärde för OTC-råvaruderivatkontrakt samt andra OTC-derivatkontrakt som inte ingår i punkterna a–d.

KAPITEL VIII

RISKBEGRÄNSNINGSTEKNIKER FÖR OTC-DERIVATKONTRAKT SOM INTE CLEARAS VIA EN CENTRAL MOTPART

Artikel 12

(Artikel 11.14 a i förordning (EU) nr 648/2012)

Godkännande i tid

1.   Ett OTC-derivatkontrakt som ingås mellan de finansiella eller icke-finansiella motparter som anges i artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012 och som inte clearas av en central motpart ska godkännas, om möjligt på elektronisk väg, så snart som möjligt och senast enligt följande:

| a) | För kredit- och ränteswappar som har ingåtts till och med den 28 februari 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

a)

För kredit- och ränteswappar som har ingåtts till och med den 28 februari 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs.

| b) | För kredit- och ränteswappar som har ingåtts efter den 28 februari 2014: vid utgången av affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

b)

För kredit- och ränteswappar som har ingåtts efter den 28 februari 2014: vid utgången av affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs.

| c) | För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts till och med den 31 augusti 2013: vid utgången av den tredje affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

c)

För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts till och med den 31 augusti 2013: vid utgången av den tredje affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs.

| d) | För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2013 till och med den 31 augusti 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

d)

För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2013 till och med den 31 augusti 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs.

| e) | För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2014: vid utgången av affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

e)

För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2014: vid utgången av affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs.

2.   Ett OTC-derivatkontrakt som ingås med en icke-finansiell motpart som inte anges i artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012 ska godkännas, om möjligt på elektronisk väg, så snart som möjligt och senast enligt följande:

| a) | För kredit- och ränteswappar som har ingåtts till och med den 31 augusti 2013: vid utgången av den femte affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

a)

För kredit- och ränteswappar som har ingåtts till och med den 31 augusti 2013: vid utgången av den femte affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs.

| b) | För kredit- och ränteswappar som har ingåtts efter den 31 augusti 2013 till och med den 31 augusti 2014: vid utgången av den tredje affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

b)

För kredit- och ränteswappar som har ingåtts efter den 31 augusti 2013 till och med den 31 augusti 2014: vid utgången av den tredje affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs.

| c) | För kredit- och ränteswappar som har ingåtts efter 31 augusti 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

c)

För kredit- och ränteswappar som har ingåtts efter 31 augusti 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter den dag då OTC-derivatkontraktet verkställs.

| d) | För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts till och med den 31 augusti 2013: vid utgången av den sjunde affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

d)

För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts till och med den 31 augusti 2013: vid utgången av den sjunde affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs.

| e) | För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2013 till och med den 31 augusti 2014: vid utgången av den fjärde affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs. |
| --- | --- |

e)

För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2013 till och med den 31 augusti 2014: vid utgången av den fjärde affärsdagen efter den dag då derivatkontraktet verkställs.

| f) | För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter verkställandedagen. |
| --- | --- |

f)

För aktieswappar, valutaswappar, råvaruswappar och alla andra derivat som inte anges under punkt a som har ingåtts efter den 31 augusti 2014: vid utgången av den andra affärsdagen efter verkställandedagen.

3.   Om en transaktion enligt punkt 1 eller 2 ingås efter kl. 16.00 lokal tid, eller med en motpart i en annan tidszon så att godkännandet inte kan ske till den fastställda tidsfristen, ska godkännandet ske så snart som möjligt och senast en affärsdag efter den tidsfrist som fastställs i punkt 1 eller 2, beroende på vad som är tillämpligt.

4.   Finansiella motparter ska ha nödvändiga rutiner för att månadsvis rapportera till den behöriga myndighet som har utsetts i enlighet med artikel 48 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (8) om hur många OTC-derivattransaktioner enligt punkterna 1 och 2 som inte har godkänts och som har varit utestående i mer än fem affärsdagar.

Artikel 13

(Artikel 11.14 a i förordning (EU) nr 648/2012)

Portföljförlikning

1.   Finansiella och icke-finansiella motparter till ett OTC-derivatkontrakt ska skriftligen eller på annan motsvarande elektronisk väg komma överens med var och en av sina motparter om arrangemangen för portföljförlikning. En sådan överenskommelse ska nås innan OTC-derivatkontraktet ingås.

2.   Portföljförlikningen ska utföras av motparterna till OTC-derivatkontrakten eller också av en kvalificerad tredje part som på vederbörligt sätt har tilldelats denna befogenhet av en motpart. Portföljförlikningen ska omfatta viktiga handelsvillkor som fastställer varje specifikt OTC-derivatkontrakt samt åtminstone omfatta det värde som tilldelas varje kontrakt enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012.

3.   För att på ett tidigt stadium identifiera eventuella diskrepanser i ett väsentligt villkor i OTC-derivatkontraktet, inklusive dess värde, ska portföljförlikningen utföras enligt följande:

| a) | För en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012:






  i) | Varje affärsdag när motparterna har minst 500 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra. |
| --- | --- | --- |

a)

För en finansiell motpart eller en icke-finansiell motpart i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012:

i)

Varje affärsdag när motparterna har minst 500 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra.

| ii) | En gång i veckan när motparterna har mellan 51 och 499 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra vid någon tidpunkt under veckan. |
| --- | --- |

ii)

En gång i veckan när motparterna har mellan 51 och 499 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra vid någon tidpunkt under veckan.

| iii) | En gång i kvartalet när motparterna har högst 50 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra vid någon tidpunkt under kvartalet. |
| --- | --- |

iii)

En gång i kvartalet när motparterna har högst 50 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra vid någon tidpunkt under kvartalet.

| b) | För en icke-finansiell motpart som inte avses i artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012:






  i) | En gång i kvartalet när motparterna har mer än 100 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra vid någon tidpunkt under kvartalet. |
| --- | --- | --- |

b)

För en icke-finansiell motpart som inte avses i artikel 10 i förordning (EU) nr 648/2012:

i)

En gång i kvartalet när motparterna har mer än 100 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra vid någon tidpunkt under kvartalet.

| ii) | En gång om året när motparterna har högst 100 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra. |
| --- | --- |

ii)

En gång om året när motparterna har högst 100 utestående OTC-derivatkontrakt med varandra.

Artikel 14

(Artikel 11.14 a i förordning (EU) nr 648/2012)

Portföljkompression

Finansiella och icke-finansiella motparter som med en motpart har minst 500 utestående OTC-derivatkontrakt som inte clearas centralt ska ha förfaranden för att regelbundet, och minst två gånger om året, analysera möjligheten att genomföra en portföljkompression i syfte att minska sina motpartskreditrisker samt inleda en sådan portföljkompression.

Finansiella och icke-finansiella motparter ska säkerställa att de har en rimlig och giltig förklaring till den behöriga myndigheten om de konstaterar att en portföljkompression inte är nödvändig.

Artikel 15

(Artikel 11.14 a i förordning (EU) nr 648/2012)

Tvistlösning

1.   När finansiella och icke-finansiella motparter ingår OTC-derivatkontrakt med varandra ska de ha enats om detaljerade förfaranden och processer som avser följande:

| a) | Identifiering, registrering och övervakning av tvister som gäller godkännande eller värdering av kontraktet samt utväxling av säkerheter mellan motparterna. Genom dessa förfaranden ska det åtminstone registreras hur länge tvisten är olöst, vilken motpart det handlar om samt vilket belopp tvisten gäller. |
| --- | --- |

a)

Identifiering, registrering och övervakning av tvister som gäller godkännande eller värdering av kontraktet samt utväxling av säkerheter mellan motparterna. Genom dessa förfaranden ska det åtminstone registreras hur länge tvisten är olöst, vilken motpart det handlar om samt vilket belopp tvisten gäller.

| b) | Tvistlösning i tid med en särskild process för tvister som inte har lösts inom fem affärsdagar. |
| --- | --- |

b)

Tvistlösning i tid med en särskild process för tvister som inte har lösts inom fem affärsdagar.

2.   De finansiella motparterna ska rapportera till den behöriga myndighet som har utsetts enligt artikel 48 i direktiv 2004/39/EG om varje tvist mellan motparter som avser ett OTC-derivatkontrakt, dess värdering eller utväxlingen av säkerheter till ett belopp eller värde som överstiger 15 miljoner euro och som har varit olöst under minst femton affärsdagar.

Artikel 16

(Artikel 11.14 b i förordning (EU) nr 648/2012)

Marknadsförhållanden som hindrar en marking-to-market-uppdatering

1.   Marknadsförhållanden som hindrar omvärdering av ett OTC-derivatkontrakt till aktuellt marknadsvärde (marking-to-market-uppdatering) ska anses förekomma i någon av följande situationer:

| a) | När marknaden är inaktiv. |
| --- | --- |

a)

När marknaden är inaktiv.

| b) | När spridningen inom intervallet av rimliga uppskattningar av verkligt värde är betydande och sannolikheterna för de olika uppskattningarna inte rimligen kan bedömas. |
| --- | --- |

b)

När spridningen inom intervallet av rimliga uppskattningar av verkligt värde är betydande och sannolikheterna för de olika uppskattningarna inte rimligen kan bedömas.

2.   En marknad för ett OTC-derivatkontrakt ska betraktas som inaktiv om noterade priser inte finns lätt och regelbundet tillgängliga och de priser som finns tillgängliga inte representerar faktiska och regelbundet förekommande marknadstransaktioner enligt armlängdsprincipen.

Artikel 17

(Artikel 11.14 b i förordning (EU) nr 648/2012)

Kriterier för användning av marking-to-model

För att få använda modellvärdering (marking-to-model) måste finansiella och icke-finansiella motparter ha en modell som

| a) | införlivar samtliga faktorer som motparter skulle ta hänsyn till när de fastställer ett pris, vilket inbegriper att använda så mycket information om omvärderingen till aktuellt marknadsvärde som möjligt, |
| --- | --- |

a)

införlivar samtliga faktorer som motparter skulle ta hänsyn till när de fastställer ett pris, vilket inbegriper att använda så mycket information om omvärderingen till aktuellt marknadsvärde som möjligt,

| b) | följer vedertagna ekonomiska metoder för prissättning av finansiella instrument, |
| --- | --- |

b)

följer vedertagna ekonomiska metoder för prissättning av finansiella instrument,

| c) | kalibreras och validitetstestas med hjälp av priser från observerbara aktuella marknadstransaktioner i samma finansiella instrument eller baserade på tillgängliga observerbara marknadsuppgifter, |
| --- | --- |

c)

kalibreras och validitetstestas med hjälp av priser från observerbara aktuella marknadstransaktioner i samma finansiella instrument eller baserade på tillgängliga observerbara marknadsuppgifter,

| d) | valideras och övervakas oberoende, av en annan enhet än den risktagande enheten, |
| --- | --- |

d)

valideras och övervakas oberoende, av en annan enhet än den risktagande enheten,

| e) | dokumenteras och godkänns på vederbörligt sätt av styrelsen så ofta som krävs, efter varje väsentlig ändring och åtminstone årligen. Detta godkännande får delegeras till en kommitté. |
| --- | --- |

e)

dokumenteras och godkänns på vederbörligt sätt av styrelsen så ofta som krävs, efter varje väsentlig ändring och åtminstone årligen. Detta godkännande får delegeras till en kommitté.

Artikel 18

(Artikel 11.14 c i förordning (EU) nr 648/2012)

Uppgifter om transaktioner inom grupper som ska uppges i anmälan till den behöriga myndigheten

1.   Ansökan eller anmälan till den behöriga myndigheten avseende uppgifter om transaktioner inom grupper ska vara skriftlig och omfatta följande:

| a) | De rättsliga motparterna i transaktionerna, inklusive deras identifieringskod, i enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012. |
| --- | --- |

a)

De rättsliga motparterna i transaktionerna, inklusive deras identifieringskod, i enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012.

| b) | Motparternas affärsförbindelse. |
| --- | --- |

b)

Motparternas affärsförbindelse.

| c) | Uppgifter om stödjande avtal mellan parterna. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om stödjande avtal mellan parterna.

| d) | Kategori av transaktion inom grupper enligt artikel 3.1 och 3.2 a–d i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

d)

Kategori av transaktion inom grupper enligt artikel 3.1 och 3.2 a–d i förordning (EU) nr 648/2012.

| e) | Uppgifter om de transaktioner för vilka motparten ansöker om undantag, däribland följande:






  i) | Tillgångsklass för OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- | --- |

e)

Uppgifter om de transaktioner för vilka motparten ansöker om undantag, däribland följande:

i)

Tillgångsklass för OTC-derivatkontrakt.

| ii) | Typ av OTC-derivatkontrakt. |
| --- | --- |

ii)

Typ av OTC-derivatkontrakt.

| iii) | Typ av underliggande tillgångar. |
| --- | --- |

iii)

Typ av underliggande tillgångar.

| iv) | Nominell valuta och avvecklingsvaluta. |
| --- | --- |

iv)

Nominell valuta och avvecklingsvaluta.

| v) | Vilka löptider som gäller för kontraktet. |
| --- | --- |

v)

Vilka löptider som gäller för kontraktet.

| vi) | Typ av avveckling. |
| --- | --- |

vi)

Typ av avveckling.

| vii) | Förväntad storlek, volym och frekvens för OTC-derivatkontrakten per år. |
| --- | --- |

vii)

Förväntad storlek, volym och frekvens för OTC-derivatkontrakten per år.

2.   Som en del av sin ansökan eller anmälan till berörd behörig myndighet ska en motpart också lämna information som styrker att villkoren i artikel 11.6–11.10 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda. De styrkande handlingarna ska omfatta kopior av dokumenterade riskhanteringsförfaranden, historisk transaktionsinformation, kopior av relevanta kontrakt mellan parterna och kan omfatta ett juridiskt yttrande på begäran från den behöriga myndigheten.

Artikel 19

(Artikel 11.14 d i förordning (EU) nr 648/2012)

Uppgifter om transaktioner inom grupper som Esma ska underrättas om

1.   Esma ska av en behörig myndighet skriftligen underrättas om uppgifter om transaktioner inom grupper

| a) | inom en månad efter det att underrättelsen har mottagits för en underrättelse enligt artikel 11.7 eller 11.9 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

a)

inom en månad efter det att underrättelsen har mottagits för en underrättelse enligt artikel 11.7 eller 11.9 i förordning (EU) nr 648/2012,

| b) | inom en månad från det att beslutet har lämnats till motparten när det gäller ett beslut från den behöriga myndigheten enligt artikel 11.6, 11.8 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

b)

inom en månad från det att beslutet har lämnats till motparten när det gäller ett beslut från den behöriga myndigheten enligt artikel 11.6, 11.8 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012.

2.   I underrättelsen till Esma ska följande anges:

| a) | De uppgifter som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

a)

De uppgifter som avses i artikel 18.

| b) | Om det är ett positivt eller negativt beslut. |
| --- | --- |

b)

Om det är ett positivt eller negativt beslut.

| c) | Vid ett positivt beslut ska följande anges:






  i) | En sammanfattning av skälen till att de villkor som anges i artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012, i tillämpliga fall, är uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

c)

Vid ett positivt beslut ska följande anges:

i)

En sammanfattning av skälen till att de villkor som anges i artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012, i tillämpliga fall, är uppfyllda.

| ii) | Om undantaget är ett fullständigt eller partiellt undantag när det gäller en underrättelse enligt artikel 11.6, 11.8 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

ii)

Om undantaget är ett fullständigt eller partiellt undantag när det gäller en underrättelse enligt artikel 11.6, 11.8 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012.

| d) | Vid ett negativt beslut ska följande anges:






  i) | Uppgift om vilka villkor i artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012, i tillämpliga fall, som inte uppfyllts. |
| --- | --- | --- |

d)

Vid ett negativt beslut ska följande anges:

i)

Uppgift om vilka villkor i artikel 11.6, 11.7, 11.8, 11.9 eller 11.10 i förordning (EU) nr 648/2012, i tillämpliga fall, som inte uppfyllts.

| ii) | En sammanfattning av skälen till att dessa villkor inte anses vara uppfyllda. |
| --- | --- |

ii)

En sammanfattning av skälen till att dessa villkor inte anses vara uppfyllda.

Artikel 20

(Artikel 11.14 d i förordning (EU) nr 648/2012)

Uppgifter om undantagna transaktioner inom grupper som ska offentliggöras

Uppgifterna om undantagna transaktioner inom grupper som ska offentliggöras ska omfatta följande:

| a) | De rättsliga motparterna i transaktionerna, inklusive deras identifieringskod, i enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012. |
| --- | --- |

a)

De rättsliga motparterna i transaktionerna, inklusive deras identifieringskod, i enlighet med artikel 3 i genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012.

| b) | Motparternas förbindelse. |
| --- | --- |

b)

Motparternas förbindelse.

| c) | Uppgift om undantaget är ett fullständigt eller partiellt undantag. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om undantaget är ett fullständigt eller partiellt undantag.

| d) | Nominellt aggregerat belopp för de OTC-derivatkontrakt som undantaget för transaktioner inom grupper omfattar. |
| --- | --- |

d)

Nominellt aggregerat belopp för de OTC-derivatkontrakt som undantaget för transaktioner inom grupper omfattar.

Artikel 21

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna 13, 14 och 15 ska tillämpas sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EGT L 166, 11.6.1998, s. 45.

3

(4)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

4

(5)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

5

(6)  EUT L 352, 21.12.2012, s. 20.

6

(7)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

7

(8)  EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

8

---

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/25

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 150/2013

av den 19 december 2012

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska standarder för tillsyn som anger vilka uppgifter som ska finnas i en ansökan om registrering som transaktionsregister

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 56.3, och

av följande skäl:

| (1) | Det bör fastställas vilka uppgifter som ska lämnas till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) i en ansökan om registrering som transaktionsregister. |
| --- | --- |

(1)

Det bör fastställas vilka uppgifter som ska lämnas till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) i en ansökan om registrering som transaktionsregister.

| (2) | Varje person som ansöker om registrering som transaktionsregister bör lämna uppgifter om de interna kontrollernas struktur och ledningsorganens oberoende så att Esma kan bedöma om styrningsstrukturen garanterar transaktionsregistrets oberoende och om denna struktur och rapporteringsrutinerna är adekvata. |
| --- | --- |

(2)

Varje person som ansöker om registrering som transaktionsregister bör lämna uppgifter om de interna kontrollernas struktur och ledningsorganens oberoende så att Esma kan bedöma om styrningsstrukturen garanterar transaktionsregistrets oberoende och om denna struktur och rapporteringsrutinerna är adekvata.

| (3) | Esma, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3), ansvarar för registrering och tillsyn av transaktionsregister enligt avdelning VI i förordning (EU) nr 648/2012. För att Esma ska kunna bedöma om den högsta ledningen för ett blivande transaktionsregister har gott anseende, erfarenhet och kompetens bör sökanden lämna uppgifter som är relevanta för en sådan bedömning. |
| --- | --- |

(3)

Esma, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3), ansvarar för registrering och tillsyn av transaktionsregister enligt avdelning VI i förordning (EU) nr 648/2012. För att Esma ska kunna bedöma om den högsta ledningen för ett blivande transaktionsregister har gott anseende, erfarenhet och kompetens bör sökanden lämna uppgifter som är relevanta för en sådan bedömning.

| (4) | Sökanden bör lämna uppgifter till Esma som visar att den har de finansiella medel som krävs för att fortlöpande utföra sina funktioner, samt ett lämpligt system för kontinuerlig verksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Sökanden bör lämna uppgifter till Esma som visar att den har de finansiella medel som krävs för att fortlöpande utföra sina funktioner, samt ett lämpligt system för kontinuerlig verksamhet.

| (5) | När transaktionsregister bedriver verksamhet via filialer är dessa visserligen inte separata juridiska personer, men separata uppgifter om filialerna bör ändå lämnas in så att Esma förstår var de befinner sig i transaktionsregistrets organisationsstruktur, kan bedöma den högsta ledningens duglighet och lämplighet och om kontrollmekanismerna, funktionen för regelefterlevnad och andra funktioner kan anses vara tillräckligt robusta för att identifiera, utvärdera och hantera filialernas risker på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(5)

När transaktionsregister bedriver verksamhet via filialer är dessa visserligen inte separata juridiska personer, men separata uppgifter om filialerna bör ändå lämnas in så att Esma förstår var de befinner sig i transaktionsregistrets organisationsstruktur, kan bedöma den högsta ledningens duglighet och lämplighet och om kontrollmekanismerna, funktionen för regelefterlevnad och andra funktioner kan anses vara tillräckligt robusta för att identifiera, utvärdera och hantera filialernas risker på lämpligt sätt.

| (6) | Det är viktigt att en sökande lämnar uppgifter till Esma om verksamhetsanknutna tjänster eller andra affärsområden som transaktionsregistret har vid sidan om sin kärnverksamhet, som är derivatrapportering, framför allt vad gäller den centrala kärnverksamhet som utgörs av lagstadgad rapportering. |
| --- | --- |

(6)

Det är viktigt att en sökande lämnar uppgifter till Esma om verksamhetsanknutna tjänster eller andra affärsområden som transaktionsregistret har vid sidan om sin kärnverksamhet, som är derivatrapportering, framför allt vad gäller den centrala kärnverksamhet som utgörs av lagstadgad rapportering.

| (7) | För att Esma ska kunna bedöma om sökanden har driftsäkra och väl fungerande tekniska system bör sökanden lämna beskrivningar av de relevanta tekniska systemen och hur de hanteras. Sökanden bör också beskriva alla arrangemang för utkontraktering som är av relevans för dess tjänster. |
| --- | --- |

(7)

För att Esma ska kunna bedöma om sökanden har driftsäkra och väl fungerande tekniska system bör sökanden lämna beskrivningar av de relevanta tekniska systemen och hur de hanteras. Sökanden bör också beskriva alla arrangemang för utkontraktering som är av relevans för dess tjänster.

| (8) | Avgifterna för de tjänster som tillhandahålls av transaktionsregistren är viktig information för att marknadsaktörerna ska kunna fatta välgrundade beslut och bör därför ingå i ansökan om registrering som transaktionsregister. |
| --- | --- |

(8)

Avgifterna för de tjänster som tillhandahålls av transaktionsregistren är viktig information för att marknadsaktörerna ska kunna fatta välgrundade beslut och bör därför ingå i ansökan om registrering som transaktionsregister.

| (9) | Eftersom marknadsaktörer och regleringsmyndigheter är beroende av transaktionsregistrens uppgifter bör det klart framgå av ett transaktionsregisters ansökan om registrering vilka stränga krav som tillämpas när det gäller operativ verksamhet och dokumentation. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom marknadsaktörer och regleringsmyndigheter är beroende av transaktionsregistrens uppgifter bör det klart framgå av ett transaktionsregisters ansökan om registrering vilka stränga krav som tillämpas när det gäller operativ verksamhet och dokumentation.

| (10) | Riskhanteringsmodellerna för de tjänster som tillhandahålls av ett transaktionsregister är en punkt som måste ingå i registrets ansökan om registrering för att marknadsaktörerna ska kunna fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

(10)

Riskhanteringsmodellerna för de tjänster som tillhandahålls av ett transaktionsregister är en punkt som måste ingå i registrets ansökan om registrering för att marknadsaktörerna ska kunna fatta välgrundade beslut.

| (11) | För att säkerställa fullständig tillgång till transaktionsregistret beviljas tredjepartsleverantörer av tjänster icke-diskriminerande tillgång till de uppgifter som registrerats av transaktionsregistret, under förutsättning att den enhet som tillhandahåller uppgifterna och de berörda motparterna har gett sitt medgivande till detta. Ett transaktionsregister som inkommer med en ansökan bör därför lämna uppgifter till Esma om sina riktlinjer och rutiner när det gäller dataåtkomst. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa fullständig tillgång till transaktionsregistret beviljas tredjepartsleverantörer av tjänster icke-diskriminerande tillgång till de uppgifter som registrerats av transaktionsregistret, under förutsättning att den enhet som tillhandahåller uppgifterna och de berörda motparterna har gett sitt medgivande till detta. Ett transaktionsregister som inkommer med en ansökan bör därför lämna uppgifter till Esma om sina riktlinjer och rutiner när det gäller dataåtkomst.

| (12) | För att Esma ska kunna utföra sina auktoriseringsuppgifter på ett effektivt sätt bör myndigheten få alla uppgifter från transaktionsregister, anknutna tredje parter och tredje parter till vilka transaktionsregistren har utkontrakterat operativa funktioner eller verksamheter. Dessa uppgifter är nödvändiga för att pröva eller slutföra prövningen av ansökan om registrering och bifogade handlingar. |
| --- | --- |

(12)

För att Esma ska kunna utföra sina auktoriseringsuppgifter på ett effektivt sätt bör myndigheten få alla uppgifter från transaktionsregister, anknutna tredje parter och tredje parter till vilka transaktionsregistren har utkontrakterat operativa funktioner eller verksamheter. Dessa uppgifter är nödvändiga för att pröva eller slutföra prövningen av ansökan om registrering och bifogade handlingar.

| (13) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Esma har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Esma har lagt fram för kommissionen.

| (14) | Esma har i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1095/2010 genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserat potentiella kostnader respektive positiva effekter och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättades i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

(14)

Esma har i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1095/2010 genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserat potentiella kostnader respektive positiva effekter och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättades i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

REGISTRERING

AVSNITT 1

Allmänt

Artikel 1

Identitet, rättslig ställning och klasser av derivat

1.   Det ska tydligt framgå av ansökan om registrering som transaktionsregister vem som är sökande och vilken den planerade verksamhet är som kräver en registrering som transaktionsregister.

2.   Ansökan om registrering som transaktionsregister ska framför allt innehålla följande uppgifter:

| a) | Sökandens företagsnamn och registrerade adress inom EU. |
| --- | --- |

a)

Sökandens företagsnamn och registrerade adress inom EU.

| b) | Ett utdrag ur relevant bolags- eller domstolsregister, eller andra handlingar som intygar var det ansökande företaget registrerades och dess verksamhetsinriktning och som är giltiga vid tidpunkten för ansökan. |
| --- | --- |

b)

Ett utdrag ur relevant bolags- eller domstolsregister, eller andra handlingar som intygar var det ansökande företaget registrerades och dess verksamhetsinriktning och som är giltiga vid tidpunkten för ansökan.

| c) | Uppgifter om vilka klasser av derivat som sökanden önskar bli registrerad för. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om vilka klasser av derivat som sökanden önskar bli registrerad för.

| d) | Bolagsordning samt, i tillämpliga fall, andra lagstadgade handlingar där det fastställs att sökanden ska bedriva verksamhet som transaktionsregister. |
| --- | --- |

d)

Bolagsordning samt, i tillämpliga fall, andra lagstadgade handlingar där det fastställs att sökanden ska bedriva verksamhet som transaktionsregister.

| e) | Protokoll från det möte där styrelsen godkände ansökan. |
| --- | --- |

e)

Protokoll från det möte där styrelsen godkände ansökan.

| f) | Namn och kontaktuppgifter för den eller de personer som är ansvariga för regelefterlevnad eller annan personal som deltar i bedömningen av regelefterlevnad för sökandens räkning. |
| --- | --- |

f)

Namn och kontaktuppgifter för den eller de personer som är ansvariga för regelefterlevnad eller annan personal som deltar i bedömningen av regelefterlevnad för sökandens räkning.

| g) | Verksamhetsplan, inklusive uppgifter om var den huvudsakliga verksamheten är belägen. |
| --- | --- |

g)

Verksamhetsplan, inklusive uppgifter om var den huvudsakliga verksamheten är belägen.

| h) | Uppgifter om eventuella dotterbolag samt i tillämpliga fall koncernstruktur. |
| --- | --- |

h)

Uppgifter om eventuella dotterbolag samt i tillämpliga fall koncernstruktur.

| i) | Varje tjänst som sökanden har för avsikt att tillhandahålla utöver funktionen som transaktionsregister. |
| --- | --- |

i)

Varje tjänst som sökanden har för avsikt att tillhandahålla utöver funktionen som transaktionsregister.

| j) | Uppgifter om pågående domstols-, förvaltnings- och skiljedomsförfaranden eller andra rättsliga processer, oavsett slag, som sökanden är part i, framför allt skatte- och insolvensärenden, och som kan ge upphov till betydande ekonomiska kostnader eller skada företagets anseende, samt avslutade rättsliga förfaranden som fortfarande i väsentlig grad kan påverka transaktionsregistrets kostnader. |
| --- | --- |

j)

Uppgifter om pågående domstols-, förvaltnings- och skiljedomsförfaranden eller andra rättsliga processer, oavsett slag, som sökanden är part i, framför allt skatte- och insolvensärenden, och som kan ge upphov till betydande ekonomiska kostnader eller skada företagets anseende, samt avslutade rättsliga förfaranden som fortfarande i väsentlig grad kan påverka transaktionsregistrets kostnader.

3.   På Esmas begäran ska sökanden dessutom lämna ytterligare uppgifter i samband med prövningen av ansökan om registrering, om uppgifterna är nödvändiga för att bedöma sökandens förmåga att uppfylla de krav som anges i artiklarna 56–59 i förordning (EU) nr 648/2012 och för att Esma ska kunna tolka och analysera de handlingar som ska lämnas in eller redan har lämnats in.

4.   Om sökanden anser att ett krav i denna förordning inte är tillämpligt för denne ska sökanden tydligt ange detta krav i ansökan samt förklara varför det inte är tillämpligt.

Artikel 2

Riktlinjer och rutiner

Om uppgifter ska lämnas om riktlinjer och rutiner ska sökanden se till att dessa riktlinjer och rutiner omfattar eller åtföljs av följande:

| a) | Uppgift om vem som ansvarar för att godkänna och upprätthålla riktlinjer och rutiner. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om vem som ansvarar för att godkänna och upprätthålla riktlinjer och rutiner.

| b) | En beskrivning av kontrollen av att riktlinjer och rutiner följs, samt vem som ansvarar för regelefterlevnaden i detta sammanhang. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av kontrollen av att riktlinjer och rutiner följs, samt vem som ansvarar för regelefterlevnaden i detta sammanhang.

| c) | En beskrivning av de åtgärder som vidtas om riktlinjer och rutiner inte följs. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de åtgärder som vidtas om riktlinjer och rutiner inte följs.

| d) | Uppgift om hur väsentliga avsteg från riktlinjer och rutiner som bryter mot villkoren för den ursprungliga registreringen ska rapporteras till Esma. |
| --- | --- |

d)

Uppgift om hur väsentliga avsteg från riktlinjer och rutiner som bryter mot villkoren för den ursprungliga registreringen ska rapporteras till Esma.

AVSNITT 2

Ägande

Artikel 3

Ägande till transaktionsregistret

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande:

| a) | En förteckning med namn på alla personer eller enheter som direkt eller indirekt äger minst 5 % av sökandens kapital eller har motsvarande andel av rösterna eller som genom sitt ägande kan utöva ett betydande inflytande över sökandens ledning. |
| --- | --- |

a)

En förteckning med namn på alla personer eller enheter som direkt eller indirekt äger minst 5 % av sökandens kapital eller har motsvarande andel av rösterna eller som genom sitt ägande kan utöva ett betydande inflytande över sökandens ledning.

| b) | En förteckning över alla företag där en person som avses i punkt a äger minst 5 % av kapitalet eller har motsvarande andel av rösterna eller genom sitt ägande kan utöva ett betydande inflytande över dess ledning. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över alla företag där en person som avses i punkt a äger minst 5 % av kapitalet eller har motsvarande andel av rösterna eller genom sitt ägande kan utöva ett betydande inflytande över dess ledning.

2.   Om sökanden har ett moderbolag, ska den

| a) | uppge registrerad adress, |
| --- | --- |

a)

uppge registrerad adress,

| b) | ange om moderbolaget är auktoriserat eller registrerat och är föremål för tillsyn, samt i så fall ange eventuellt referensnummer och namnet på ansvarig tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

b)

ange om moderbolaget är auktoriserat eller registrerat och är föremål för tillsyn, samt i så fall ange eventuellt referensnummer och namnet på ansvarig tillsynsmyndighet.

Artikel 4

Ägartablå

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en tablå som visar ägarförhållandena mellan moderbolag, dotterbolag och närstående enheter eller filialer.

2.   För de företag som visas i tablån enligt punkt 1 ska fullständigt namn, rättslig ställning och registrerad adress anges.

AVSNITT 3

Organisationsstruktur, styrning och regelefterlevnad

Artikel 5

Organigram

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla ett organigram som visar sökandens organisationsstruktur, samt verksamhetsanknutna tjänster.

2.   Organigrammet ska innehålla uppgifter om de personer som ansvarar för varje viktig funktion, inklusive den högsta ledningen och personer som leder filialernas verksamhet.

Artikel 6

Organisationsstyrning

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla uppgifter om sökandens interna riktlinjer när det gäller organisationsstyrning, samt rutiner och direktiv som den högsta ledningen, inbegripet styrelsen, ej anställda styrelseledamöter och, i förekommande fall, styrelsekommittéer är skyldiga att följa.

2.   Dessa uppgifter ska omfatta en beskrivning av urvalsförfarande, utnämning, prestationsbedömning och avsättning av personer i den högsta ledningen och styrelseledamöter.

3.   Om sökanden tillämpar en erkänd uppförandekod för organisationsstyrning ska denna anges i ansökan om registrering som transaktionsregister och en redogörelse ges för situationer där sökanden eventuellt avviker från koden.

Artikel 7

Interna kontroller

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en sammanfattning av sökandens interna kontroller. Sammanfattningen ska innehålla uppgifter om sökandens funktion för regelefterlevnad, granskningsfunktion, riskbedömning, interna kontrollmekanismer samt bestämmelser om internrevisionsfunktionen.

2.   Sammanfattningen ska innehålla information om följande:

| a) | Sökandens riktlinjer och rutiner för intern kontroll. |
| --- | --- |

a)

Sökandens riktlinjer och rutiner för intern kontroll.

| b) | Kontroll och utvärdering av att sökandens system är lämpliga och effektiva. |
| --- | --- |

b)

Kontroll och utvärdering av att sökandens system är lämpliga och effektiva.

| c) | Kontroll och skydd av sökandens informationsbehandlingssystem. |
| --- | --- |

c)

Kontroll och skydd av sökandens informationsbehandlingssystem.

| d) | Interna organ som ansvarar för att utvärdera resultaten. |
| --- | --- |

d)

Interna organ som ansvarar för att utvärdera resultaten.

3.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande uppgifter om sökandens internrevisionsfunktion:

| a) | En förklaring av hur dess metoder för internrevision utformats och tillämpas med hänsyn till sökandens verksamhet, komplexitet och risker. |
| --- | --- |

a)

En förklaring av hur dess metoder för internrevision utformats och tillämpas med hänsyn till sökandens verksamhet, komplexitet och risker.

| b) | En arbetsplan för tre år från och med tidpunkten för ansökan. |
| --- | --- |

b)

En arbetsplan för tre år från och med tidpunkten för ansökan.

Artikel 8

Regelefterlevnad

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande uppgifter om sökandens riktlinjer och rutiner för att säkerställa efterlevnad av förordning (EU) nr 648/2012:

| a) | En beskrivning av funktionerna för de personer som är ansvariga för regelefterlevnaden och annan personal som deltar i bedömningen av regelefterlevnad, inklusive hur sökanden säkerställer att funktionen för regelefterlevnad är oberoende i förhållande till övrig verksamhet. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av funktionerna för de personer som är ansvariga för regelefterlevnaden och annan personal som deltar i bedömningen av regelefterlevnad, inklusive hur sökanden säkerställer att funktionen för regelefterlevnad är oberoende i förhållande till övrig verksamhet.

| b) | Interna riktlinjer och rutiner som har till syfte att säkerställa att sökanden, inklusive dennes chefer och anställda, följer samtliga bestämmelser i förordning (EU) nr 648/2012, inklusive en beskrivning av styrelsens och den högsta ledningens uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Interna riktlinjer och rutiner som har till syfte att säkerställa att sökanden, inklusive dennes chefer och anställda, följer samtliga bestämmelser i förordning (EU) nr 648/2012, inklusive en beskrivning av styrelsens och den högsta ledningens uppgifter.

| c) | I förekommande fall, den senaste interna rapport som har utarbetats av personer som är ansvariga för regelefterlevnad eller annan personal som deltar i bedömningen av regelefterlevnad hos sökanden. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall, den senaste interna rapport som har utarbetats av personer som är ansvariga för regelefterlevnad eller annan personal som deltar i bedömningen av regelefterlevnad hos sökanden.

Artikel 9

Den högsta ledningen och styrelseledamöter

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande uppgifter om alla personer som ingår i den högsta ledningen samt alla styrelseledamöter:

| a) | En kopia av meritförteckningen för att möjliggöra en bedömning av om de har tillräcklig erfarenhet och kompetens för att kunna fullgöra sina uppgifter på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

a)

En kopia av meritförteckningen för att möjliggöra en bedömning av om de har tillräcklig erfarenhet och kompetens för att kunna fullgöra sina uppgifter på ett adekvat sätt.

| b) | Uppgifter om eventuella fällande domar i samband med tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster eller som avser bedrägeri eller förskingring, framför allt genom ett officiellt intyg om sådant kan inhämtas i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om eventuella fällande domar i samband med tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster eller som avser bedrägeri eller förskingring, framför allt genom ett officiellt intyg om sådant kan inhämtas i den berörda medlemsstaten.

| c) | En egen försäkran om gott anseende när det gäller tillhandahållandet av en finansiell eller datarelaterad tjänst, i vilken alla personer som ingår i den högsta ledningen samt alla styrelseledamöter ska ange om de






  i) | har dömts för brott i samband med tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster eller som avser bedrägeri eller förskingring, |
| --- | --- | --- |

c)

En egen försäkran om gott anseende när det gäller tillhandahållandet av en finansiell eller datarelaterad tjänst, i vilken alla personer som ingår i den högsta ledningen samt alla styrelseledamöter ska ange om de

i)

har dömts för brott i samband med tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster eller som avser bedrägeri eller förskingring,

| ii) | har befunnits ansvariga inom ramen för en tillsynsmyndighets eller ett statligt organs disciplinförfarande eller är föremål för sådana förfaranden som inte har avgjorts, |
| --- | --- |

ii)

har befunnits ansvariga inom ramen för en tillsynsmyndighets eller ett statligt organs disciplinförfarande eller är föremål för sådana förfaranden som inte har avgjorts,

| iii) | har befunnits ansvariga inom ramen för civilrättsliga förfaranden vid domstol med anledning av tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster eller för oegentligheter eller bedrägeri i samband med ledningen av ett företag, |
| --- | --- |

iii)

har befunnits ansvariga inom ramen för civilrättsliga förfaranden vid domstol med anledning av tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster eller för oegentligheter eller bedrägeri i samband med ledningen av ett företag,

| iv) | har ingått i styrelsen eller den högsta ledningen i ett företag vars registrering eller auktorisering har återkallats av ett tillsynsorgan, |
| --- | --- |

iv)

har ingått i styrelsen eller den högsta ledningen i ett företag vars registrering eller auktorisering har återkallats av ett tillsynsorgan,

| v) | har vägrats rätt att utöva verksamhet som kräver registrering eller auktorisering av ett tillsynsorgan, |
| --- | --- |

v)

har vägrats rätt att utöva verksamhet som kräver registrering eller auktorisering av ett tillsynsorgan,

| vi) | har ingått i styrelsen eller den högsta ledningen i ett företag som hamnat på obestånd eller försatts i likvidation medan vederbörande var kopplad till företaget eller högst ett år efter att denne var kopplad till företaget, |
| --- | --- |

vi)

har ingått i styrelsen eller den högsta ledningen i ett företag som hamnat på obestånd eller försatts i likvidation medan vederbörande var kopplad till företaget eller högst ett år efter att denne var kopplad till företaget,

| vii) | har ingått i styrelsen eller den högsta ledningen i ett företag som har befunnits ansvarigt eller belagts med vite av ett tillsynsorgan, |
| --- | --- |

vii)

har ingått i styrelsen eller den högsta ledningen i ett företag som har befunnits ansvarigt eller belagts med vite av ett tillsynsorgan,

| viii) | på annat sätt har vitesbelagts, suspenderats, olämpligförklarats eller varit föremål för någon annan sanktion som avser bedrägeri eller förskingring eller i samband med tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster, av ett statligt organ, ett tillsyns- eller ett bransch-or-gan,, |
| --- | --- |

viii)

på annat sätt har vitesbelagts, suspenderats, olämpligförklarats eller varit föremål för någon annan sanktion som avser bedrägeri eller förskingring eller i samband med tillhandahållandet av finansiella eller datarelaterade tjänster, av ett statligt organ, ett tillsyns- eller ett bransch-or-gan,,

| ix) | har olämpligförklarats som direktör eller företagsledare eller har entledigats från anställning eller annan befattning på ett företag till följd av påstått tjänstefel eller försummelse. |
| --- | --- |

ix)

har olämpligförklarats som direktör eller företagsledare eller har entledigats från anställning eller annan befattning på ett företag till följd av påstått tjänstefel eller försummelse.

| d) | En försäkran om potentiella intressekonflikter hos den högsta ledningen och styrelseledamöterna när de utför sina plikter och hur dessa konflikter hanteras. |
| --- | --- |

d)

En försäkran om potentiella intressekonflikter hos den högsta ledningen och styrelseledamöterna när de utför sina plikter och hur dessa konflikter hanteras.

2.   Den information som Esma tar emot enligt punkt 1 får endast användas med avseende på registrering och regelefterlevnad samt alltid i enlighet med villkoren för registrering av sökandens transaktionsregister.

AVSNITT 4

Personal och ersättningar

Artikel 10

Personalpolitik och förfaranden

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla uppgifter om följande riktlinjer och rutiner:

| a) | En kopia av ersättningspolicyn (i förordning (EU) nr 648/2012 kallat lönepolitik) för den högsta ledningen, styrelseledamöter och personal som arbetar med sökandens risk- och kontrollfunktioner. |
| --- | --- |

a)

En kopia av ersättningspolicyn (i förordning (EU) nr 648/2012 kallat lönepolitik) för den högsta ledningen, styrelseledamöter och personal som arbetar med sökandens risk- och kontrollfunktioner.

| b) | En beskrivning av de åtgärder som sökanden har infört för att begränsa risken för ett alltför stort beroende av enskilda anställda. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de åtgärder som sökanden har infört för att begränsa risken för ett alltför stort beroende av enskilda anställda.

Artikel 11

Duglighet och lämplighet

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande uppgifter om sökandens personal:

| a) | En allmän förteckning över den anställda personalen, inklusive funktion och kvalifikationerna för varje funktion. |
| --- | --- |

a)

En allmän förteckning över den anställda personalen, inklusive funktion och kvalifikationerna för varje funktion.

| b) | En särskild beskrivning av den it-personal som är anställd för att tillhandahålla transaktionsregistrets tjänster, inklusive deras funktion och individuella kvalifikationer. |
| --- | --- |

b)

En särskild beskrivning av den it-personal som är anställd för att tillhandahålla transaktionsregistrets tjänster, inklusive deras funktion och individuella kvalifikationer.

| c) | En beskrivning av funktioner och kvalifikationer för varje person som är ansvarig för internrevision, interna kontroller, regelefterlevnad, riskbedömning och intern granskning. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av funktioner och kvalifikationer för varje person som är ansvarig för internrevision, interna kontroller, regelefterlevnad, riskbedömning och intern granskning.

| d) | Uppgifter om särskilt avdelad personal samt om vilka personer i personalen som arbetar inom ramen för ett utkontrakteringsarrangemang. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter om särskilt avdelad personal samt om vilka personer i personalen som arbetar inom ramen för ett utkontrakteringsarrangemang.

| e) | Uppgifter om utbildning och utveckling med relevans för transaktionsregistrets verksamhet, inklusive eventuella prov eller annan typ av formell bedömning som krävs för personalen när det handlar om att utföra transaktionsregisterverksamhet. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter om utbildning och utveckling med relevans för transaktionsregistrets verksamhet, inklusive eventuella prov eller annan typ av formell bedömning som krävs för personalen när det handlar om att utföra transaktionsregisterverksamhet.

AVSNITT 5

Finansiella medel för utövandet av transaktionsregisterverksamhet

Artikel 12

Finansiell rapportering och affärsplaner

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande finansiella och affärsrelaterade uppgifter om sökanden:

| a) | En fullständig uppsättning finansiella rapporter som har upprättats i enlighet med de internationella standarder som antogs genom artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (4). |
| --- | --- |

a)

En fullständig uppsättning finansiella rapporter som har upprättats i enlighet med de internationella standarder som antogs genom artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (4).

| b) | De finansiella rapporterna ska även innehålla revisionsberättelsen om årsredovisningеn och den konsoliderade årsredovisningen, om sökandens årsredovisningar omfattas av lagstadgad revision i den mening som avses i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (5). |
| --- | --- |

b)

De finansiella rapporterna ska även innehålla revisionsberättelsen om årsredovisningеn och den konsoliderade årsredovisningen, om sökandens årsredovisningar omfattas av lagstadgad revision i den mening som avses i artikel 2.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG av den 17 maj 2006 om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning (5).

| c) | Om sökanden omfattas av revisionsgranskning ska den externa revisorns namn och nationella registreringsnummer anges. |
| --- | --- |

c)

Om sökanden omfattas av revisionsgranskning ska den externa revisorns namn och nationella registreringsnummer anges.

| d) | En finansiell affärsplan med olika verksamhetsscenarier för transaktionsregistrets tjänster, sett över en referensperiod på minst tre år. |
| --- | --- |

d)

En finansiell affärsplan med olika verksamhetsscenarier för transaktionsregistrets tjänster, sett över en referensperiod på minst tre år.

2.   Om den historiska finansiella information som avses i punkt 1 inte är tillgänglig ska en ansökan om registrering som transaktionsregister innehålla följande uppgifter om sökanden:

| a) | Proforma-sammanställning över lämpliga resurser och förväntad verksamhetsstatus sex månader efter beviljad registrering. |
| --- | --- |

a)

Proforma-sammanställning över lämpliga resurser och förväntad verksamhetsstatus sex månader efter beviljad registrering.

| b) | En delårsrapport om det ännu inte finns några finansiella rapporter för den begärda tidsperioden. |
| --- | --- |

b)

En delårsrapport om det ännu inte finns några finansiella rapporter för den begärda tidsperioden.

| c) | En rapport över finansiell ställning, t.ex. balansräkning, resultaträkning, förändringar i eget kapital, förändringar i kassaflöden, anmärkningar med en sammanfattning av redovisningspolicyn och andra förklarande anmärkningar. |
| --- | --- |

c)

En rapport över finansiell ställning, t.ex. balansräkning, resultaträkning, förändringar i eget kapital, förändringar i kassaflöden, anmärkningar med en sammanfattning av redovisningspolicyn och andra förklarande anmärkningar.

3.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla reviderade årsredovisningar för varje moderbolag för de tre räkenskapsår som föregår tidpunkten för ansökan.

4.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska även innehålla följande finansiella uppgifter om sökanden:

| a) | Uppgift om framtida planer att registrera dotterbolag och var de ska ligga. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om framtida planer att registrera dotterbolag och var de ska ligga.

| b) | En beskrivning av den affärsverksamhet som sökanden planerar att utöva, med närmare uppgifter om dotterbolags eller filialers verksamhet. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av den affärsverksamhet som sökanden planerar att utöva, med närmare uppgifter om dotterbolags eller filialers verksamhet.

AVSNITT 6

Intressekonflikter

Artikel 13

Hantering av intressekonflikter

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande uppgifter om de riktlinjer och rutiner som sökanden har infört för hantering av risker för intressekonflikter:

| a) | Riktlinjer och rutiner för att upptäcka, hantera och upplysa om intressekonflikter samt en beskrivning av det förfarande som tillämpas för att säkerställa att relevanta personer känner till riktlinjer och rutiner. |
| --- | --- |

a)

Riktlinjer och rutiner för att upptäcka, hantera och upplysa om intressekonflikter samt en beskrivning av det förfarande som tillämpas för att säkerställa att relevanta personer känner till riktlinjer och rutiner.

| b) | Alla andra åtgärder och kontrollmekanismer som har införts för att kraven i punkt a i fråga om hantering av intressekonflikter ska vara uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Alla andra åtgärder och kontrollmekanismer som har införts för att kraven i punkt a i fråga om hantering av intressekonflikter ska vara uppfyllda.

Artikel 14

Sekretess

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla interna riktlinjer och mekanismer för att när det gäller de uppgifter som lagras i det blivande transaktionsregistret förhindra följande:

| a) | Att de används i olagliga syften. |
| --- | --- |

a)

Att de används i olagliga syften.

| b) | Att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut. |
| --- | --- |

b)

Att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut.

| c) | Att de används för kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

c)

Att de används för kommersiella ändamål.

2.   Ansökan ska innehålla en beskrivning av interna rutiner när det gäller personalens användning av lösenord för att få tillgång till uppgifterna, med angivande av personalens syfte, vilken uppgiftsgrupp som visas samt eventuella restriktioner för hur uppgifterna får användas.

3.   Sökanden ska lämna uppgifter till Esma om sina rutiner för registrering av varje tillfälle en anställd får tillgång till uppgifterna, tidpunkten för tillgång, vilken typ av uppgifter som tillgången omfattar samt syfte.

Artikel 15

Förteckning över och begränsning av intressekonflikter

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en vid ansökningstidpunkten aktuell förteckning över befintliga väsentliga intressekonflikter när det gäller verksamhetsanknutna eller andra relaterade tjänster som sökanden tillhandahåller samt en beskrivning av hur dessa konflikter hanteras.

2.   Om sökanden ingår i en koncern ska förteckningen omfatta väsentliga intressekonflikter som uppstår till följd av andra företag inom koncernen samt en uppgift om hur dessa konflikter hanteras.

AVSNITT 7

Resurser och förfaranden

Artikel 16

It-resurser och utkontraktering

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en beskrivning av följande:

| a) | System och användartjänster som sökanden har utvecklat för att tillhandahålla tjänster till kunderna, inklusive en kopia av alla användarmanualer och interna förfaranden. |
| --- | --- |

a)

System och användartjänster som sökanden har utvecklat för att tillhandahålla tjänster till kunderna, inklusive en kopia av alla användarmanualer och interna förfaranden.

| b) | Investerings- och förnyelsepolicy för sökandens it-resurser. |
| --- | --- |

b)

Investerings- och förnyelsepolicy för sökandens it-resurser.

| c) | Utkontrakteringsarrangemang som sökanden har ingått, vilka metoder som tillämpas för att övervaka de utkontrakterade funktionernas servicenivå samt en kopia av de kontrakt som reglerar dessa arrangemang. |
| --- | --- |

c)

Utkontrakteringsarrangemang som sökanden har ingått, vilka metoder som tillämpas för att övervaka de utkontrakterade funktionernas servicenivå samt en kopia av de kontrakt som reglerar dessa arrangemang.

Artikel 17

Verksamhetsanknutna tjänster

Om en sökande, ett företag inom sökandens koncern eller ett företag med vilket sökanden har ett betydande avtal om handels- eller efterhandelstjänster erbjuder eller planerar att erbjuda verksamhetsanknutna tjänster, ska ansökan om registrering som transaktionsregister innehålla en beskrivning av följande:

| a) | De verksamhetsanknutna tjänster som sökanden eller dennes moderbolag utför samt en beskrivning av alla avtal som transaktionsregistret kan tänkas ha med företag som erbjuder handelstjänster, efterhandelstjänster eller andra tillhörande tjänster samt kopior av dessa avtal. |
| --- | --- |

a)

De verksamhetsanknutna tjänster som sökanden eller dennes moderbolag utför samt en beskrivning av alla avtal som transaktionsregistret kan tänkas ha med företag som erbjuder handelstjänster, efterhandelstjänster eller andra tillhörande tjänster samt kopior av dessa avtal.

| b) | Riktlinjer och rutiner som säkerställer att det görs en operativ åtskillnad mellan sökandens transaktionsregistertjänster och andra affärsområden, även i fall där ett separat affärsområde drivs av transaktionsregistret, av ett företag som ingår i dess holdingföretag eller ett företag med vilket sökanden har ett betydande avtal som rör handel- eller efterhandelskedjan eller detta affärsområde. |
| --- | --- |

b)

Riktlinjer och rutiner som säkerställer att det görs en operativ åtskillnad mellan sökandens transaktionsregistertjänster och andra affärsområden, även i fall där ett separat affärsområde drivs av transaktionsregistret, av ett företag som ingår i dess holdingföretag eller ett företag med vilket sökanden har ett betydande avtal som rör handel- eller efterhandelskedjan eller detta affärsområde.

AVSNITT 8

Regler för dataåtkomst

Artikel 18

Öppenhet när det gäller regler om dataåtkomst

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande:

| a) | Riktlinjer och rutiner för när användare ska få tillgång till uppgifter i ett transaktionsregister, inklusive processer för användare som kan behöva ändra eller modifiera registrerade kontrakt. |
| --- | --- |

a)

Riktlinjer och rutiner för när användare ska få tillgång till uppgifter i ett transaktionsregister, inklusive processer för användare som kan behöva ändra eller modifiera registrerade kontrakt.

| b) | En kopia av villkoren som anger användarens rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

b)

En kopia av villkoren som anger användarens rättigheter och skyldigheter.

| c) | En beskrivning av de olika kategorierna av tillgång för användarna, om det finns mer än en kategori. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av de olika kategorierna av tillgång för användarna, om det finns mer än en kategori.

| d) | Riktlinjer och rutiner för när andra tjänsteleverantörer på icke-diskriminerande grunder ska få tillgång till transaktionsregistrets uppgifter i de fall då berörda motparter har gett sitt medgivande. |
| --- | --- |

d)

Riktlinjer och rutiner för när andra tjänsteleverantörer på icke-diskriminerande grunder ska få tillgång till transaktionsregistrets uppgifter i de fall då berörda motparter har gett sitt medgivande.

Artikel 19

Öppenhet när det gäller system för regelefterlevnad och datariktighet

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska ange de rutiner som sökanden har infört för att kontrollera att

| a) | den rapporterande motparten eller den inlämnande enheten följer rapporteringskraven, |
| --- | --- |

a)

den rapporterande motparten eller den inlämnande enheten följer rapporteringskraven,

| b) | de rapporterade uppgifterna är korrekta, |
| --- | --- |

b)

de rapporterade uppgifterna är korrekta,

| c) | uppgifterna kan stämmas av mellan transaktionsregistren om motparterna rapporterar till olika transaktionsregister. |
| --- | --- |

c)

uppgifterna kan stämmas av mellan transaktionsregistren om motparterna rapporterar till olika transaktionsregister.

Artikel 20

Öppenhet när det gäller prissättningspolicy

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en beskrivning av sökandens

| a) | prissättningspolicy, inklusive eventuella befintliga avdrag och rabatter och villkoren för att åtnjuta dessa, |
| --- | --- |

a)

prissättningspolicy, inklusive eventuella befintliga avdrag och rabatter och villkoren för att åtnjuta dessa,

| b) | avgiftsstruktur för att tillhandahålla verksamhetsanknutna tjänster, inklusive beräknad kostnad för transaktionsregistertjänster och verksamhetsanknutna tjänster samt uppgifter om vilka metoder som används för att redovisa den separata kostnad som sökanden kan ådra sig i samband med tillhandahållande av transaktionsregistertjänster och verksamhetsanknutna tjänster, |
| --- | --- |

b)

avgiftsstruktur för att tillhandahålla verksamhetsanknutna tjänster, inklusive beräknad kostnad för transaktionsregistertjänster och verksamhetsanknutna tjänster samt uppgifter om vilka metoder som används för att redovisa den separata kostnad som sökanden kan ådra sig i samband med tillhandahållande av transaktionsregistertjänster och verksamhetsanknutna tjänster,

| c) | metoder som används för att göra informationen tillgänglig för kunder, särskilt rapporterande enheter, samt potentiella kunder, inklusive en kopia av avgiftsstrukturen där transaktionsregistertjänster och verksamhetsanknutna tjänster anges separat. |
| --- | --- |

c)

metoder som används för att göra informationen tillgänglig för kunder, särskilt rapporterande enheter, samt potentiella kunder, inklusive en kopia av avgiftsstrukturen där transaktionsregistertjänster och verksamhetsanknutna tjänster anges separat.

AVSNITT 9

Driftsäkerhet

Artikel 21

Operativ risk

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla följande:

| a) | En detaljerad beskrivning av tillgängliga medel och rutiner som har till syfte att identifiera och begränsa operativ risk och varje annan väsentlig risk som sökanden exponeras för, inklusive en kopia av alla relevanta manualer och interna rutiner. |
| --- | --- |

a)

En detaljerad beskrivning av tillgängliga medel och rutiner som har till syfte att identifiera och begränsa operativ risk och varje annan väsentlig risk som sökanden exponeras för, inklusive en kopia av alla relevanta manualer och interna rutiner.

| b) | En beskrivning av de likvida nettotillgångar som finansieras genom eget kapital för att täcka potentiella allmänna verksamhetsförluster så att det är möjligt att fortsätta tillhandahålla tjänster vid fortsatt verksamhet, samt en bedömning av att det finns tillräckliga finansiella medel för att täcka de operativa kostnaderna vid en avveckling eller omorganisation av kritiska verksamheter och tjänster under åtminstone en sexmånadersperiod. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av de likvida nettotillgångar som finansieras genom eget kapital för att täcka potentiella allmänna verksamhetsförluster så att det är möjligt att fortsätta tillhandahålla tjänster vid fortsatt verksamhet, samt en bedömning av att det finns tillräckliga finansiella medel för att täcka de operativa kostnaderna vid en avveckling eller omorganisation av kritiska verksamheter och tjänster under åtminstone en sexmånadersperiod.

| c) | Sökandens plan för kontinuerlig verksamhet, samt uppgift om riktlinjerna för uppdatering av planen. Planen ska framför allt innehålla uppgifter om






  i) | alla affärsprocesser, eskaleringsförfaranden och relaterade system som är avgörande för att säkerställa sökandens tjänster, inklusive alla relevanta utkontrakterade tjänster samt transaktionsregistrets strategi, riktlinjer och mål för att säkra dessa processers kontinuitet, |
| --- | --- | --- |

c)

Sökandens plan för kontinuerlig verksamhet, samt uppgift om riktlinjerna för uppdatering av planen. Planen ska framför allt innehålla uppgifter om

i)

alla affärsprocesser, eskaleringsförfaranden och relaterade system som är avgörande för att säkerställa sökandens tjänster, inklusive alla relevanta utkontrakterade tjänster samt transaktionsregistrets strategi, riktlinjer och mål för att säkra dessa processers kontinuitet,

| ii) | befintliga arrangemang med andra tillhandahållare av marknadsinfrastruktur, inklusive andra transaktionsregister, |
| --- | --- |

ii)

befintliga arrangemang med andra tillhandahållare av marknadsinfrastruktur, inklusive andra transaktionsregister,

| iii) | arrangemang för att säkerställa en lägsta servicenivå för de kritiska funktionerna samt förväntad tidpunkt då dessa processer ska ha återställts fullt ut, |
| --- | --- |

iii)

arrangemang för att säkerställa en lägsta servicenivå för de kritiska funktionerna samt förväntad tidpunkt då dessa processer ska ha återställts fullt ut,

| iv) | maximalt godtagbar återställningstid för affärsprocesser och affärssystem med beaktande av den tidsfrist för rapportering till transaktionsregister som anges i artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 samt vilken mängd uppgifter som transaktionsregistret behöver behandla inom en dag, |
| --- | --- |

iv)

maximalt godtagbar återställningstid för affärsprocesser och affärssystem med beaktande av den tidsfrist för rapportering till transaktionsregister som anges i artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 samt vilken mängd uppgifter som transaktionsregistret behöver behandla inom en dag,

| v) | förfaranden för att hantera incidentloggning och incidentrapporter, |
| --- | --- |

v)

förfaranden för att hantera incidentloggning och incidentrapporter,

| vi) | testprogram och resultaten av eventuella tester, |
| --- | --- |

vi)

testprogram och resultaten av eventuella tester,

| vii) | antal tillgängliga tekniska och operativa reservplatser, var de är belägna, resurser i förhållande till det primära driftstället, samt rutiner för kontinuerlig verksamhet som har införts för den händelse att reservplatserna måste användas, |
| --- | --- |

vii)

antal tillgängliga tekniska och operativa reservplatser, var de är belägna, resurser i förhållande till det primära driftstället, samt rutiner för kontinuerlig verksamhet som har införts för den händelse att reservplatserna måste användas,

| viii) | information om tillgång till en reservplats för att personalen ska kunna säkerställa tjänstens kontinuitet om det primära driftstället inte är tillgängligt. |
| --- | --- |

viii)

information om tillgång till en reservplats för att personalen ska kunna säkerställa tjänstens kontinuitet om det primära driftstället inte är tillgängligt.

| d) | En beskrivning av arrangemangen för att säkra sökandens transaktionsregisterverksamhet vid en störning samt hur dessa involverar transaktionsregistrens användare och andra tredje parter. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av arrangemangen för att säkra sökandens transaktionsregisterverksamhet vid en störning samt hur dessa involverar transaktionsregistrens användare och andra tredje parter.

AVSNITT 10

Dokumentation

Artikel 22

Riktlinjer när det gäller dokumentation

1.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla information om mottagande och administration av uppgifter, inklusive eventuella riktlinjer och rutiner som har införts av sökanden för att säkerställa att

| a) | de rapporterade uppgifterna registreras korrekt och i tid, |
| --- | --- |

a)

de rapporterade uppgifterna registreras korrekt och i tid,

| b) | uppgifterna finns både online och offline, |
| --- | --- |

b)

uppgifterna finns både online och offline,

| c) | uppgifterna kopieras på ett adekvat sätt mot bakgrund av kravet på en kontinuerlig verksamhet. |
| --- | --- |

c)

uppgifterna kopieras på ett adekvat sätt mot bakgrund av kravet på en kontinuerlig verksamhet.

2.   En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en beskrivning av system, riktlinjer och rutiner när det gäller dokumentation som tillämpas för att säkerställa att uppgifterna modifieras på lämpligt sätt samt att positioner beräknas korrekt i enlighet med tillämplig lagstiftning eller tillämpliga bestämmelser.

AVSNITT 11

Dataåtkomst

Artikel 23

Mekanismer för dataåtkomst

En ansökan om registrering som transaktionsregister ska innehålla en beskrivning av de resurser, metoder och kanaler som sökanden kommer att använda för att underlätta tillgången till information i enlighet med artikel 81.1, 81.3 och 81.5 i förordning (EU) nr 648/2012 om transparens och tillgång till uppgifter samt

| a) | en beskrivning av de resurser, metoder och kanaler som transaktionsregistret kommer att använda för att underlätta allmänhetens tillgång till uppgifterna i registret i enlighet med artikel 81.1 i förordning (EU) nr 648/2012 samt uppdateringsfrekvens, tillsammans med en kopia av särskilda manualer och interna riktlinjer, |
| --- | --- |

a)

en beskrivning av de resurser, metoder och kanaler som transaktionsregistret kommer att använda för att underlätta allmänhetens tillgång till uppgifterna i registret i enlighet med artikel 81.1 i förordning (EU) nr 648/2012 samt uppdateringsfrekvens, tillsammans med en kopia av särskilda manualer och interna riktlinjer,

| b) | en beskrivning av de resurser, metoder och funktioner som transaktionsregistret kommer att använda för att underlätta de berörda myndigheternas tillgång till uppgifterna i registret i enlighet med artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 samt uppdateringsfrekvens och de kontroller och verifieringar som transaktionsregistret kan införa för tillträdesfiltreringen, tillsammans med en kopia av särskilda manualer och interna rutiner, |
| --- | --- |

b)

en beskrivning av de resurser, metoder och funktioner som transaktionsregistret kommer att använda för att underlätta de berörda myndigheternas tillgång till uppgifterna i registret i enlighet med artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 samt uppdateringsfrekvens och de kontroller och verifieringar som transaktionsregistret kan införa för tillträdesfiltreringen, tillsammans med en kopia av särskilda manualer och interna rutiner,

| c) | en beskrivning av de resurser, metoder och kanaler som transaktionsregistret kommer att använda för att underlätta motparternas tillgång till uppgifterna för kontrakt i registret i enlighet med artikel 80.5 i förordning (EU) nr 648/2012 samt uppdateringsfrekvens, tillsammans med en kopia av särskilda manualer och interna riktlinjer. |
| --- | --- |

c)

en beskrivning av de resurser, metoder och kanaler som transaktionsregistret kommer att använda för att underlätta motparternas tillgång till uppgifterna för kontrakt i registret i enlighet med artikel 80.5 i förordning (EU) nr 648/2012 samt uppdateringsfrekvens, tillsammans med en kopia av särskilda manualer och interna riktlinjer.

Artikel 24

Kontroll av om ansökan är korrekt och fullständig

1.   Uppgifter som lämnas till Esma under registreringsförfarandet ska åtföljas av en skrivelse som undertecknats av en person i transaktionsregistrets styrelse och högsta ledning, som intygar att de lämnade uppgifterna såvitt de vet är korrekta och fullständiga vid ansökningstillfället.

2.   Uppgifterna ska i tillämpliga fall också åtföljas av relevant rättslig bolagsdokumentation som styrker att uppgifterna är korrekta.

Artikel 25

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

4

(5)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.

5

---

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/33

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 151/2013

av den 19 december 2012

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister med avseende på tekniska tillsynsstandarder om vilka uppgifter som transaktionsregister ska offentliggöra och göra tillgängliga, samt operativa standarder för aggregering, jämförelse och tillgång till uppgifterna

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 81.5, och

av följande skäl:

| (1) | Det är viktigt att relevanta kontrakt och respektive motparter klart kan identifieras. Ett funktionellt synsätt bör anläggas, så att enheters tillgång till uppgifter i transaktionsregister bedöms med utgångspunkt från deras behörighet och funktioner. |
| --- | --- |

(1)

Det är viktigt att relevanta kontrakt och respektive motparter klart kan identifieras. Ett funktionellt synsätt bör anläggas, så att enheters tillgång till uppgifter i transaktionsregister bedöms med utgångspunkt från deras behörighet och funktioner.

| (2) | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma) bör ha tillgång till alla uppgifter om enskilda transaktioner i transaktionsregister för att kunna utöva tillsyn över dessa register, begära information, vidta lämpliga tillsynsåtgärder och även följa upp om registreringen som transaktionsregister bör kvarstå eller återkallas. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma) bör ha tillgång till alla uppgifter om enskilda transaktioner i transaktionsregister för att kunna utöva tillsyn över dessa register, begära information, vidta lämpliga tillsynsåtgärder och även följa upp om registreringen som transaktionsregister bör kvarstå eller återkallas.

| (3) | Esma bör ha åtkomst enligt olika uppdrag, med tanke på dess uppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3) och enligt förordning (EU) nr 648/2012. Enskilda medarbetare hos Esma bör ha dataåtkomst, om det faller inom ramen för dessa specifika uppdrag. |
| --- | --- |

(3)

Esma bör ha åtkomst enligt olika uppdrag, med tanke på dess uppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3) och enligt förordning (EU) nr 648/2012. Enskilda medarbetare hos Esma bör ha dataåtkomst, om det faller inom ramen för dessa specifika uppdrag.

| (4) | Europeiska systemrisknämnden (nedan kallad ESRB), Esma och relevanta medlemmar av Europeiska centralbankssystemet (nedan kallad ECBS), inbegripet vissa nationella centralbanker och relevanta värdepappers- och marknadsmyndigheter i EU, har i uppdrag att övervaka och bevara unionens finansiella stabilitet och bör för att kunna fullgöra sina respektive uppgifter i detta sammanhang därför ha tillgång till transaktionsuppgifter för alla motparter. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska systemrisknämnden (nedan kallad ESRB), Esma och relevanta medlemmar av Europeiska centralbankssystemet (nedan kallad ECBS), inbegripet vissa nationella centralbanker och relevanta värdepappers- och marknadsmyndigheter i EU, har i uppdrag att övervaka och bevara unionens finansiella stabilitet och bör för att kunna fullgöra sina respektive uppgifter i detta sammanhang därför ha tillgång till transaktionsuppgifter för alla motparter.

| (5) | Tillsynsmyndigheter och övervakare av centrala motparter måste för att kunna fullgöra sitt uppdrag beträffande sådana enheter ha tillgång till all information som uppdraget kräver. |
| --- | --- |

(5)

Tillsynsmyndigheter och övervakare av centrala motparter måste för att kunna fullgöra sitt uppdrag beträffande sådana enheter ha tillgång till all information som uppdraget kräver.

| (6) | Relevanta ECBS-medlemmar bör ha dataåtkomst för att kunna fullgöra sina grundläggande uppgifter, i synnerhet sin funktion som utgivande centralbanker, sitt uppdrag att bevara den finansiella stabiliteten och i vissa fall att utöva tillsyn över vissa motparter. Eftersom ECBS-medlemmarna har olika uppdrag i olika länders lagstiftning bör de få tillgång till uppgifter alltefter de olika uppdrag som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

Relevanta ECBS-medlemmar bör ha dataåtkomst för att kunna fullgöra sina grundläggande uppgifter, i synnerhet sin funktion som utgivande centralbanker, sitt uppdrag att bevara den finansiella stabiliteten och i vissa fall att utöva tillsyn över vissa motparter. Eftersom ECBS-medlemmarna har olika uppdrag i olika länders lagstiftning bör de få tillgång till uppgifter alltefter de olika uppdrag som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

| (7) | Relevanta värdepappers- och marknadsmyndigheter i EU har som huvuduppgift att sörja för investerarskyddet i sina respektive jurisdiktioner och bör ha tillgång till transaktionsuppgifter om marknader, aktörer, produkter och underliggande tillgångar som omfattas av deras övervaknings- och efterlevnadsuppdrag. |
| --- | --- |

(7)

Relevanta värdepappers- och marknadsmyndigheter i EU har som huvuduppgift att sörja för investerarskyddet i sina respektive jurisdiktioner och bör ha tillgång till transaktionsuppgifter om marknader, aktörer, produkter och underliggande tillgångar som omfattas av deras övervaknings- och efterlevnadsuppdrag.

| (8) | De myndigheter som utses enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (4) bör ha tillgång till uppgifter om transaktioner med aktiederivat. Så bör ske om den underliggande tillgången är upptagen till handel på en reglerad marknad inom myndighetens behörighetsområde, om sätet ligger inom dess behörighetsområde eller om en budgivare för den underliggande tillgångens företag ger bud som omfattar värdepapper. |
| --- | --- |

(8)

De myndigheter som utses enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (4) bör ha tillgång till uppgifter om transaktioner med aktiederivat. Så bör ske om den underliggande tillgången är upptagen till handel på en reglerad marknad inom myndighetens behörighetsområde, om sätet ligger inom dess behörighetsområde eller om en budgivare för den underliggande tillgångens företag ger bud som omfattar värdepapper.

| (9) | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad Acer) bör beviljas dataåtkomst för att i samarbete med nationella tillsynsmyndigheter kunna övervaka grossistmarknaderna för energi och upptäcka och förhindra marknadsmissbruk, samt för att övervaka grossistmarknaderna för energi och upptäcka och förhindra marknadsmissbruk enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (Remit) (5). Acer bör därför ha tillgång till alla uppgifter hos transaktionsregister som rör energiderivat. |
| --- | --- |

(9)

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad Acer) bör beviljas dataåtkomst för att i samarbete med nationella tillsynsmyndigheter kunna övervaka grossistmarknaderna för energi och upptäcka och förhindra marknadsmissbruk, samt för att övervaka grossistmarknaderna för energi och upptäcka och förhindra marknadsmissbruk enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (Remit) (5). Acer bör därför ha tillgång till alla uppgifter hos transaktionsregister som rör energiderivat.

| (10) | Förordning (EU) nr 648/2012 omfattar endast uppgifter om handel och inte uppgifter om förhandel, exempelvis de orderuppgifter som krävs enligt förordning (EU) nr 1227/2011. Transaktionsregister bör därför inte betraktas som en adekvat uppgiftskälla för Acer i detta hänseende. |
| --- | --- |

(10)

Förordning (EU) nr 648/2012 omfattar endast uppgifter om handel och inte uppgifter om förhandel, exempelvis de orderuppgifter som krävs enligt förordning (EU) nr 1227/2011. Transaktionsregister bör därför inte betraktas som en adekvat uppgiftskälla för Acer i detta hänseende.

| (11) | Om ett funktionellt synsätt anläggs på tillgången till uppgifter i transaktionsregister, blir tillsyn en mycket viktig beståndsdel. Myndigheter kan även ha ett tillsynsuppdrag. Alla myndigheter som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 bör därför ha tillgång till transaktionsuppgifter om relevanta enheter. |
| --- | --- |

(11)

Om ett funktionellt synsätt anläggs på tillgången till uppgifter i transaktionsregister, blir tillsyn en mycket viktig beståndsdel. Myndigheter kan även ha ett tillsynsuppdrag. Alla myndigheter som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 bör därför ha tillgång till transaktionsuppgifter om relevanta enheter.

| (12) | Enheter som får tillgång till transaktionsregisters uppgifter enligt artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 bör se till att ha och upprätthålla en politik som innebär att bara rätt personer ska få tillgång till informationen och att det sker för väl definierade ändamål som har stöd i lagstiftningen, samt även slå fast vilka andra personer som eventuellt har rätt att få tillgång till sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(12)

Enheter som får tillgång till transaktionsregisters uppgifter enligt artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 bör se till att ha och upprätthålla en politik som innebär att bara rätt personer ska få tillgång till informationen och att det sker för väl definierade ändamål som har stöd i lagstiftningen, samt även slå fast vilka andra personer som eventuellt har rätt att få tillgång till sådana uppgifter.

| (13) | Dataåtkomst bör bedömas på tre aggregeringsnivåer. Transaktionsuppgifter bör avse uppgifter om enskilda affärer, positionsuppgifter bör avse enskilda motparters aggregerade positionsuppgifter fördelade på underliggande tillgångar/produkter, och aggregerade nominella uppgifter bör avse totala positioner fördelade på underliggande tillgångar/produkter, men utan uppgift om motpart. Tillgång till transaktionsuppgifter skulle innefatta tillgång till uppgifter om positioner och aggregerade uppgifter. Tillgång till positionsuppgifter skulle innefatta tillgång till aggregerade uppgifter, men inte till transaktionsuppgifter. Omvänt bör tillgång till aggregerade nominella uppgifter vara den minst detaljerade kategorin och bör inte innefatta tillgång till positions- eller transaktionsuppgifter. |
| --- | --- |

(13)

Dataåtkomst bör bedömas på tre aggregeringsnivåer. Transaktionsuppgifter bör avse uppgifter om enskilda affärer, positionsuppgifter bör avse enskilda motparters aggregerade positionsuppgifter fördelade på underliggande tillgångar/produkter, och aggregerade nominella uppgifter bör avse totala positioner fördelade på underliggande tillgångar/produkter, men utan uppgift om motpart. Tillgång till transaktionsuppgifter skulle innefatta tillgång till uppgifter om positioner och aggregerade uppgifter. Tillgång till positionsuppgifter skulle innefatta tillgång till aggregerade uppgifter, men inte till transaktionsuppgifter. Omvänt bör tillgång till aggregerade nominella uppgifter vara den minst detaljerade kategorin och bör inte innefatta tillgång till positions- eller transaktionsuppgifter.

| (14) | Denna förordning baseras på det utkast till tekniska tillsynsstandarder som Esma har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(14)

Denna förordning baseras på det utkast till tekniska tillsynsstandarder som Esma har lagt fram för kommissionen.

| (15) | I enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1095/2010 har Esma samrått med berörda myndigheter och Europeiska centralbankssystemets medlemmar (ECBS), innan den lade fram det utkast till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundas på. Esma har också genomfört öppna offentliga samråd om utkasten till tekniska tillsynsstandarder, har analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna i sammanhanget och har begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1095/2010 har Esma samrått med berörda myndigheter och Europeiska centralbankssystemets medlemmar (ECBS), innan den lade fram det utkast till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning grundas på. Esma har också genomfört öppna offentliga samråd om utkasten till tekniska tillsynsstandarder, har analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna i sammanhanget och har begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Offentliggörande av aggregerade uppgifter

1.   Transaktionsregister ska offentliggöra uppgifter som föreskrivs i artikel 81.1 i förordning (EU) nr 648/2012 och som minst omfattar följande:

| a) | En uppdelning av de aggregerade öppna positionerna per klass av derivat enligt följande:






  i) | Råvaruderivat. |
| --- | --- | --- |

a)

En uppdelning av de aggregerade öppna positionerna per klass av derivat enligt följande:

i)

Råvaruderivat.

| ii) | Kreditderivat. |
| --- | --- |

ii)

Kreditderivat.

| iii) | Valutaderivat. |
| --- | --- |

iii)

Valutaderivat.

| iv) | Aktiederivat. |
| --- | --- |

iv)

Aktiederivat.

| v) | Räntederivat. |
| --- | --- |

v)

Räntederivat.

| vi) | Övriga derivat. |
| --- | --- |

vi)

Övriga derivat.

| b) | En uppdelning av aggregerade transaktionsvolymer per klass av derivat enligt följande:






  i) | Råvaruderivat. |
| --- | --- | --- |

b)

En uppdelning av aggregerade transaktionsvolymer per klass av derivat enligt följande:

i)

Råvaruderivat.

| ii) | Kreditderivat. |
| --- | --- |

ii)

Kreditderivat.

| iii) | Valutaderivat. |
| --- | --- |

iii)

Valutaderivat.

| iv) | Aktiederivat. |
| --- | --- |

iv)

Aktiederivat.

| v) | Räntederivat. |
| --- | --- |

v)

Räntederivat.

| vi) | Övriga derivat. |
| --- | --- |

vi)

Övriga derivat.

| c) | En uppdelning av aggregerade värden per klass av derivat enligt följande:






  i) | Råvaror. |
| --- | --- | --- |

c)

En uppdelning av aggregerade värden per klass av derivat enligt följande:

i)

Råvaror.

| ii) | Krediter. |
| --- | --- |

ii)

Krediter.

| iii) | Valutor. |
| --- | --- |

iii)

Valutor.

| iv) | Aktier. |
| --- | --- |

iv)

Aktier.

| v) | Räntor. |
| --- | --- |

v)

Räntor.

| vi) | Övriga. |
| --- | --- |

vi)

Övriga.

2.   Uppgifterna ska offentliggöras på en webbplats eller onlineportal som är tillgänglig för allmänheten och som uppdateras minst en gång i veckan.

Artikel 2

Relevanta myndigheters dataåtkomst

1.   Transaktionsregister ska ge Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma) tillgång till alla transaktionsuppgifter så att myndigheten kan fullgöra sitt tillsynsuppdrag.

2.   Esma ska införa interna rutiner för att se till att lämpliga medarbetare får dataåtkomst och eventuellt begränsa dataåtkomsten för Esmas icke tillsynsrelaterade verksamhet.

3.   Transaktionsregister ska ge Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) tillgång till alla transaktionsuppgifter som rör derivat där den underliggande tillgången är energi eller utsläppsrätter.

4.   Transaktionsregister ska ge en behörig myndighet som utövar tillsyn över en central motpart, i förekommande fall den relevanta medlem av Europeiska centralbankssystemet (nedan kallat ECBS) som övervakar den centrala motparten, tillgång till alla uppgifter om transaktioner som den centrala motparten har clearat eller rapporterat.

5.   Transaktionsregister ska ge behöriga myndigheter som utövar tillsyn över de handelsplatser där de rapporterade kontrakten handlas tillgång till alla transaktionsuppgifter om kontrakt som handlas på dessa handelsplatser.

6.   Transaktionsregister ska ge tillsynsmyndigheter som har utsetts i enlighet med artikel 4 i direktiv 2004/25/EG tillgång till alla transaktionsuppgifter om derivat där den underliggande tillgången är ett värdepapper som har emitterats av ett företag som uppfyller något av följande villkor:

| a) | Företagets värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad inom myndighetens behörighetsområde. |
| --- | --- |

a)

Företagets värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad inom myndighetens behörighetsområde.

| b) | Företagets säte, annars dess huvudkontor, ligger inom myndighetens behörighetsområde. |
| --- | --- |

b)

Företagets säte, annars dess huvudkontor, ligger inom myndighetens behörighetsområde.

| c) | Företaget är budgivare för företag som avses i punkt a eller b och i dess bud ingår värdepapper. |
| --- | --- |

c)

Företaget är budgivare för företag som avses i punkt a eller b och i dess bud ingår värdepapper.

7.   De uppgifter som ska tillhandahållas i enlighet med punkt 6 ska omfatta följande:

| a) | Underliggande värdepapper. |
| --- | --- |

a)

Underliggande värdepapper.

| b) | Klass av derivat. |
| --- | --- |

b)

Klass av derivat.

| c) | Positionens tecken. |
| --- | --- |

c)

Positionens tecken.

| d) | Antalet referensvärdepapper. |
| --- | --- |

d)

Antalet referensvärdepapper.

| e) | Motparter avseende derivatet. |
| --- | --- |

e)

Motparter avseende derivatet.

8.   Transaktionsregister ska ge de relevanta värdepappers- och marknadsmyndigheter i EU som avses i artikel 81.3 h i förordning (EU) nr 648/2012 tillgång till alla transaktionsuppgifter om marknader, aktörer, kontrakt och underliggande tillgångar som omfattas av dessa myndigheters respektive tillsynsuppdrag.

9.   Transaktionsregister ska lämna uppgifter om enskilda transaktioner till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), Esma och relevanta ECBS-medlemmar

| a) | för alla motparter inom deras respektive jurisdiktioner, |
| --- | --- |

a)

för alla motparter inom deras respektive jurisdiktioner,

| b) | för derivatkontrakt, om derivatkontraktets referensenhet ligger inom deras respektive jurisdiktioner eller om referensobligationen är ett statspapper från deras respektive jurisdiktioner. |
| --- | --- |

b)

för derivatkontrakt, om derivatkontraktets referensenhet ligger inom deras respektive jurisdiktioner eller om referensobligationen är ett statspapper från deras respektive jurisdiktioner.

10.   Transaktionsregister ska ge relevanta ECBS-medlemmar tillgång till positionsuppgifter om derivatkontrakt i dessa medlemmars valuta.

11.   Transaktionsregister ska för tillsynen över motparter som har rapporteringsskyldighet ge berörda enheter som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 tillgång till samtliga transaktionsuppgifter om sådana motparter.

Artikel 3

Myndigheter i tredjeländer

1.   När det gäller relevanta myndigheter i tredjeländer som har ingått en sådan internationell överenskommelse med unionen som avses i artikel 75 i förordning (EU) nr 648/2012, ska transaktionsregister ge tillgång till uppgifterna med beaktande av dessa myndigheters uppdrag och ansvar och i enlighet med vad relevanta internationella överenskommelser stadgar.

2.   När det gäller relevanta myndigheter i tredjeländer som har ingått ett sådant samarbetsarrangemang som avses i artikel 76 i förordning (EU) nr 648/2012, ska transaktionsregister ge tillgång till uppgifterna med beaktande av dessa myndigheters uppdrag och ansvar och i enlighet med vad relevanta samarbetsarrangemang stadgar.

Artikel 4

Operativa standarder för aggregering och jämförelse av uppgifter

1.   Transaktionsregister ska ge tillgång till de enheter som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012 i enlighet med kommunikationsförfaranden, standarder för meddelandehantering och internationellt allmänt använda referensuppgifter.

2.   Motparterna i en affär ska ta fram en unik transaktionskod för varje derivatkontrakt, så att transaktionsregister kan aggregera och jämföra uppgifter mellan olika register.

Artikel 5

Operativa standarder för dataåtkomst

1.   Transaktionsregister ska registrera information om den dataåtkomst som beviljas de myndigheter som förtecknas i artikel 81.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

2.   Den information som avses i punkt 1 ska omfatta följande:

| a) | Åtkomstens omfattning och innehåll. |
| --- | --- |

a)

Åtkomstens omfattning och innehåll.

| b) | En hänvisning till de rättsliga bestämmelserna om beviljandet av åtkomst till sådana uppgifter enligt förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

b)

En hänvisning till de rättsliga bestämmelserna om beviljandet av åtkomst till sådana uppgifter enligt förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 1.

5

---

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/37

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 152/2013

av den 19 december 2012

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn för kapitalkrav för centrala motparter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 16.3, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) nr 648/2012 fastställs bl.a. tillsynskrav för centrala motparter som ska garantera att de är säkra och solida och vid varje tidpunkt uppfyller kapitalkraven. Eftersom risker som uppstår i samband med clearingverksamhet i stor utsträckning täcks av särskilda finansiella medel bör kapitalkraven vara en garanti för att den centrala motparten vid varje tidpunkt har tillräckligt kapital för de kredit-, motparts- och marknadsrisker, operativa och rättsliga risker samt affärsrisker som inte redan är täckta av dessa särskilda finansiella medel och att den om nödvändigt kan genomföra en ordnad avveckling eller omstrukturering av verksamheten. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) nr 648/2012 fastställs bl.a. tillsynskrav för centrala motparter som ska garantera att de är säkra och solida och vid varje tidpunkt uppfyller kapitalkraven. Eftersom risker som uppstår i samband med clearingverksamhet i stor utsträckning täcks av särskilda finansiella medel bör kapitalkraven vara en garanti för att den centrala motparten vid varje tidpunkt har tillräckligt kapital för de kredit-, motparts- och marknadsrisker, operativa och rättsliga risker samt affärsrisker som inte redan är täckta av dessa särskilda finansiella medel och att den om nödvändigt kan genomföra en ordnad avveckling eller omstrukturering av verksamheten.

| (2) | Särskild hänsyn bör tas till behandlingen av kreditinstituts och värdepappersföretags kapital när det gäller tekniska standarder, eftersom centrala motparter, när de bedriver aktiviteter som inte är täckta, är exponerade för liknande risker som kreditinstitut och värdepappersföretag. Hänsyn bör även tas till relevanta delar av de principer för finansmarknadsinfrastrukturer som har fastställts av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem och Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (CPSS-Iosco-principerna). För att centrala motparter ska kunna organisera en ordnad avveckling eller omstrukturering av sin verksamhet bör de ha tillräckliga finansiella medel för att kunna bära sina rörelsekostnader under en lämplig tidsrymd. Centrala motparter bör under denna tidsrymd kunna inrätta arrangemang för att omorganisera sin kritiska verksamhet, t.ex. genom kapitaltillskott, byte av ledningen, översyn av affärsstrategi, kostnads- eller avgiftsstrukturer, omstrukturering av tjänsteutbudet, likvidering av clearingportföljen eller samgående med – eller överlåtelse av clearingverksamheten till – en annan central motpart. Centrala motparter behöver kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet under avvecklingen eller omstruktureringen. Medan i detta fall vissa kostnader kan minska, t.ex. marknadsföringskostnader, kan andra, t.ex. rättsliga omkostnader öka. Det anses därför vara lämpligt att använda rörelsens årliga bruttokostnader som utgångspunkt för att få fram ett närmevärde för de faktiska kostnaderna under den tid det tar att avveckla eller omstrukturera en central motparts verksamhet. För att ta hänsyn till mångfalden av redovisningspraxis bland centrala motparter bör rörelsekostnaderna beaktas i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna (IFRS), som antagits i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (3), eller i enlighet med ett begränsat antal andra regler på området, enligt vad som anges i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(2)

Särskild hänsyn bör tas till behandlingen av kreditinstituts och värdepappersföretags kapital när det gäller tekniska standarder, eftersom centrala motparter, när de bedriver aktiviteter som inte är täckta, är exponerade för liknande risker som kreditinstitut och värdepappersföretag. Hänsyn bör även tas till relevanta delar av de principer för finansmarknadsinfrastrukturer som har fastställts av kommittén för betalnings- och avvecklingssystem och Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (CPSS-Iosco-principerna). För att centrala motparter ska kunna organisera en ordnad avveckling eller omstrukturering av sin verksamhet bör de ha tillräckliga finansiella medel för att kunna bära sina rörelsekostnader under en lämplig tidsrymd. Centrala motparter bör under denna tidsrymd kunna inrätta arrangemang för att omorganisera sin kritiska verksamhet, t.ex. genom kapitaltillskott, byte av ledningen, översyn av affärsstrategi, kostnads- eller avgiftsstrukturer, omstrukturering av tjänsteutbudet, likvidering av clearingportföljen eller samgående med – eller överlåtelse av clearingverksamheten till – en annan central motpart. Centrala motparter behöver kunna fortsätta att bedriva sin verksamhet under avvecklingen eller omstruktureringen. Medan i detta fall vissa kostnader kan minska, t.ex. marknadsföringskostnader, kan andra, t.ex. rättsliga omkostnader öka. Det anses därför vara lämpligt att använda rörelsens årliga bruttokostnader som utgångspunkt för att få fram ett närmevärde för de faktiska kostnaderna under den tid det tar att avveckla eller omstrukturera en central motparts verksamhet. För att ta hänsyn till mångfalden av redovisningspraxis bland centrala motparter bör rörelsekostnaderna beaktas i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna (IFRS), som antagits i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (3), eller i enlighet med ett begränsat antal andra regler på området, enligt vad som anges i unionslagstiftningen.

| (3) | Eftersom det vid varje tidpunkt måste finnas tillräckligt kapital för en ordnad avveckling och för att ge tillräckligt skydd mot relevanta risker i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EU) nr 648/2012 är det nödvändigt att inrätta ett system för tidig varning, så att behöriga myndigheter underrättas tillräcklig lång tid i förväg om en central motparts kapital ligger nära kapitalkravet, genom att en anmälningsgräns på 110 procent av kapitalkravet införs. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom det vid varje tidpunkt måste finnas tillräckligt kapital för en ordnad avveckling och för att ge tillräckligt skydd mot relevanta risker i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EU) nr 648/2012 är det nödvändigt att inrätta ett system för tidig varning, så att behöriga myndigheter underrättas tillräcklig lång tid i förväg om en central motparts kapital ligger nära kapitalkravet, genom att en anmälningsgräns på 110 procent av kapitalkravet införs.

| (4) | Även om det är svårt att kvantifiera exponeringen för operativ risk ska fastställandet av kapitalkrav för centrala motparter ske på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4). I överensstämmelse med direktiv 2006/48/EG innefattar definitionen av operativ risk även rättslig risk, med avseende på tekniska standarder för tillsyn för kapitalkrav för centrala motparter. |
| --- | --- |

(4)

Även om det är svårt att kvantifiera exponeringen för operativ risk ska fastställandet av kapitalkrav för centrala motparter ske på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (4). I överensstämmelse med direktiv 2006/48/EG innefattar definitionen av operativ risk även rättslig risk, med avseende på tekniska standarder för tillsyn för kapitalkrav för centrala motparter.

| (5) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG och direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (5) bör användas som utgångspunkt vid fastställandet av kapitalkrav för kredit-, motparts- och marknadsrisker som inte täcks av särskilda finansiella medel, eftersom de liknar kapitalkraven för kreditinstitut och värdepappersföretag. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG och direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (5) bör användas som utgångspunkt vid fastställandet av kapitalkrav för kredit-, motparts- och marknadsrisker som inte täcks av särskilda finansiella medel, eftersom de liknar kapitalkraven för kreditinstitut och värdepappersföretag.

| (6) | Centrala motparter behöver inte hålla kapital för transaktionsexponeringar eller bidrag till obeståndsfonder som är en följd av samverkansöverenskommelser, förutsatt att kraven i artiklarna 52 och 53 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda. Om kraven inte är uppfyllda kan kopplingar mellan centrala motparter emellertid exponera dessa för ytterligare risk, om de säkerheter som de har ställt inte är helt skyddade och isolerade i händelse av konkurs, eller om bidragen till obeståndsfonden kan gå förlorade om en clearingmedlem hos den mottagande centrala motparten hamnar på obestånd. I sådana fall bör kapitalkravet därför även omfatta bidrag till obeståndsfonder och transaktionsexponeringar tillsammans med andra centrala motparter. För att undvika spridningseffekter bör behandlingen beträffande bidrag till obeståndsfonder hos andra centrala motparter i regel vara mer försiktig än behandlingen av kreditinstituts exponeringar mot centrala motparter. En central motparts egna medel som används för bidrag till obeståndsfonder hos en annan central motpart bör inte beaktas vid tillämpningen av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 648/2012, eftersom de inte investeras enligt riktlinjerna för investeringar. De bör heller inte räknas två gånger när riskvägda exponeringar till följd av sådana bidrag beräknas. |
| --- | --- |

(6)

Centrala motparter behöver inte hålla kapital för transaktionsexponeringar eller bidrag till obeståndsfonder som är en följd av samverkansöverenskommelser, förutsatt att kraven i artiklarna 52 och 53 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda. Om kraven inte är uppfyllda kan kopplingar mellan centrala motparter emellertid exponera dessa för ytterligare risk, om de säkerheter som de har ställt inte är helt skyddade och isolerade i händelse av konkurs, eller om bidragen till obeståndsfonden kan gå förlorade om en clearingmedlem hos den mottagande centrala motparten hamnar på obestånd. I sådana fall bör kapitalkravet därför även omfatta bidrag till obeståndsfonder och transaktionsexponeringar tillsammans med andra centrala motparter. För att undvika spridningseffekter bör behandlingen beträffande bidrag till obeståndsfonder hos andra centrala motparter i regel vara mer försiktig än behandlingen av kreditinstituts exponeringar mot centrala motparter. En central motparts egna medel som används för bidrag till obeståndsfonder hos en annan central motpart bör inte beaktas vid tillämpningen av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 648/2012, eftersom de inte investeras enligt riktlinjerna för investeringar. De bör heller inte räknas två gånger när riskvägda exponeringar till följd av sådana bidrag beräknas.

| (7) | Tidsåtgången för att avveckla verksamheten på ett ordnat sätt är helt beroende av den enskilda centrala motpartens clearingtjänster och den marknad på vilken den verkar, i synnerhet om en annan central motpart kan överta verksamheten. Därför bör antalet månader som krävs för avvecklingen baseras på den centrala motpartens egna beräkningar, vilket ska godkännas av den behöriga myndigheten. En lägsta gräns på sex månader behöver införas för att se till att kapitalkraven ligger på en säker nivå. |
| --- | --- |

(7)

Tidsåtgången för att avveckla verksamheten på ett ordnat sätt är helt beroende av den enskilda centrala motpartens clearingtjänster och den marknad på vilken den verkar, i synnerhet om en annan central motpart kan överta verksamheten. Därför bör antalet månader som krävs för avvecklingen baseras på den centrala motpartens egna beräkningar, vilket ska godkännas av den behöriga myndigheten. En lägsta gräns på sex månader behöver införas för att se till att kapitalkraven ligger på en säker nivå.

| (8) | Affärsrisken för centrala motparter är beroende av deras effektivitet och av potentiella förändringar av det allmänna affärsläget som kan påverka deras finansiella ställning genom att intäkterna sjunker eller kostnaderna ökar så att det uppstår förluster som måste dras av från kapitalet. Eftersom affärsrisken är starkt beroende av varje centrala motparts individuella situation och kan orsakas av en rad faktorer, t.ex. ineffektiva rutiner, negativt marknadsläge, otillräcklig anpassning till den tekniska utvecklingen eller dåligt genomförande av affärsstrategier, bör kapitalkravet baseras på centrala motparters egna beräkningar, vilka ska godkännas av behörig myndighet. En lägsta gräns behöver införas för att se till att kapitalkraven ligger på säker nivå. |
| --- | --- |

(8)

Affärsrisken för centrala motparter är beroende av deras effektivitet och av potentiella förändringar av det allmänna affärsläget som kan påverka deras finansiella ställning genom att intäkterna sjunker eller kostnaderna ökar så att det uppstår förluster som måste dras av från kapitalet. Eftersom affärsrisken är starkt beroende av varje centrala motparts individuella situation och kan orsakas av en rad faktorer, t.ex. ineffektiva rutiner, negativt marknadsläge, otillräcklig anpassning till den tekniska utvecklingen eller dåligt genomförande av affärsstrategier, bör kapitalkravet baseras på centrala motparters egna beräkningar, vilka ska godkännas av behörig myndighet. En lägsta gräns behöver införas för att se till att kapitalkraven ligger på säker nivå.

| (9) | Europeiska bankmyndigheten (EBA) hade ett nära samarbete med Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och genomförde samråd med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) innan de förslag till tekniska standarder som förordningen grundas på lades fram. EBA genomförde även öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserade potentiell nytta och kostnad, samt begärde in ett yttrande från den intressentgrupp för bankfrågor som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (6). |
| --- | --- |

(9)

Europeiska bankmyndigheten (EBA) hade ett nära samarbete med Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och genomförde samråd med Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) innan de förslag till tekniska standarder som förordningen grundas på lades fram. EBA genomförde även öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för tillsyn, analyserade potentiell nytta och kostnad, samt begärde in ett yttrande från den intressentgrupp för bankfrågor som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (6).

| (10) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) har lagt fram för Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för tillsyn som den europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten) har lagt fram för Europeiska kommissionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitalkrav

1.   En central motpart ska hålla kapital, inbegripet balanserade vinstmedel och reserver, som vid varje tidpunkt ska motsvara eller överstiga summan av

| a) | den centrala motpartens kapitalkrav för avveckling eller omstrukturering av verksamheten, beräknat i enlighet med artikel 2, |
| --- | --- |

a)

den centrala motpartens kapitalkrav för avveckling eller omstrukturering av verksamheten, beräknat i enlighet med artikel 2,

| b) | den centrala motpartens kapitalkrav för operativa och rättsliga risker, beräknat i enlighet med artikel 3, |
| --- | --- |

b)

den centrala motpartens kapitalkrav för operativa och rättsliga risker, beräknat i enlighet med artikel 3,

| c) | den centrala motpartens kapitalkrav för kredit-, motparts- och marknadsrisker, beräknat i enlighet med artikel 4, |
| --- | --- |

c)

den centrala motpartens kapitalkrav för kredit-, motparts- och marknadsrisker, beräknat i enlighet med artikel 4,

| d) | den centrala motpartens kapitalkrav för affärsrisk, beräknat i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

d)

den centrala motpartens kapitalkrav för affärsrisk, beräknat i enlighet med artikel 5.

2.   En central motpart ska ha infört rutiner för att upptäcka källor till risk som kan påverka den löpande verksamheten och beakta potentiella negativa effekter på dess intäkter, kostnader och kapital.

3.   Om det kapital som en central motpart håller enligt punkt 1 understiger 110 procent av kapitalkraven eller understiger 110 procent av 7,5 miljoner euro (anmälningsgräns) ska den centrala motparten utan dröjsmål anmäla detta till den behöriga myndigheten och inkomma med uppdateringar minst en gång i veckan fram till dess att kapitalet åter ligger över anmälningsgränsen.

4.   Anmälan ska vara skriftlig och innehålla följande information:

| a) | Skälen till att den centrala motpartens kapital har hamnat under anmälningsgränsen och en redogörelse för den centrala motpartens finansiella ställning på kort sikt. |
| --- | --- |

a)

Skälen till att den centrala motpartens kapital har hamnat under anmälningsgränsen och en redogörelse för den centrala motpartens finansiella ställning på kort sikt.

| b) | En utförlig beskrivning av de åtgärder som den centrala motparten planerar att vidta för att fortlöpande uppfylla kapitalkraven. |
| --- | --- |

b)

En utförlig beskrivning av de åtgärder som den centrala motparten planerar att vidta för att fortlöpande uppfylla kapitalkraven.

Artikel 2

Kapitalkrav för avveckling eller omstrukturering

1.   En central motpart ska dividera rörelsens årliga bruttokostnader med tolv för att fastställa bruttokostnaderna på månadsbasis och multiplicera resultatet med tidsåtgången för avveckling eller omstrukturering av verksamheten, vilken ska beräknas i enlighet med punkt 2. Resultatet av denna beräkning är det kapital som krävs för en ordnad avveckling eller omstrukturering av den centrala motpartens verksamhet.

2.   För att fastställa den tidsåtgång för avveckling eller omstrukturering av verksamheten som avses i punkt 1 ska den centrala motparten överlämna sin egen beräkning av tidsåtgången till den behöriga myndigheten för godkännande i enlighet med den behöriga myndighetens befogenheter enligt avdelning III i förordning (EU) nr 648/2012. Den beräknade tidsåtgången ska vara tillräcklig för att även i ett ansträngt marknadsläge möjliggöra en ordnad avveckling eller omstrukturering av verksamheten, omorganisering av rörelsen, likvidering av clearingportföljen eller överlåtelse av clearingverksamheten till en annan central motpart. Beräkningen ska ta hänsyn till likviditet, storlek, löptidsstruktur och potentiella gränsöverskridande hinder när det gäller den centrala motpartens positioner och vilken typ av produkter som clearas. Den tidsåtgång för avveckling eller omstrukturering av verksamheten som används som utgångspunkt för att beräkna kapitalkravet får inte understiga sex månader.

3.   En central motpart ska uppdatera sin beräkning av tidsåtgången för avveckling eller omstrukturering av verksamheten om de antaganden som ligger till grund för beräkningen förändras i väsentlig utsträckning, och överlämna den uppdaterade beräkningen till den behöriga myndigheten för godkännande.

4.   Vid tillämpningen av denna artikel ska rörelsekostnaderna beräknas enligt de internationella redovisningsstandarderna (IFRS), som antogs genom förordning (EG) nr 1606/2002, eller i enlighet med rådets direktiv 78/660/EEG (7), 83/349/EEG (8) och 86/635/EEG (9), eller i enlighet med allmänt vedertagen redovisningspraxis i tredjeland som fastställts vara likvärdig med IFRS i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1569/2007 (10) (eller redovisningsstandarder i ett tredjeland som får användas enligt artikel 4 i den förordningen), beroende på vad som är tillämpligt. Centrala motparter ska använda uppgifter från den senaste reviderade årsredovisningen.

Artikel 3

Kapitalkrav för operativa och rättsliga risker

1.   Centrala motparter ska beräkna sina kapitalkrav för de operativa – inbegripet rättsliga – risker som avses i artikel 1 genom att använda antingen basmetoden (Basic Indicator Approach) eller internmätningsmetoden (Advanced Measurement Approach) i enlighet med direktiv 2006/48/EG, om inte annat följer av de restriktioner som fastställs i punkterna 2–7.

2.   Centrala motparter kan använda basmetoden för att beräkna sina kapitalkrav för operativa risker i enlighet med artikel 103 i direktiv 2006/48/EG.

3.   Centrala motparter ska ha ett väl dokumenterat system för bedömning och hantering av operativa risker som ska innefatta en tydlig ansvarsfördelning. Centrala motparter ska fastställa sin exponering mot operativa risker och spåra relevanta uppgifter om operativa risker, inbegripet uppgifter om väsentliga förluster. Systemet ska regelbundet granskas av en oberoende part som har den kompetens som krävs för en sådan granskning.

4.   Centrala motparters system för bedömning av operativa risker ska vara en integrerad del av deras riskhanteringsprocesser. Resultaten av bedömningarna ska integreras i processen för att följa upp och kontrollera den centrala motpartens riskprofil när det gäller operativa risker.

5.   Centrala motparter ska ha ett system för rapportering till den högsta ledningen som innebär att operativa risker rapporteras till relevanta funktioner inom instituten. Centrala motparter ska ha rutiner för att vida lämpliga åtgärder utifrån den information som rapporteras till ledningen.

6.   Centrala motparter kan även ansöka hos behörig myndighet om tillstånd att använda internmätningsmetoden. Den behöriga myndigheten får ge centrala motparter tillstånd att använda internmätningsmetoder som bygger på deras egna mätningsmetoder för operativa risker i enlighet med artikel 105 i direktiv 2006/48/EG.

7.   Centrala motparter som i enlighet med punkt 6 använder internmätningsmetoden för att beräkna sina kapitalkrav för operativa risker ska hålla kapital som vid varje tidpunkt ska motsvara eller överstiga 80 procent av det kapital som krävs enligt den basmetod som avses i punkt 2.

Artikel 4

Kapitalkrav för kredit-, motparts- och marknadsrisker som inte redan täcks av särskilda finansiella medel enligt artiklarna 41–44 i förordning (EU) nr 648/2012

1.   En central motpart ska beräkna sina kapitalkrav som avses i artikel 1 som summan av 8 procent av sina riskvägda exponeringar mot kredit- och motpartsrisker och kapitalkrav för marknadsrisker beräknat enligt direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG, om inte annat följer av de restriktioner som fastställs i punkterna 2–5.

2.   För beräkningen av kapitalkrav för marknadsrisker som inte redan täcks av särskilda finansiella medel enligt artiklarna 41–44 i förordning (EU) nr 648/2012 ska den centrala motparten använda de metoder som föreskrivs i bilagorna I–IV till direktiv 2006/49/EG.

3.   För beräkningen av riskvägda exponeringar mot kreditrisker som inte redan täcks av särskilda finansiella medel enligt artiklarna 41–44 i förordning (EU) nr 648/2012 ska den centrala motparten använda schablonmetoden för kreditrisker som föreskrivs i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.

4.   För beräkningen av riskvägda exponeringar mot kreditrisker som inte redan täcks av särskilda finansiella medel enligt artiklarna 41–44 i förordning (EU) nr 648/2012 ska den centrala motparten använda marknadsvärderingsmetoden som anges i del 3 i bilaga III till direktiv 2006/48/EG och den fullständiga metoden för finansiella säkerheter för tillämpning av schabloniserade volatilitetsjusteringar enligt del 3 i bilaga VIII till direktiv 2006/48/EG.

5.   Om samtliga villkor i artiklarna 52 och 53 i förordning (EU) nr 648/2012 inte är uppfyllda och en central motpart inte använder sina egna medel ska den centrala motparten tillämpa en riskvikt på 1 250 procent av sin exponering till följd av bidrag till en annan central motparts obeståndsfond och en riskvikt på 2 procent av sina transaktionsexponeringar tillsammans med en annan central motpart.

Artikel 5

Kapitalkrav för affärsrisker

1.   Centrala motparter ska på grundval av rimligen förutsebara negativa scenarier som är relevanta för deras affärsmodeller själva beräkna det kapital som behövs för att täcka förluster till följd av affärsrisker och överlämna beräkningen till den behöriga myndigheten för godkännande i enlighet med den behöriga myndighetens befogenheter enligt avdelning III i förordning (EU) nr 648/2012.

2.   Kapitalkravet för affärsrisker ska motsvara den godkända beräkningen och får inte vara lägre än ett belopp motsvarande 25 procent av rörelsens årliga bruttokostnader. Vid tillämpningen av denna artikel ska rörelsens bruttokostnader beräknas i enlighet med artikel 2.4.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

5

(6)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

6

(7)  EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

7

(8)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

8

(9)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

9

(10)  EUT L 340, 22.12.2007, s. 66.

10

---

| 23.2.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/41 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/41

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 153/2013

av den 19 december 2012

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artiklarna 25.8, 26.9, 29.4, 34.3, 41.5, 42.5, 44.2, 45.5, 46.3, 47.8 och 49.4, och

av följande skäl:

| (1) | Det finns starka kopplingar mellan bestämmelserna i denna förordning eftersom de handlar om organisationskrav, däribland registerhållning och kontinuerlig verksamhet samt tillsynskrav som rör bl.a. marginalsäkerheter, obeståndsfonder, likviditetsriskkontroller, vattenfallsprincipen vid obestånd, säkerheter, investeringspolitik, granskning av modeller, stresstester och utfallstester. För att se till att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och göra det lättare för dem som åläggs olika skyldigheter att få överblick över och hitta dem på ett och samma ställe är det önskvärt att alla tekniska tillsynsstandarder som krävs enligt avdelning III och avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 samlas i en enda förordning. |
| --- | --- |

(1)

Det finns starka kopplingar mellan bestämmelserna i denna förordning eftersom de handlar om organisationskrav, däribland registerhållning och kontinuerlig verksamhet samt tillsynskrav som rör bl.a. marginalsäkerheter, obeståndsfonder, likviditetsriskkontroller, vattenfallsprincipen vid obestånd, säkerheter, investeringspolitik, granskning av modeller, stresstester och utfallstester. För att se till att dessa bestämmelser, som bör träda i kraft samtidigt, överensstämmer sinsemellan och göra det lättare för dem som åläggs olika skyldigheter att få överblick över och hitta dem på ett och samma ställe är det önskvärt att alla tekniska tillsynsstandarder som krävs enligt avdelning III och avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 samlas i en enda förordning.

| (2) | Med tanke på att finansmarknaderna är globala, bör förordningen beakta de principer för finansmarknadsinfrastrukturer som fungerar som internationellt riktmärke för tillsynskraven på centrala motparter. Dessa principer har utfärdats av CPSS (Committee on Payment and Settlement Systems) och IOSCO (International Organization of Securities Commissions). |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på att finansmarknaderna är globala, bör förordningen beakta de principer för finansmarknadsinfrastrukturer som fungerar som internationellt riktmärke för tillsynskraven på centrala motparter. Dessa principer har utfärdats av CPSS (Committee on Payment and Settlement Systems) och IOSCO (International Organization of Securities Commissions).

| (3) | För att centrala motparter ska vara säkra och solida under alla marknadsförhållanden är det viktigt att de antar noggranna riskhanteringsförfaranden som omfattar alla risker som de är exponerade mot eller kan exponeras mot. De riskhanteringsstandarder som faktiskt tillämpas av centrala motparter bör, om det anses vara lämpligt, vara strängare än de som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

För att centrala motparter ska vara säkra och solida under alla marknadsförhållanden är det viktigt att de antar noggranna riskhanteringsförfaranden som omfattar alla risker som de är exponerade mot eller kan exponeras mot. De riskhanteringsstandarder som faktiskt tillämpas av centrala motparter bör, om det anses vara lämpligt, vara strängare än de som föreskrivs i denna förordning.

| (4) | Ett antal termer bör definieras, för att klart avgränsa ett antal begrepp från förordning (EU) nr 648/2012, samt för att specificera de tekniska termer som behövs för att utveckla denna tekniska standard. |
| --- | --- |

(4)

Ett antal termer bör definieras, för att klart avgränsa ett antal begrepp från förordning (EU) nr 648/2012, samt för att specificera de tekniska termer som behövs för att utveckla denna tekniska standard.

| (5) | Det är viktigt att se till att godkända centrala motparter i tredjeländer inte kan orsaka störningar på väl fungerande unionsmarknader. Det är därför viktigt att se till att godkända centrala motparter inte kan sänka sina riskhanteringskrav under unionens normer, vilket kunde leda till regelarbitrage. Den information som ska lämnas till Esma för godkännande av en central motpart i tredjeland bör göra det möjligt för Esma att avgöra om den centrala motparten uppfyller tillsynskraven i det berörda tredjelandet. Kommissionens fastställande av likvärdighet bör dessutom garantera att lagar och andra författningar i tredjelandet är likvärdiga med varje bestämmelse i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 och i denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Det är viktigt att se till att godkända centrala motparter i tredjeländer inte kan orsaka störningar på väl fungerande unionsmarknader. Det är därför viktigt att se till att godkända centrala motparter inte kan sänka sina riskhanteringskrav under unionens normer, vilket kunde leda till regelarbitrage. Den information som ska lämnas till Esma för godkännande av en central motpart i tredjeland bör göra det möjligt för Esma att avgöra om den centrala motparten uppfyller tillsynskraven i det berörda tredjelandet. Kommissionens fastställande av likvärdighet bör dessutom garantera att lagar och andra författningar i tredjelandet är likvärdiga med varje bestämmelse i avdelning IV i förordning (EU) nr 648/2012 och i denna förordning.

| (6) | För att säkra ett tillräckligt investerarskydd kan Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma) i samband med godkännandet av centrala motparter i tredjeländer kräva mer information än den som behövs för att bedöma uppfyllandet av villkoren i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(6)

För att säkra ett tillräckligt investerarskydd kan Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma) i samband med godkännandet av centrala motparter i tredjeländer kräva mer information än den som behövs för att bedöma uppfyllandet av villkoren i förordning (EU) nr 648/2012.

| (7) | Det är den behöriga tredjelandsmyndigheten som är skyldig att fortlöpande bedöma om den centrala motparten från detta tredjeland uppfyller dess tillsynskrav. Syftet med den information som en ansökande central motpart från ett tredjeland lämnar till Esma bör inte vara att upprepa den bedömning som den behöriga tredjelandsmyndigheten redan har gjort, utan att se till att den centrala motparten verkligen är föremål för tillsyn i det tredjelandet och därmed garantera ett starkt investerarskydd. |
| --- | --- |

(7)

Det är den behöriga tredjelandsmyndigheten som är skyldig att fortlöpande bedöma om den centrala motparten från detta tredjeland uppfyller dess tillsynskrav. Syftet med den information som en ansökande central motpart från ett tredjeland lämnar till Esma bör inte vara att upprepa den bedömning som den behöriga tredjelandsmyndigheten redan har gjort, utan att se till att den centrala motparten verkligen är föremål för tillsyn i det tredjelandet och därmed garantera ett starkt investerarskydd.

| (8) | För att Esma ska kunna göra en fullständig bedömning bör den information som lämnas av en ansökande central motpart från ett tredjeland kompletteras med den information som behövs för att bedöma effektiviteten i den behöriga tredjelandsmyndighetens löpande tillsyn, befogenhet att ingripa samt efterlevnadsåtgärder. Denna information bör lämnas inom ramen för det samarbetsarrangemang som inrättats i enlighet med förordning (EU) nr 648/2012. Samarbetsarrangemanget bör sörja för att Esma informeras i tid om tillsyns- och efterlevnadsåtgärder mot den centrala motpart som ansöker om godkännande, om eventuella förändringar av de villkor som förelåg då den berörda motparten godkändes och om eventuella relevanta uppdateringar av den information som den centrala motparten ursprungligen lämnade under godkännandeprocessen. |
| --- | --- |

(8)

För att Esma ska kunna göra en fullständig bedömning bör den information som lämnas av en ansökande central motpart från ett tredjeland kompletteras med den information som behövs för att bedöma effektiviteten i den behöriga tredjelandsmyndighetens löpande tillsyn, befogenhet att ingripa samt efterlevnadsåtgärder. Denna information bör lämnas inom ramen för det samarbetsarrangemang som inrättats i enlighet med förordning (EU) nr 648/2012. Samarbetsarrangemanget bör sörja för att Esma informeras i tid om tillsyns- och efterlevnadsåtgärder mot den centrala motpart som ansöker om godkännande, om eventuella förändringar av de villkor som förelåg då den berörda motparten godkändes och om eventuella relevanta uppdateringar av den information som den centrala motparten ursprungligen lämnade under godkännandeprocessen.

| (9) | Kraven i förordning (EU) nr 648/2012 om interna riskrapporteringsvägar måste specificeras ytterligare, för att genomföra ett riskhanteringssystem som omfattar den interna riskhanteringsprocessens struktur, rättigheter och skyldigheter. Organisationsstyrningen bör ta hänsyn till de olika bolagsrättsordningar som finns i unionen, så att centrala motparter kan bedriva sin verksamhet i en stabil rättslig miljö. |
| --- | --- |

(9)

Kraven i förordning (EU) nr 648/2012 om interna riskrapporteringsvägar måste specificeras ytterligare, för att genomföra ett riskhanteringssystem som omfattar den interna riskhanteringsprocessens struktur, rättigheter och skyldigheter. Organisationsstyrningen bör ta hänsyn till de olika bolagsrättsordningar som finns i unionen, så att centrala motparter kan bedriva sin verksamhet i en stabil rättslig miljö.

| (10) | Det bör närmare fastställas vilken roll och vilka skyldigheter funktionen för regelefterlevnad hos centrala motparter ska ha, för att se till att centrala motparter genomför lämpliga förfaranden för att följa denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012 (3). |
| --- | --- |

(10)

Det bör närmare fastställas vilken roll och vilka skyldigheter funktionen för regelefterlevnad hos centrala motparter ska ha, för att se till att centrala motparter genomför lämpliga förfaranden för att följa denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012 (3).

| (11) | Det är nödvändigt att klart ange styrelsens och den högsta ledningens respektive skyldigheter och att ange minimikrav för styrelsefunktionen, så att centrala motparters organisationsstruktur säkerställer att de kan tillhandahålla sina tjänster och bedriva sin verksamhet utan avbrott och på ett välordnat sätt. För att säkra ansvarighet är det också nödvändigt att fastställa klara och direkta rapporteringsvägar. |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att klart ange styrelsens och den högsta ledningens respektive skyldigheter och att ange minimikrav för styrelsefunktionen, så att centrala motparters organisationsstruktur säkerställer att de kan tillhandahålla sina tjänster och bedriva sin verksamhet utan avbrott och på ett välordnat sätt. För att säkra ansvarighet är det också nödvändigt att fastställa klara och direkta rapporteringsvägar.

| (12) | För att trygga att den centrala motparten leds på ett sunt och ansvarsfullt sätt, är det viktigt att dess ersättningspolitik inte uppmuntrar överdrivet risktagande. För att ersättningspolitiken ska få avsedd verkan, bör den på tillfredsställande sätt övervakas och ses över av styrelsen, som bör inrätta en särskild kommitté för att övervaka dess tillämpning. |
| --- | --- |

(12)

För att trygga att den centrala motparten leds på ett sunt och ansvarsfullt sätt, är det viktigt att dess ersättningspolitik inte uppmuntrar överdrivet risktagande. För att ersättningspolitiken ska få avsedd verkan, bör den på tillfredsställande sätt övervakas och ses över av styrelsen, som bör inrätta en särskild kommitté för att övervaka dess tillämpning.

| (13) | Centrala motparter bör åtminstone ha en riskhanteringschef, en chef för regelefterlevnad och en teknikchef, för att trygga att de har tillräckliga personalresurser för att kunna fullgöra alla sina skyldigheter, att de kan ställas till svars för sin verksamhet, och att behöriga myndigheter har relevanta kontaktpersoner hos de centrala motparter de övervakar. |
| --- | --- |

(13)

Centrala motparter bör åtminstone ha en riskhanteringschef, en chef för regelefterlevnad och en teknikchef, för att trygga att de har tillräckliga personalresurser för att kunna fullgöra alla sina skyldigheter, att de kan ställas till svars för sin verksamhet, och att behöriga myndigheter har relevanta kontaktpersoner hos de centrala motparter de övervakar.

| (14) | Centrala motparter bör på ett tillfredsställande sätt bedöma och övervaka om det föreligger intressekonflikter för personer som är styrelseledamöter i olika enheter inom eller utanför den centrala motpartens koncern. Styrelseledamöter bör inte vara förhindrade att sitta i olika styrelser om detta inte ger upphov till intressekonflikter. |
| --- | --- |

(14)

Centrala motparter bör på ett tillfredsställande sätt bedöma och övervaka om det föreligger intressekonflikter för personer som är styrelseledamöter i olika enheter inom eller utanför den centrala motpartens koncern. Styrelseledamöter bör inte vara förhindrade att sitta i olika styrelser om detta inte ger upphov till intressekonflikter.

| (15) | För att ha en effektiv revisionsfunktion bör centrala motparter fastställa skyldigheter och rapporteringsvägar för sina interna revisorer, så att viktiga frågor i tid hänskjuts till den centrala motpartens styrelse och till de behöriga myndigheterna. När en internrevisionsfunktion inrättas och underhålls bör dess uppdrag, oberoende, objektivitet, verksamhetsområde, ansvar, befogenhet, ansvarighet och verksamhetsnormer klart fastställas. |
| --- | --- |

(15)

För att ha en effektiv revisionsfunktion bör centrala motparter fastställa skyldigheter och rapporteringsvägar för sina interna revisorer, så att viktiga frågor i tid hänskjuts till den centrala motpartens styrelse och till de behöriga myndigheterna. När en internrevisionsfunktion inrättas och underhålls bör dess uppdrag, oberoende, objektivitet, verksamhetsområde, ansvar, befogenhet, ansvarighet och verksamhetsnormer klart fastställas.

| (16) | För att den relevanta behöriga myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag på ett effektivt sätt bör den få tillgång till all information som krävs för att fastställa om en central motpart uppfyller villkoren för auktorisation. Sådana uppgifter bör den centrala motparten tillhandahålla utan dröjsmål. |
| --- | --- |

(16)

För att den relevanta behöriga myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag på ett effektivt sätt bör den få tillgång till all information som krävs för att fastställa om en central motpart uppfyller villkoren för auktorisation. Sådana uppgifter bör den centrala motparten tillhandahålla utan dröjsmål.

| (17) | Centrala motparters dokumentation bör ge en detaljerad inblick i deras kreditexponering mot clearingmedlemmar och göra det möjligt att övervaka den implicita systemrisken. Den bör även göra det möjligt för behöriga myndigheter, Esma och relevanta medlemmar i ECBS (Europeiska centralbankssystemet) att på ett tillfredsställande sätt rekonstruera clearingprocessen för att bedöma om lagstadgade krav, bland annat rapporteringskraven, har uppfyllts. Dokumentationen kan även användas för att göra det lättare för centrala motparter att uppfylla lagstadgade krav och fullgöra sina skyldigheter gentemot clearingmedlemmar, samt i tvister. |
| --- | --- |

(17)

Centrala motparters dokumentation bör ge en detaljerad inblick i deras kreditexponering mot clearingmedlemmar och göra det möjligt att övervaka den implicita systemrisken. Den bör även göra det möjligt för behöriga myndigheter, Esma och relevanta medlemmar i ECBS (Europeiska centralbankssystemet) att på ett tillfredsställande sätt rekonstruera clearingprocessen för att bedöma om lagstadgade krav, bland annat rapporteringskraven, har uppfyllts. Dokumentationen kan även användas för att göra det lättare för centrala motparter att uppfylla lagstadgade krav och fullgöra sina skyldigheter gentemot clearingmedlemmar, samt i tvister.

| (18) | Uppgifter som centrala motparter rapporterar in till transaktionsregister bör registreras så att de behöriga myndigheter kan kontrollera att centrala motparter fullgör sin rapporteringsplikt enligt förordning (EU) nr 648/2012 och enkelt kan få tag på uppgifter som inte finns hos transaktionsregistren. |
| --- | --- |

(18)

Uppgifter som centrala motparter rapporterar in till transaktionsregister bör registreras så att de behöriga myndigheter kan kontrollera att centrala motparter fullgör sin rapporteringsplikt enligt förordning (EU) nr 648/2012 och enkelt kan få tag på uppgifter som inte finns hos transaktionsregistren.

| (19) | Kraven på registrering av handel bör utgå från samma begrepp som används för rapporteringsskyldigheten enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 för att se till att centrala motparter rapporterar på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(19)

Kraven på registrering av handel bör utgå från samma begrepp som används för rapporteringsskyldigheten enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 för att se till att centrala motparter rapporterar på lämpligt sätt.

| (20) | För att säkra driftkontinuitet om det uppstår störningar bör den centrala motpartens reservplats vara tillräckligt avlägsen och geografiskt åtskild från det huvudsakliga driftstället för att inte drabbas av samma katastrof som kan slå ut det huvudsakliga driftstället. Scenarier bör skapas för att analysera hur krishändelser kan påverka kritiska tjänster, inbegripet scenarier där systemen slås ut till följd av en naturkatastrof. Analyserna bör regelbundet omprövas. |
| --- | --- |

(20)

För att säkra driftkontinuitet om det uppstår störningar bör den centrala motpartens reservplats vara tillräckligt avlägsen och geografiskt åtskild från det huvudsakliga driftstället för att inte drabbas av samma katastrof som kan slå ut det huvudsakliga driftstället. Scenarier bör skapas för att analysera hur krishändelser kan påverka kritiska tjänster, inbegripet scenarier där systemen slås ut till följd av en naturkatastrof. Analyserna bör regelbundet omprövas.

| (21) | Centrala motparter är systemrelevanta finansmarknadsinfrastrukturer och bör kunna återuppta kritiska funktioner inom två timmar, medan reservsystemen helst ska kunna ta över hanteringen omedelbart efter en incident. Centrala motparter bör även med mycket hög sannolikhet kunna garantera att inga uppgifter kommer att gå förlorade. |
| --- | --- |

(21)

Centrala motparter är systemrelevanta finansmarknadsinfrastrukturer och bör kunna återuppta kritiska funktioner inom två timmar, medan reservsystemen helst ska kunna ta över hanteringen omedelbart efter en incident. Centrala motparter bör även med mycket hög sannolikhet kunna garantera att inga uppgifter kommer att gå förlorade.

| (22) | Det är viktigt att en clearingmedlems obestånd inte orsakar stora förluster för andra marknadsaktörer. En relevant andel av de förluster som kan uppstå i samband med att positionerna stängs ska centrala motparter därför täcka med de marginalsäkerheter som clearingmedlemmen på obestånd har ställt. Det bör fastställas regler för hur stor procentandel av olika klasser av finansiella instrument som marginalsäkerheterna bör täcka. Centrala motparter bör också följa vissa principer för att på lämpligt sätt anpassa sina säkerhetsnivåer till egenskaperna hos varje finansiellt instrument eller portfölj som de clearar. |
| --- | --- |

(22)

Det är viktigt att en clearingmedlems obestånd inte orsakar stora förluster för andra marknadsaktörer. En relevant andel av de förluster som kan uppstå i samband med att positionerna stängs ska centrala motparter därför täcka med de marginalsäkerheter som clearingmedlemmen på obestånd har ställt. Det bör fastställas regler för hur stor procentandel av olika klasser av finansiella instrument som marginalsäkerheterna bör täcka. Centrala motparter bör också följa vissa principer för att på lämpligt sätt anpassa sina säkerhetsnivåer till egenskaperna hos varje finansiellt instrument eller portfölj som de clearar.

| (23) | Centrala motparter bör vid hård konkurrens inte minska sina marginalsäkerheter till en nivå som äventyrar deras säkerhet. Därför bör grundberäkningarna av marginalsäkerheter uppfylla särskilda krav. Marginalsäkerheter bör ta hänsyn till alla tänkbara marknadsförhållanden, inbegripet perioder av marknadsstress. |
| --- | --- |

(23)

Centrala motparter bör vid hård konkurrens inte minska sina marginalsäkerheter till en nivå som äventyrar deras säkerhet. Därför bör grundberäkningarna av marginalsäkerheter uppfylla särskilda krav. Marginalsäkerheter bör ta hänsyn till alla tänkbara marknadsförhållanden, inbegripet perioder av marknadsstress.

| (24) | Regler bör fastställas, så att det anges en lämplig procentsats och tidsrymd för likvideringsperioden och beräkningen av historisk volatilitet. För att se till att centrala motparter verkligen hanterar de risker de är exponerade för, är det bäst att inte närmare fastställa hur centrala motparter bör beräkna marginalsäkerhetskraven utifrån dessa parametrar. Centrala motparter bör av samma skäl inte vara förhindrade att använda olika tillförlitliga metoder för att fastställa portföljmarginalsäkerheter. De bör få använda metoder som är baserade på korrelationer mellan prisrisken för det finansiella instrument – eller uppsättning av finansiella instrument – som de clearar, samt andra lämpliga metoder som är baserade på motsvarande statistiska beroendeparametrar. |
| --- | --- |

(24)

Regler bör fastställas, så att det anges en lämplig procentsats och tidsrymd för likvideringsperioden och beräkningen av historisk volatilitet. För att se till att centrala motparter verkligen hanterar de risker de är exponerade för, är det bäst att inte närmare fastställa hur centrala motparter bör beräkna marginalsäkerhetskraven utifrån dessa parametrar. Centrala motparter bör av samma skäl inte vara förhindrade att använda olika tillförlitliga metoder för att fastställa portföljmarginalsäkerheter. De bör få använda metoder som är baserade på korrelationer mellan prisrisken för det finansiella instrument – eller uppsättning av finansiella instrument – som de clearar, samt andra lämpliga metoder som är baserade på motsvarande statistiska beroendeparametrar.

| (25) | För att fastställa hur länge en central motpart är exponerad mot marknadsrisk i samband med hanteringen av en position hos en part på obestånd, bör den centrala motparten beakta relevanta egenskaper hos de finansiella instrument eller den portfölj som clearas, som likviditetsgraden, positionens storlek eller koncentration. Centrala motparter bör göra en försiktig skattning av den tid det tar att helt stänga en position hos en part på obestånd, efter det senaste uttaget av säkerheter med hänsyn till positionens storlek och koncentration. |
| --- | --- |

(25)

För att fastställa hur länge en central motpart är exponerad mot marknadsrisk i samband med hanteringen av en position hos en part på obestånd, bör den centrala motparten beakta relevanta egenskaper hos de finansiella instrument eller den portfölj som clearas, som likviditetsgraden, positionens storlek eller koncentration. Centrala motparter bör göra en försiktig skattning av den tid det tar att helt stänga en position hos en part på obestånd, efter det senaste uttaget av säkerheter med hänsyn till positionens storlek och koncentration.

| (26) | För att undvika att orsaka eller förvärra finansiell instabilitet bör centrala motparter, i möjligaste mån, införa långsiktiga marginalsäkerhetsmetoder som begränsar risken för konjunkturförstärkande förändringar av marginalsäkerhetskraven, utan att undergräva centrala motparters motståndskraft. |
| --- | --- |

(26)

För att undvika att orsaka eller förvärra finansiell instabilitet bör centrala motparter, i möjligaste mån, införa långsiktiga marginalsäkerhetsmetoder som begränsar risken för konjunkturförstärkande förändringar av marginalsäkerhetskraven, utan att undergräva centrala motparters motståndskraft.

| (27) | Ett högre konfidensintervall är i regel befogat för OTC-derivat, eftersom de lider av en mer osäker prissättning och kortare serier av historiska data på vilka beräkningar av exponeringar kan baseras. Centrala motparter kan cleara OTC-derivat som inte har dessa kännetecken utan har samma riskegenskaper som börsnoterade derivat, och de bör kunna cleara de produkterna på ett enhetligt sätt oavsett vilken metod som används. |
| --- | --- |

(27)

Ett högre konfidensintervall är i regel befogat för OTC-derivat, eftersom de lider av en mer osäker prissättning och kortare serier av historiska data på vilka beräkningar av exponeringar kan baseras. Centrala motparter kan cleara OTC-derivat som inte har dessa kännetecken utan har samma riskegenskaper som börsnoterade derivat, och de bör kunna cleara de produkterna på ett enhetligt sätt oavsett vilken metod som används.

| (28) | En lämplig definition av extrema men möjliga marknadsförhållanden är en central del av centrala motparters riskhantering. För att centrala motparters riskhanteringssystem ska hållas uppdaterade bör extrema men möjliga marknadsförhållanden inte betraktas som något statiskt, utan som något som förändras över tid och som kan variera mellan olika marknader. Ett marknadsscenario som är extremt men möjligt för en central motpart kan samtidigt vara av begränsad betydelse för en annan. Centrala motparter bör införa stabila interna system för att kartlägga de marknader som de är exponerade för och med hjälp av en gemensam uppsättning minimikrav fastställa extrema men möjliga förhållanden på varje identifierad marknad. De bör även göra en objektiv bedömning av risken att det uppstår påfrestningar på flera marknader samtidigt. |
| --- | --- |

(28)

En lämplig definition av extrema men möjliga marknadsförhållanden är en central del av centrala motparters riskhantering. För att centrala motparters riskhanteringssystem ska hållas uppdaterade bör extrema men möjliga marknadsförhållanden inte betraktas som något statiskt, utan som något som förändras över tid och som kan variera mellan olika marknader. Ett marknadsscenario som är extremt men möjligt för en central motpart kan samtidigt vara av begränsad betydelse för en annan. Centrala motparter bör införa stabila interna system för att kartlägga de marknader som de är exponerade för och med hjälp av en gemensam uppsättning minimikrav fastställa extrema men möjliga förhållanden på varje identifierad marknad. De bör även göra en objektiv bedömning av risken att det uppstår påfrestningar på flera marknader samtidigt.

| (29) | För att säkra en lämplig och stabil organisationsstyrning bör de system som centrala motparter använder för att upptäcka extrema men möjliga marknadsförhållanden diskuteras i riskkommittén och godkännas av styrelsen. Systemen bör ses över minst en gång om året och resultaten diskuteras i riskkommittén för att därefter delges styrelsen. Översynen bör garantera att förändringar av storleken och koncentrationen i centrala motparters exponeringar, samt utvecklingen på de marknader där de är verksamma, beaktas i definitionen av extrema men möjliga marknadsförhållanden. Översynen bör emellertid inte vara ett substitut för den centrala motpartens löpande bedömning av obeståndsfondens tillräcklighet mot bakgrund av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

(29)

För att säkra en lämplig och stabil organisationsstyrning bör de system som centrala motparter använder för att upptäcka extrema men möjliga marknadsförhållanden diskuteras i riskkommittén och godkännas av styrelsen. Systemen bör ses över minst en gång om året och resultaten diskuteras i riskkommittén för att därefter delges styrelsen. Översynen bör garantera att förändringar av storleken och koncentrationen i centrala motparters exponeringar, samt utvecklingen på de marknader där de är verksamma, beaktas i definitionen av extrema men möjliga marknadsförhållanden. Översynen bör emellertid inte vara ett substitut för den centrala motpartens löpande bedömning av obeståndsfondens tillräcklighet mot bakgrund av marknadsutvecklingen.

| (30) | För att se till att de har en effektiv hantering av sin likviditetsrisk bör centrala motparter förpliktigas att införa ett system för hantering av likviditetsrisk. Systemet bör utgå från vilken typ av skyldigheter den centrala motparten har och omfatta dess verktyg för att bedöma sin likviditetsrisk, fastställa vilka likviditetspåfrestningar som kan uppstå och trygga tillräckliga likvida medel. |
| --- | --- |

(30)

För att se till att de har en effektiv hantering av sin likviditetsrisk bör centrala motparter förpliktigas att införa ett system för hantering av likviditetsrisk. Systemet bör utgå från vilken typ av skyldigheter den centrala motparten har och omfatta dess verktyg för att bedöma sin likviditetsrisk, fastställa vilka likviditetspåfrestningar som kan uppstå och trygga tillräckliga likvida medel.

| (31) | När centrala motparter bedömer om de har tillräckliga likvida medel, bör de vara skyldiga att bedöma medlens storlek och likviditet, samt den möjliga koncentrationsrisken hos dessa tillgångar. Det är viktigt att centrala motparter kan identifiera alla viktiga typer av likviditetsriskkoncentrationer hos sina tillgångar, så att deras likvida medel är omedelbart tillgängliga vid behov. Centrala motparter bör även beakta andra risker som beror på multipla kopplingar, inbördes beroenden och koncentrationer. |
| --- | --- |

(31)

När centrala motparter bedömer om de har tillräckliga likvida medel, bör de vara skyldiga att bedöma medlens storlek och likviditet, samt den möjliga koncentrationsrisken hos dessa tillgångar. Det är viktigt att centrala motparter kan identifiera alla viktiga typer av likviditetsriskkoncentrationer hos sina tillgångar, så att deras likvida medel är omedelbart tillgängliga vid behov. Centrala motparter bör även beakta andra risker som beror på multipla kopplingar, inbördes beroenden och koncentrationer.

| (32) | Eftersom likvida medel måste vara snabbt tillgängliga för dagshandel – eller till och med intradagshandel – kan en central motpart använda kontanta medel hos den utgivande centralbanken, kontanta medel hos kreditvärdiga affärsbanker, bindande kreditlöften, repor, lätt omsättbara säkerheter som hålls i depå, samt investeringar som är snabbt tillgängliga och kan omsättas i kontanta medel enligt en på förhand fastställd och mycket säker finansieringsöverenskommelse, även i ansträngda marknadslägen. Sådana kontanta medel och säkerheter bör bara ingå i de på förhand avtalade likvida medlen under vissa förhållanden. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom likvida medel måste vara snabbt tillgängliga för dagshandel – eller till och med intradagshandel – kan en central motpart använda kontanta medel hos den utgivande centralbanken, kontanta medel hos kreditvärdiga affärsbanker, bindande kreditlöften, repor, lätt omsättbara säkerheter som hålls i depå, samt investeringar som är snabbt tillgängliga och kan omsättas i kontanta medel enligt en på förhand fastställd och mycket säker finansieringsöverenskommelse, även i ansträngda marknadslägen. Sådana kontanta medel och säkerheter bör bara ingå i de på förhand avtalade likvida medlen under vissa förhållanden.

| (33) | För att ge centrala motparter nödvändiga incitament att vara försiktiga när de fastställer sina behov och att se till att beloppet hålls på en adekvat nivå, men samtidigt förebygga regelarbitrage, är det viktigt att fastställa en gemensam metod för beräkning och hållande av de särskilda egna medel som centrala motparter ska använda vid tillämpning av vattenfallsprincipen. Det är viktigt att medel som ska täcka obeståndsförluster hålls åtskilda och har en annan funktion än den centrala motpartens grundläggande kapitalkrav, som täcker andra risker som den centrala motparten kan vara exponerad mot. |
| --- | --- |

(33)

För att ge centrala motparter nödvändiga incitament att vara försiktiga när de fastställer sina behov och att se till att beloppet hålls på en adekvat nivå, men samtidigt förebygga regelarbitrage, är det viktigt att fastställa en gemensam metod för beräkning och hållande av de särskilda egna medel som centrala motparter ska använda vid tillämpning av vattenfallsprincipen. Det är viktigt att medel som ska täcka obeståndsförluster hålls åtskilda och har en annan funktion än den centrala motpartens grundläggande kapitalkrav, som täcker andra risker som den centrala motparten kan vara exponerad mot.

| (34) | För att trygga likvärdiga konkurrensvillkor mellan centrala motparter måste dessa använda en enhetlig metod för att beräkna de egna medel som ska användas vid tillämpning av vattenfallsprincipen. Om det stod centrala motparter fritt att tillämpa metoder som inte är tillräckligt tydliga, skulle resultaten bli mycket olika och uppmuntra regelarbitrage. Det är därför mycket viktigt att metoden inte ger utrymme för godtycklighet från de centrala motparternas sida. Det skulle därför vara lämpligt att ha en enkel procentsats (baserad på ett tydligt mått) och en tydlig metod som säkerställer att centrala motparter på ett enhetligt sätt beräknar andelen egna medel som ska användas vid tillämpning av vattenfallsprincipen vid obestånd. |
| --- | --- |

(34)

För att trygga likvärdiga konkurrensvillkor mellan centrala motparter måste dessa använda en enhetlig metod för att beräkna de egna medel som ska användas vid tillämpning av vattenfallsprincipen. Om det stod centrala motparter fritt att tillämpa metoder som inte är tillräckligt tydliga, skulle resultaten bli mycket olika och uppmuntra regelarbitrage. Det är därför mycket viktigt att metoden inte ger utrymme för godtycklighet från de centrala motparternas sida. Det skulle därför vara lämpligt att ha en enkel procentsats (baserad på ett tydligt mått) och en tydlig metod som säkerställer att centrala motparter på ett enhetligt sätt beräknar andelen egna medel som ska användas vid tillämpning av vattenfallsprincipen vid obestånd.

| (35) | En minimiuppsättning kriterier bör fastställas för att se till att godtagbara säkerheter är mycket likvida och snabbt och med minimal prispåverkan kan omsättas i kontanta medel. Kriterierna bör gälla för den som har utfärdat säkerheten, i vilken utsträckning den kan realiseras på marknaden och om värdet är korrelerat med kreditvärdigheten hos den medlem som har ställt säkerheten, för att ta hänsyn till eventuell korrelationsrisk. Centrala motparter bör vid behov även kunna tillämpa andra kriterier för att uppnå önskvärd stabilitet. |
| --- | --- |

(35)

En minimiuppsättning kriterier bör fastställas för att se till att godtagbara säkerheter är mycket likvida och snabbt och med minimal prispåverkan kan omsättas i kontanta medel. Kriterierna bör gälla för den som har utfärdat säkerheten, i vilken utsträckning den kan realiseras på marknaden och om värdet är korrelerat med kreditvärdigheten hos den medlem som har ställt säkerheten, för att ta hänsyn till eventuell korrelationsrisk. Centrala motparter bör vid behov även kunna tillämpa andra kriterier för att uppnå önskvärd stabilitet.

| (36) | Centrala motparter bör endast godta mycket likvida säkerheter med minimal kredit- och marknadsrisk. För att trygga att centrala motparters säkerheter alltid är mycket likvida, måste centrala motparter införa öppna och tillförlitliga riktlinjer och förfaranden för bedömning och löpande övervakning av att de tillgångar är likvida som godkänns som säkerhet. De måste också tillämpa lämpliga värderingsmetoder. I samma syfte bör centrala motparter också tillämpa koncentrationsgränser för att säkerheten ska förbli tillräckligt diversifierad och snabbt kunna likvideras utan större marknadsrisker för värdet. När de fastställer sin politik för godtagbara säkerheter och koncentrationsgränser bör de ta hänsyn till säkerheternas globala tillgänglighet med tanke på politikens potentiella makroekonomiska effekter. |
| --- | --- |

(36)

Centrala motparter bör endast godta mycket likvida säkerheter med minimal kredit- och marknadsrisk. För att trygga att centrala motparters säkerheter alltid är mycket likvida, måste centrala motparter införa öppna och tillförlitliga riktlinjer och förfaranden för bedömning och löpande övervakning av att de tillgångar är likvida som godkänns som säkerhet. De måste också tillämpa lämpliga värderingsmetoder. I samma syfte bör centrala motparter också tillämpa koncentrationsgränser för att säkerheten ska förbli tillräckligt diversifierad och snabbt kunna likvideras utan större marknadsrisker för värdet. När de fastställer sin politik för godtagbara säkerheter och koncentrationsgränser bör de ta hänsyn till säkerheternas globala tillgänglighet med tanke på politikens potentiella makroekonomiska effekter.

| (37) | För att undvika korrelationsrisk bör clearingmedlemmar i regel inte som säkerhet få använda sina egna värdepapper eller värdepapper som emitterats av en enhet i samma koncern. Centrala motparter bör emellertid få tillåta att clearingmedlemmar ställer säkerställda obligationer som säkerhet, om de är skyddade för det fall att emittenten skulle hamna på obestånd. Den underliggande säkerheten bör emellertid vara skild från emittenten på lämpligt sätt och uppfylla minimivillkoren för godtagbara säkerheter. En clearingmedlem bör inte emittera finansiella instrument främst för att de ska användas som säkerhet av en annan clearingmedlem. |
| --- | --- |

(37)

För att undvika korrelationsrisk bör clearingmedlemmar i regel inte som säkerhet få använda sina egna värdepapper eller värdepapper som emitterats av en enhet i samma koncern. Centrala motparter bör emellertid få tillåta att clearingmedlemmar ställer säkerställda obligationer som säkerhet, om de är skyddade för det fall att emittenten skulle hamna på obestånd. Den underliggande säkerheten bör emellertid vara skild från emittenten på lämpligt sätt och uppfylla minimivillkoren för godtagbara säkerheter. En clearingmedlem bör inte emittera finansiella instrument främst för att de ska användas som säkerhet av en annan clearingmedlem.

| (38) | Av hänsyn till den egna säkerheten bör centrala motparter bara godta affärsbanksgarantier som säkerhet efter en grundlig bedömning av garanten och av garantins rättsliga, avtalsrelaterade och operativa utformning. Centrala motparter bör undvika exponeringar utan säkerhet mot affärsbanker. Affärsbanksgarantier får därför bara godtas på stränga villkor. De villkoren uppfylls i regel på marknader som kännetecknas av en hög koncentration av affärsbanker som är villiga att bevilja icke-finansiella clearingmedlemmar krediter. I sådana fall bör därför en högre koncentrationsgräns tillåtas. |
| --- | --- |

(38)

Av hänsyn till den egna säkerheten bör centrala motparter bara godta affärsbanksgarantier som säkerhet efter en grundlig bedömning av garanten och av garantins rättsliga, avtalsrelaterade och operativa utformning. Centrala motparter bör undvika exponeringar utan säkerhet mot affärsbanker. Affärsbanksgarantier får därför bara godtas på stränga villkor. De villkoren uppfylls i regel på marknader som kännetecknas av en hög koncentration av affärsbanker som är villiga att bevilja icke-finansiella clearingmedlemmar krediter. I sådana fall bör därför en högre koncentrationsgräns tillåtas.

| (39) | För att begränsa sin marknadsrisk bör centrala motparter vara skyldiga att värdera sina säkerheter minst en gång om dagen. De bör tillämpa försiktigt beräknade värderingsavdrag som tar hänsyn till säkerhetens potentiella värdeminskning från den senaste omvärderingen till den tidpunkt, då den i ett ansträngt marknadsläge rimligen kan realiseras. Säkerhetens nivå bör dessutom ta hänsyn till den potentiella exponeringen mot korrelationsrisk. |
| --- | --- |

(39)

För att begränsa sin marknadsrisk bör centrala motparter vara skyldiga att värdera sina säkerheter minst en gång om dagen. De bör tillämpa försiktigt beräknade värderingsavdrag som tar hänsyn till säkerhetens potentiella värdeminskning från den senaste omvärderingen till den tidpunkt, då den i ett ansträngt marknadsläge rimligen kan realiseras. Säkerhetens nivå bör dessutom ta hänsyn till den potentiella exponeringen mot korrelationsrisk.

| (40) | Tillämpningen av värderingsavdrag bör göra det möjligt för centrala motparter att undvika stora och oförutsedda justeringar av säkerhetskraven och i möjligaste mån även konjunkturförstärkande effekter. |
| --- | --- |

(40)

Tillämpningen av värderingsavdrag bör göra det möjligt för centrala motparter att undvika stora och oförutsedda justeringar av säkerhetskraven och i möjligaste mån även konjunkturförstärkande effekter.

| (41) | För att undvika stora potentiella negativa priseffekter om säkerheterna måste realiseras under en kort tidsrymd bör centrala motparter inte koncentrera säkerheterna till ett begränsat antal emittenter eller ett begränsat antal tillgångar. Koncentrerade säkerhetspositioner bör av detta skäl inte betraktas som mycket likvida. |
| --- | --- |

(41)

För att undvika stora potentiella negativa priseffekter om säkerheterna måste realiseras under en kort tidsrymd bör centrala motparter inte koncentrera säkerheterna till ett begränsat antal emittenter eller ett begränsat antal tillgångar. Koncentrerade säkerhetspositioner bör av detta skäl inte betraktas som mycket likvida.

| (42) | Likviditets-, kredit- och marknadsrisk bör bedömas per portfölj och per finansiellt instrument. En koncentrerad portfölj kan ha en betydande negativ inverkan på säkerhetens likviditet eller på de finansiella instrument i vilka den centrala motparten kan investera sina finansiella medel, eftersom stora positioner i ett ansträngt marknadsläge förmodligen inte kan säljas utan att marknadspriset sjunker. Av samma skäl bör säkerheter som hålls av centrala motparter övervakas och värderas fortlöpande för att säkerställa att de fortfarande är likvida. |
| --- | --- |

(42)

Likviditets-, kredit- och marknadsrisk bör bedömas per portfölj och per finansiellt instrument. En koncentrerad portfölj kan ha en betydande negativ inverkan på säkerhetens likviditet eller på de finansiella instrument i vilka den centrala motparten kan investera sina finansiella medel, eftersom stora positioner i ett ansträngt marknadsläge förmodligen inte kan säljas utan att marknadspriset sjunker. Av samma skäl bör säkerheter som hålls av centrala motparter övervakas och värderas fortlöpande för att säkerställa att de fortfarande är likvida.

| (43) | Marknaderna för energiderivat har en särskilt stark koppling till spotmarknaderna för råvaror och på dessa derivatmarknader är andelen icke-finansiella clearingmedlemmar stor. På de marknaderna är ett betydande antal marknadsaktörer även producenter av den underliggande råvaran. Tillräcklig tillgång till säkerheter för att helt täcka garantier från affärsbanker kan kräva att dessa icke-finansiella clearingmedlemmar avyttrar sina nuvarande positioner i betydande grad eller hindra dem att fortsätta cleara sina positioner som direkta clearingmedlemmar hos en central motpart. Den processen kan orsaka störningar på energimarknaderna, när det gäller marknadsaktörernas likviditet och mångfald. Därför bör dess tillämpning senareläggas enligt en väl etablerad tidsram. |
| --- | --- |

(43)

Marknaderna för energiderivat har en särskilt stark koppling till spotmarknaderna för råvaror och på dessa derivatmarknader är andelen icke-finansiella clearingmedlemmar stor. På de marknaderna är ett betydande antal marknadsaktörer även producenter av den underliggande råvaran. Tillräcklig tillgång till säkerheter för att helt täcka garantier från affärsbanker kan kräva att dessa icke-finansiella clearingmedlemmar avyttrar sina nuvarande positioner i betydande grad eller hindra dem att fortsätta cleara sina positioner som direkta clearingmedlemmar hos en central motpart. Den processen kan orsaka störningar på energimarknaderna, när det gäller marknadsaktörernas likviditet och mångfald. Därför bör dess tillämpning senareläggas enligt en väl etablerad tidsram.

| (44) | För att se till att regelverket i förordning (EU) nr 648/2012 tillämpas på ett enhetligt sätt, bör samma krav ställas på alla sektorer i slutversionen av de regler som är tillämpliga på dem. Energiföretag verkar för närvarande enligt ett väl etablerat regelverk som det kommer att ta tid att anpassa till de nya krav som fastställs, detta för att undvika skadliga effekter på den reala ekonomin. Det anses därför vara önskvärt att fastställa en tillämpningstidpunkt för sådana typer av marknader som möjliggör en lämplig övergång från nuvarande marknadspraxis utan att i onödan påverka marknadens struktur och likviditet. |
| --- | --- |

(44)

För att se till att regelverket i förordning (EU) nr 648/2012 tillämpas på ett enhetligt sätt, bör samma krav ställas på alla sektorer i slutversionen av de regler som är tillämpliga på dem. Energiföretag verkar för närvarande enligt ett väl etablerat regelverk som det kommer att ta tid att anpassa till de nya krav som fastställs, detta för att undvika skadliga effekter på den reala ekonomin. Det anses därför vara önskvärt att fastställa en tillämpningstidpunkt för sådana typer av marknader som möjliggör en lämplig övergång från nuvarande marknadspraxis utan att i onödan påverka marknadens struktur och likviditet.

| (45) | Centrala motparters investeringspolitik bör lägga störst vikt vid principerna om bevarat kapitalvärde och maximal likviditet. Investeringspolitiken bör även förhindra att det uppstår intressekonflikter med den centrala motpartens affärsmässiga intressen. |
| --- | --- |

(45)

Centrala motparters investeringspolitik bör lägga störst vikt vid principerna om bevarat kapitalvärde och maximal likviditet. Investeringspolitiken bör även förhindra att det uppstår intressekonflikter med den centrala motpartens affärsmässiga intressen.

| (46) | För att säkerställa internationell enhetlighet bör princip 16 i CPSS-Ioscos principer beaktas vid de kriterier som finansiella instrument ska uppfylla för att betraktas som godtagbara investeringar för den centrala motparten. Centrala motparter bör särskilt vara skyldiga att ställa hårda krav på emittenten av det finansiella instrumentet, det finansiella instrumentets överlåtbarhet och dess kredit-, marknads-, volatilitets- och valutarisk. Centrala motparter bör se till att de inte undergräver åtgärder som har vidtagits för att begränsa deras investeringars riskexponering genom att ha överdrivet stora exponeringar mot enskilda finansiella instrument, typer av finansiella instrument, enskilda emittenter, typer av emittenter eller enskilda förvaringsinstitut. |
| --- | --- |

(46)

För att säkerställa internationell enhetlighet bör princip 16 i CPSS-Ioscos principer beaktas vid de kriterier som finansiella instrument ska uppfylla för att betraktas som godtagbara investeringar för den centrala motparten. Centrala motparter bör särskilt vara skyldiga att ställa hårda krav på emittenten av det finansiella instrumentet, det finansiella instrumentets överlåtbarhet och dess kredit-, marknads-, volatilitets- och valutarisk. Centrala motparter bör se till att de inte undergräver åtgärder som har vidtagits för att begränsa deras investeringars riskexponering genom att ha överdrivet stora exponeringar mot enskilda finansiella instrument, typer av finansiella instrument, enskilda emittenter, typer av emittenter eller enskilda förvaringsinstitut.

| (47) | Centrala motparters användning av derivat utsätter dem för ytterligare kredit- och marknadsrisker och det är därför nödvändigt att fastställa ett begränsat antal omständigheter under vilka centrala motparter får göra derivatplaceringar. Eftersom centrala motparter bör eftersträva en neutral position när det gäller marknadsrisk, är de enda risker som centrala motparter bör behöva säkra de som rör de säkerheter som de godtar eller risker till följd av att en clearingmedlem hamnar på obestånd. Risker med de säkerheter som en central motpart godtar kan hanteras på ett tillfredsställande sätt genom värderingsavdrag och det anses inte vara nödvändigt för centrala motparter att här använda derivat. Derivat bör centrala motparter bara använda för att hantera likviditetsrisker vid exponeringar mot olika valutor och vid säkring av portföljen för en clearingmedlem på obestånd, samt bara om sådan användning förutses i den centrala motpartens förfaranden för hantering av obestånd. |
| --- | --- |

(47)

Centrala motparters användning av derivat utsätter dem för ytterligare kredit- och marknadsrisker och det är därför nödvändigt att fastställa ett begränsat antal omständigheter under vilka centrala motparter får göra derivatplaceringar. Eftersom centrala motparter bör eftersträva en neutral position när det gäller marknadsrisk, är de enda risker som centrala motparter bör behöva säkra de som rör de säkerheter som de godtar eller risker till följd av att en clearingmedlem hamnar på obestånd. Risker med de säkerheter som en central motpart godtar kan hanteras på ett tillfredsställande sätt genom värderingsavdrag och det anses inte vara nödvändigt för centrala motparter att här använda derivat. Derivat bör centrala motparter bara använda för att hantera likviditetsrisker vid exponeringar mot olika valutor och vid säkring av portföljen för en clearingmedlem på obestånd, samt bara om sådan användning förutses i den centrala motpartens förfaranden för hantering av obestånd.

| (48) | Av hänsyn till centrala motparters säkerhet bör de bara få hålla kontanta medel i form av inlåning utan säkerhet och i minimala belopp. För att säkra sin likviditet bör centrala motparter alltid se till att de är tillräckligt skyddade mot likviditetsrisk. |
| --- | --- |

(48)

Av hänsyn till centrala motparters säkerhet bör de bara få hålla kontanta medel i form av inlåning utan säkerhet och i minimala belopp. För att säkra sin likviditet bör centrala motparter alltid se till att de är tillräckligt skyddade mot likviditetsrisk.

| (49) | Det är nödvändigt att fastställa stränga krav på stress- och utfallstester för att se till att centrala motparters modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk fungerar vid alla risker som centrala motparter är exponerade mot, så att de vid varje tidpunkt har tillräckliga resurser för att täcka dessa risker. |
| --- | --- |

(49)

Det är nödvändigt att fastställa stränga krav på stress- och utfallstester för att se till att centrala motparters modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk fungerar vid alla risker som centrala motparter är exponerade mot, så att de vid varje tidpunkt har tillräckliga resurser för att täcka dessa risker.

| (50) | För att se till att kraven på centrala motparter tillämpas på ett enhetligt sätt är det nödvändigt att fastställa detaljerade bestämmelser om vilka typer av både stress- och utfallstester som ska utföras. Det krävs ett kriteriebaserat angreppssätt för att ta hänsyn till den mängd värdepappers- och derivatkontrakt som kan komma att clearas i framtiden, beakta skillnaderna mellan centrala motparters sätt att bedriva verksamhet och hantera risker, vara öppen mot framtiden och de nya risker som kommer att behöva hanteras samt skapa tillräcklig flexibilitet. |
| --- | --- |

(50)

För att se till att kraven på centrala motparter tillämpas på ett enhetligt sätt är det nödvändigt att fastställa detaljerade bestämmelser om vilka typer av både stress- och utfallstester som ska utföras. Det krävs ett kriteriebaserat angreppssätt för att ta hänsyn till den mängd värdepappers- och derivatkontrakt som kan komma att clearas i framtiden, beakta skillnaderna mellan centrala motparters sätt att bedriva verksamhet och hantera risker, vara öppen mot framtiden och de nya risker som kommer att behöva hanteras samt skapa tillräcklig flexibilitet.

| (51) | För att validera en central motparts modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk är det viktigt att anlita en lämplig oberoende part, så att eventuella korrigerande åtgärder kan fastställas och vidtas före genomförandet och för att undvika väsentliga intressekonflikter. Den oberoende parten bör vara tillräckligt fristående från den del av den centrala motpartens verksamhet som utvecklar, genomför och kommer att tillämpa den modell eller den politik som granskas och bör inte ha någon väsentlig intressekonflikt. Villkoren kan antingen uppfyllas av en intern part med separata rapporteringsvägar eller av en extern part. |
| --- | --- |

(51)

För att validera en central motparts modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk är det viktigt att anlita en lämplig oberoende part, så att eventuella korrigerande åtgärder kan fastställas och vidtas före genomförandet och för att undvika väsentliga intressekonflikter. Den oberoende parten bör vara tillräckligt fristående från den del av den centrala motpartens verksamhet som utvecklar, genomför och kommer att tillämpa den modell eller den politik som granskas och bör inte ha någon väsentlig intressekonflikt. Villkoren kan antingen uppfyllas av en intern part med separata rapporteringsvägar eller av en extern part.

| (52) | Olika delar av en central motparts finansiella medel, i synnerhet marginalsäkerheter, obeståndsfonder och andra finansiella medel, är avsedda att tillgodose olika scenarier och mål. Det är därför nödvändigt att fastställa särskilda krav som tar hänsyn till dessa mål och säkerställer en enhetlig tillämpning mellan centrala motparter. Vid bedömningen av nödvändig täckning bör den centrala motparten inte netta bort exponeringar mellan clearingmedlemmar på obestånd för att undvika att minska de potentiella effekter som dessa exponeringar kan få. |
| --- | --- |

(52)

Olika delar av en central motparts finansiella medel, i synnerhet marginalsäkerheter, obeståndsfonder och andra finansiella medel, är avsedda att tillgodose olika scenarier och mål. Det är därför nödvändigt att fastställa särskilda krav som tar hänsyn till dessa mål och säkerställer en enhetlig tillämpning mellan centrala motparter. Vid bedömningen av nödvändig täckning bör den centrala motparten inte netta bort exponeringar mellan clearingmedlemmar på obestånd för att undvika att minska de potentiella effekter som dessa exponeringar kan få.

| (53) | De olika typer av finansiella instrument som centrala motparter får cleara är föremål för olika specifika risker. Centrala motparter bör därför åläggas att i sina modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk beakta alla risker som är relevanta på de marknader på vilka de tillhandahåller clearing, för att på ett tillfredsställande sätt mäta sin potentiella framtida exponering. För att dessa risker verkligen ska beaktas bör kraven på stresstester innefatta instrumentspecifika risker som är relevanta för olika typer av finansiella instrument. |
| --- | --- |

(53)

De olika typer av finansiella instrument som centrala motparter får cleara är föremål för olika specifika risker. Centrala motparter bör därför åläggas att i sina modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk beakta alla risker som är relevanta på de marknader på vilka de tillhandahåller clearing, för att på ett tillfredsställande sätt mäta sin potentiella framtida exponering. För att dessa risker verkligen ska beaktas bör kraven på stresstester innefatta instrumentspecifika risker som är relevanta för olika typer av finansiella instrument.

| (54) | För att se till att dess modell för beräkning av initialsäkerheter på ett tillfredsställande sätt avspeglar dess potentiella exponeringar bör en central motpart, förutom de dagliga utfallstesterna av marginalsäkerheternas täckning för kontroll av deras tillräcklighet, även utfallstesta viktiga parametrar och antaganden i modellen. Detta är nödvändigt för att se till att centrala motparters modeller ger en korrekt beräkning av initialsäkerheten. |
| --- | --- |

(54)

För att se till att dess modell för beräkning av initialsäkerheter på ett tillfredsställande sätt avspeglar dess potentiella exponeringar bör en central motpart, förutom de dagliga utfallstesterna av marginalsäkerheternas täckning för kontroll av deras tillräcklighet, även utfallstesta viktiga parametrar och antaganden i modellen. Detta är nödvändigt för att se till att centrala motparters modeller ger en korrekt beräkning av initialsäkerheten.

| (55) | Stränga känslighetsanalyser av behovet av marginalsäkerheter kan bli ännu viktigare när marknaderna är illikvida eller volatila och bör användas för att skatta effekterna av olika viktiga modellparametrar. Känslighetsanalyser är ett viktigt verktyg för att blottlägga dolda brister som inte kan upptäckas med hjälp av utfallstester. |
| --- | --- |

(55)

Stränga känslighetsanalyser av behovet av marginalsäkerheter kan bli ännu viktigare när marknaderna är illikvida eller volatila och bör användas för att skatta effekterna av olika viktiga modellparametrar. Känslighetsanalyser är ett viktigt verktyg för att blottlägga dolda brister som inte kan upptäckas med hjälp av utfallstester.

| (56) | Underlåtenhet att utföra regelbundna stress- och utfallstester kan leda till att en central motparts finansiella och likvida medel inte är tillräckliga för att täcka de faktiska risker som den är exponerad mot. Med lämpliga tester blir det även möjligt för centrala motparters modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk att snabbt hantera förändringar på marknaderna och nya risker. Centrala motparter bör därför snabbt utnyttja testresultaten till att se över sina modeller, metoder och hanteringsförfaranden för likviditetsrisker. |
| --- | --- |

(56)

Underlåtenhet att utföra regelbundna stress- och utfallstester kan leda till att en central motparts finansiella och likvida medel inte är tillräckliga för att täcka de faktiska risker som den är exponerad mot. Med lämpliga tester blir det även möjligt för centrala motparters modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk att snabbt hantera förändringar på marknaderna och nya risker. Centrala motparter bör därför snabbt utnyttja testresultaten till att se över sina modeller, metoder och hanteringsförfaranden för likviditetsrisker.

| (57) | Genom att konstruera modeller för extrema marknadsförhållanden kan det bli lättare för centrala motparter att klarlägga begränsningarna hos sina nuvarande modeller, system för hantering av likviditetsrisk och finansiella och likvida medel. Detta förutsätter emellertid ett gott omdöme från den centrala motpartens sida, när modeller konstrueras för olika marknader och produkter. Omvända stresstester bör betraktas som ett bra verktyg, om än inte det viktigaste, för att skatta de finansiella medlens lämpliga nivå. |
| --- | --- |

(57)

Genom att konstruera modeller för extrema marknadsförhållanden kan det bli lättare för centrala motparter att klarlägga begränsningarna hos sina nuvarande modeller, system för hantering av likviditetsrisk och finansiella och likvida medel. Detta förutsätter emellertid ett gott omdöme från den centrala motpartens sida, när modeller konstrueras för olika marknader och produkter. Omvända stresstester bör betraktas som ett bra verktyg, om än inte det viktigaste, för att skatta de finansiella medlens lämpliga nivå.

| (58) | Det är mycket viktigt att clearingmedlemmar, kunder och andra relevanta intressenter deltar i simuleringsövningar för att testa centrala motparters förfaranden vid obestånd för att se till att de har de insikter och den operativa kapacitet som krävs för att framgångsrikt hantera obestånd. Simuleringsövningar bör återge ett obeståndsscenario för att tydliggöra roller och skyldigheter för clearingmedlemmar, kunder och andra relevanta intressenter. Det är även viktigt att centrala motparter har lämpliga mekanismer så att de kan fastställa om det krävs korrigerande åtgärder och upptäcka bristande klarhet eller utrymme för godtycklighet i deras regler och rutiner. Det är särskilt viktigt att testa centrala motparters förfaranden för hantering av obestånd, om dessa utgår från att clearingmedlemmar eller tredje parter som inte är på obestånd ska hjälpa till under stängningsprocessen och om förfarandena vid obestånd aldrig har prövats vid ett verkligt obestånd. |
| --- | --- |

(58)

Det är mycket viktigt att clearingmedlemmar, kunder och andra relevanta intressenter deltar i simuleringsövningar för att testa centrala motparters förfaranden vid obestånd för att se till att de har de insikter och den operativa kapacitet som krävs för att framgångsrikt hantera obestånd. Simuleringsövningar bör återge ett obeståndsscenario för att tydliggöra roller och skyldigheter för clearingmedlemmar, kunder och andra relevanta intressenter. Det är även viktigt att centrala motparter har lämpliga mekanismer så att de kan fastställa om det krävs korrigerande åtgärder och upptäcka bristande klarhet eller utrymme för godtycklighet i deras regler och rutiner. Det är särskilt viktigt att testa centrala motparters förfaranden för hantering av obestånd, om dessa utgår från att clearingmedlemmar eller tredje parter som inte är på obestånd ska hjälpa till under stängningsprocessen och om förfarandena vid obestånd aldrig har prövats vid ett verkligt obestånd.

| (59) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lagt fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(59)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska tillsynsstandarder som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lagt fram för kommissionen.

| (60) | Innan Esma lade fram de förslag till tekniska standarder som denna förordning grundar sig på, samrådde den i relevanta fall med Europeiska bankmyndigheten (EBA), Europeiska systemrisknämnden och medlemmarna i ECBS. Esma har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (4) genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska tillsynsstandarder. Den har också analyserat potentiella kostnader respektive nytta och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

(60)

Innan Esma lade fram de förslag till tekniska standarder som denna förordning grundar sig på, samrådde den i relevanta fall med Europeiska bankmyndigheten (EBA), Europeiska systemrisknämnden och medlemmarna i ECBS. Esma har i enlighet med artikel 10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (4) genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska tillsynsstandarder. Den har också analyserat potentiella kostnader respektive nytta och begärt in ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNT

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

1.   basrisk: den risk som uppstår till följd av att rörelserna mellan två eller flera tillgångar eller kontrakt som clearas av en central motpart inte helt korrelerar med varandra.

2.   konfidensintervall: procentförändring av exponeringarna mot varje finansiellt instrument som clearats under en viss historisk period som en central motpart är skyldig att täcka under en viss likvideringsperiod.

3.   convenience yield: nyttan av att direkt äga en fysisk råvara, vilken påverkas både av marknadsläge och t.ex. lagringskostnader.

4.   säkerheter: de säkerheter som avses i artikel 41 i förordning (EU) nr 648/2012 och som kan bestå av initialsäkerheter och variationssäkerheter.

5.   initialsäkerhet: marginalsäkerhet som centrala motparter kräver för att täcka potentiell framtida exponering mot de clearingmedlemmar som ställer säkerheten och, i förekommande fall, centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse under tiden mellan det senaste uttaget av säkerheter och likvideringen av positioner när en clearingmedlem eller en icke-samverkande central motpart har hamnat på obestånd.

6.   variationssäkerhet: säkerheter som krävs eller betalas ut för att spegla aktuella exponeringar till följd av faktiska marknadsprisförändringar.

7.   risk för plötsligt obestånd: risken att en motpart eller emittent plötsligt hamnar på obestånd, innan marknaden hunnit kalkylera för den ökade obeståndsrisken.

8.   likvideringsperiod: den tidsperiod som används för att beräkna de marginalsäkerheter som den centrala motparten anser krävs för att hantera exponeringen mot en medlem på obestånd och under vilken den centrala motparten är exponerad mot marknadsrisk i samband med hanteringen av den medlemmens positioner.

9.   historisk period: tidsrymden för beräkning av historisk volatilitet.

10.   testundantag: resultatet av ett test som visar att en central motparts modell eller system för likviditetsriskhantering inte resulterade i avsedd täckning.

11.   korrelationsrisk: den risk som uppstår till följd av exponering mot en motpart eller emittent när den säkerhet som motparten ställer eller emittenten emitterar är starkt korrelerad till dess kreditrisk.

KAPITEL II

GODKÄNNANDE AV CENTRALA MOTPARTER FRÅN TREDJELÄNDER

(Artikel 25 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 2

Information som ska lämnas till Esma för godkännande av en central motpart

En ansökan om godkännande från en central motpart med säte i ett tredjeland ska åtminstone innehålla följande uppgifter:

| a) | Den juridiska personens fullständiga namn. |
| --- | --- |

a)

Den juridiska personens fullständiga namn.

| b) | Namn på aktieägare eller medlemmar med kvalificerade innehav. |
| --- | --- |

b)

Namn på aktieägare eller medlemmar med kvalificerade innehav.

| c) | En förteckning över medlemsstater i vilka den planerar erbjuda sina tjänster. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över medlemsstater i vilka den planerar erbjuda sina tjänster.

| d) | Vilka klasser av finansiella instrument som clearas. |
| --- | --- |

d)

Vilka klasser av finansiella instrument som clearas.

| e) | Närmare uppgifter som ska återges på Esmas webbplats i enlighet med artikel 88.1 e i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

e)

Närmare uppgifter som ska återges på Esmas webbplats i enlighet med artikel 88.1 e i förordning (EU) nr 648/2012.

| f) | Närmare uppgifter om dess finansiella medel, i vilken form de innehas och med vilka metoder de förvaltas, samt arrangemang för att skydda dem, bl.a. förfaranden för hantering av obestånd. |
| --- | --- |

f)

Närmare uppgifter om dess finansiella medel, i vilken form de innehas och med vilka metoder de förvaltas, samt arrangemang för att skydda dem, bl.a. förfaranden för hantering av obestånd.

| g) | Närmare uppgifter om metod som används för marginalsäkerheter och för att beräkna obeståndsfonden. |
| --- | --- |

g)

Närmare uppgifter om metod som används för marginalsäkerheter och för att beräkna obeståndsfonden.

| h) | En förteckning över godtagbara säkerheter. |
| --- | --- |

h)

En förteckning över godtagbara säkerheter.

| i) | De värden – om nödvändigt beräknade värden – som clearas eller kommer att clearas av den ansökande centrala motparten, fördelat på enskilda unionsvalutor. |
| --- | --- |

i)

De värden – om nödvändigt beräknade värden – som clearas eller kommer att clearas av den ansökande centrala motparten, fördelat på enskilda unionsvalutor.

| j) | Resultat av stresstester och utfallstester utförda under det år som föregår ansökan. |
| --- | --- |

j)

Resultat av stresstester och utfallstester utförda under det år som föregår ansökan.

| k) | Den centrala motpartens regler och interna rutiner, med handlingar som styrker att alla gällande krav i det berörda tredjelandet efterlevs. |
| --- | --- |

k)

Den centrala motpartens regler och interna rutiner, med handlingar som styrker att alla gällande krav i det berörda tredjelandet efterlevs.

| l) | Närmare uppgifter om eventuell utkontraktering. |
| --- | --- |

l)

Närmare uppgifter om eventuell utkontraktering.

| m) | Närmare uppgifter om separeringsarrangemang, deras rättsliga korrekthet och möjligheterna att upprätthålla dem. |
| --- | --- |

m)

Närmare uppgifter om separeringsarrangemang, deras rättsliga korrekthet och möjligheterna att upprätthålla dem.

| n) | Närmare uppgifter om den centrala motpartens godkännandekrav och villkor för att tillfälligt upphäva och avsluta medlemskap. |
| --- | --- |

n)

Närmare uppgifter om den centrala motpartens godkännandekrav och villkor för att tillfälligt upphäva och avsluta medlemskap.

| o) | Närmare uppgifter om samverkansöverenskommelser, inbegripet den information som har lämnats till den behöriga tredjelandsmyndigheten för att denna ska kunna bedöma överenskommelsen. |
| --- | --- |

o)

Närmare uppgifter om samverkansöverenskommelser, inbegripet den information som har lämnats till den behöriga tredjelandsmyndigheten för att denna ska kunna bedöma överenskommelsen.

KAPITEL III

ORGANISATIONSKRAV

(Artikel 26 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 3

Organisationsstyrning

1.   Huvuddragen i den centrala motpartens organisationsstyrning som avgör dess organisationsstruktur, samt klart angiven och väl dokumenterad politik, förfaranden och processer som ska följas av styrelsen och den högsta ledningen, ska innehålla följande:

| a) | Styrelsens och eventuella styrelsekommittéers sammansättning, funktion och skyldigheter. |
| --- | --- |

a)

Styrelsens och eventuella styrelsekommittéers sammansättning, funktion och skyldigheter.

| b) | Ledningens roll och skyldigheter. |
| --- | --- |

b)

Ledningens roll och skyldigheter.

| c) | Den högsta ledningens struktur. |
| --- | --- |

c)

Den högsta ledningens struktur.

| d) | Rapporteringsvägar mellan den högsta ledningen och styrelsen. |
| --- | --- |

d)

Rapporteringsvägar mellan den högsta ledningen och styrelsen.

| e) | Förfaranden vid utnämning av styrelseledamöter och den högsta ledningen. |
| --- | --- |

e)

Förfaranden vid utnämning av styrelseledamöter och den högsta ledningen.

| f) | Utformningen av riskhantering, funktionen för regelefterlevnad och interna kontrollfunktioner. |
| --- | --- |

f)

Utformningen av riskhantering, funktionen för regelefterlevnad och interna kontrollfunktioner.

| g) | Processer för att säkerställa ansvarighet i förhållande till berörda parter. |
| --- | --- |

g)

Processer för att säkerställa ansvarighet i förhållande till berörda parter.

2.   Centrala motparter ska ha tillräckliga personalresurser för att kunna fullgöra alla skyldigheter som följer av denna förordning och förordning (EU) nr 648/2012. Centrala motparter får inte dela personalresurser med andra koncernenheter, såvida det inte sker enligt villkoren för utkontraktering i artikel 35 i förordning (EU) nr 648/2012.

3.   Centrala motparter ska fastställa en tydlig, konsekvent och väl dokumenterad ansvarsfördelning. Centrala motparter ska se till att olika personer fungerar som riskhanteringschef, chef för regelefterlevnad och teknisk chef, att de är anställda på den centrala motparten och att de har eget ansvar för funktionen.

4.   Centrala motparter som ingår i en koncern ska ta hänsyn till koncernens eventuella påverkan på dess organisationsstyrning, till exempel om den är tillräckligt oberoende för att kunna fullgöra sina lagstadgade skyldigheter som en separat juridisk person och om dess oberoende kan äventyras av koncernstrukturen eller av att styrelseledamöter även sitter i styrelsen för andra enheter inom samma koncern. Sådana centrala motparter ska framför allt överväga att införa särskilda förfaranden för att förhindra och hantera intressekonflikter, till exempel i samband med utkontraktering.

5.   Om centrala motparter har en dualistisk styrningsmodell, ska den roll och de skyldigheter som styrelsen ska ha enligt denna förordning och förordning (EU) nr 648/2012 på lämpligt sätt fördelas mellan kontrollorganet och ledningsorganet.

6.   Riktlinjer, förfaranden, system och kontroller när det gäller riskhantering ska ingå i ett sammanhållet och konsekvent regelverk för organisationsstyrning som regelbundet ska granskas och uppdateras.

Artikel 4

Riskhantering och interna kontrollmekanismer

1.   Centrala motparter ska ha ett sunt system för att hantera alla väsentliga risker som de är eller kan bli exponerade mot. Centrala motparter ska fastställa dokumenterade riktlinjer, förfaranden och system för att kartlägga, mäta, övervaka och hantera sådana risker. När centrala motparter fastställer riktlinjer, förfaranden och system för riskhantering, ska de utformas så att clearingmedlemmar hanterar och begränsar de risker som de utgör för dessa centrala motparter på rätt sätt.

2.   Centrala motparter ska ha en samlad och heltäckande syn på alla relevanta risker. Det handlar om risker som de utsätter clearingmedlemmar för eller vice versa, i möjligaste mån även kunder och andra enheter, till exempel men inte bara centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse, värdepappersavvecklings- och betalningssystem, avvecklingsbanker, likviditetsförsörjare, värdepapperscentraler, handelsplatser som används av den centrala motparten och andra kritiska tjänsteleverantörer.

3.   Centrala motparter ska utveckla lämpliga riskhanteringsverktyg för att kunna hantera och rapportera alla relevanta risker. Det handlar bl.a. om att klarlägga och hantera beroenden mellan system, marknader och annat. Om en central motpart tillhandahåller tjänster med anknytning till clearing som har en annorlunda riskprofil och potentiellt utsätter den för betydande extra risker, ska den centrala motparten hantera dessa risker på ett adekvat sätt. Den centrala motparten kan t.ex. juridiskt skilja de extra tjänster som den tillhandahåller från kärnverksamheten.

4.   Organisationsstyrningen ska garantera att en central motparts styrelse har det yttersta ansvaret och kan ställas till svars för hanteringen av den centrala motpartens risker. Styrelsen ska definiera, skatta och dokumentera den centrala motpartens lämpliga risktoleransnivå och risktålighet. Styrelsen och den högsta ledningen ska se till att den centrala motpartens riktlinjer, förfaranden och kontroller är förenliga med dess risktolerans och risktålighet och att de anger hur den ska klarlägga, rapportera, övervaka och hantera risker.

5.   Centrala motparter ska ha stabila informations- och riskkontrollsystem så att de, och i förekommande fall deras clearingmedlemmar, i möjligaste mån även deras kunder, i god tid kan få information och vidta lämpliga riskhanteringsåtgärder. Systemen ska åtminstone säkerställa en kontinuerlig övervakning av kredit- och likviditetsexponeringar för den centrala motparten och clearingmedlemmarna, i möjligaste mån även kunderna.

6.   Centrala motparter ska se till att riskhanteringsfunktionen har nödvändiga befogenheter, resurser, sakkunskap och tillgång till all nödvändig information och att den är tillräckligt oberoende i förhållande till den centrala motpartens övriga funktioner. Den centrala motpartens riskhanteringschef ska genomföra riskhanteringssystemet, inbegripet de riktlinjer och förfaranden som styrelsen har fastställt.

7.   Centrala motparter ska ha adekvata interna kontrollmekanismer som hjälper styrelsen att kontrollera och bedöma om dess riktlinjer, förfaranden och system för riskhantering är tillräckliga och effektiva. Exempel på sådana mekanismer är goda administrativa rutiner och redovisningsrutiner, en stark funktion för regelefterlevnad och en oberoende intern revisions- och validerings- eller granskningsfunktion.

8.   Centrala motparters bokslut ska upprättas årligen och revideras av lagstadgade revisorer eller revisionsbyråer som de definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG (5).

Artikel 5

Riktlinjer och rutiner för regelefterlevnad

1.   Centrala motparter ska fastställa, genomföra och upprätthålla adekvata riktlinjer och rutiner för att upptäcka risker för att den centrala motparten och dess anställda inte fullgör skyldigheterna enligt denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012, samt risker i samband med detta, och införa adekvata åtgärder och förfaranden för att minimera sådana risker och göra det möjligt för behöriga myndigheter att utöva sina befogenheter enligt dessa förordningar på ett effektivt sätt.

2.   Centrala motparter ska se till att deras regler, rutiner och avtal är tydliga och fullständiga, att de uppfyller kraven i denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012, samt alla andra tillämpliga regel- och tillsynskrav.

Centrala motparters regler, rutiner och avtal ska dokumenteras skriftligen eller på andra varaktiga medier. Regler, rutiner och avtal, samt eventuella underlag, ska vara korrekta, uppdaterade och tillgängliga för behöriga myndigheter, clearingmedlemmar och, i förekommande fall, kunder.

Centrala motparter ska göra analyser för att kontrollera att deras regler, rutiner och avtal är sunda. Vid behov ska oberoende juridiska utlåtanden inhämtas för dessa analyser. Centrala motparter ska ha ett förfarande för att föreslå och genomföra ändringar av deras regler och rutiner och innan väsentliga ändringar genomförs samråda med alla berörda clearingmedlemmar, samt överlämna de planerade ändringarna till den behöriga myndigheten.

3.   När de utformar sina regler, rutiner och avtal ska centrala motparter beakta relevanta lagstadgade principer, branschstandarder och marknadsprotokoll, och tydligt ange när sådan praxis har beaktats i den dokumentation som anger rättigheter och skyldigheter för den centrala motparten, dess clearingmedlemmar och andra relevanta tredje parter.

4.   Centrala motparter ska kartlägga och analysera potentiella konflikter som rör rättsfrågor och utforma regler och rutiner för att begränsa den rättsliga risk som de ger upphov till. Vid behov ska oberoende juridiska utlåtanden inhämtas för dessa analyser.

Centrala motparter ska i sina regler och rutiner tydligt ange vilken lag som ska tillämpas på varje aspekt av verksamheten.

Artikel 6

Funktion för regelefterlevnad

1.   En central motpart ska inrätta och upprätthålla en permanent och effektiv funktion för regelefterlevnad som ska vara oberoende av dess övriga funktioner. Den ska se till att funktionen för regelefterlevnad har nödvändiga befogenheter, resurser, sakkunskap och tillgång till all relevant information.

När funktionen för regelefterlevnad inrättas, ska centrala motparter ta hänsyn till verksamhetens karaktär, omfattning och komplexitet, samt till vilken karaktär och spännvidd de tjänster och aktiviteter har som utförs i samband med denna verksamhet.

2.   Chefen för regelefterlevnad ska åtminstone ansvara för följande:

| a) | Regelbundet övervaka och bedöma om de åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 5.4 är adekvata och effektiva, samt de åtgärder som vidtas om den centrala motparten brister i fullgörandet av sina skyldigheter. |
| --- | --- |

a)

Regelbundet övervaka och bedöma om de åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 5.4 är adekvata och effektiva, samt de åtgärder som vidtas om den centrala motparten brister i fullgörandet av sina skyldigheter.

| b) | Omsätta de riktlinjer och rutiner för regelefterlevnad som har fastställts av den högsta ledningen och styrelsen. |
| --- | --- |

b)

Omsätta de riktlinjer och rutiner för regelefterlevnad som har fastställts av den högsta ledningen och styrelsen.

| c) | Ge dem som utför den centrala motpartens tjänster och aktiviteter råd och hjälp att följa kraven enligt denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012, samt i förekommande fall andra regelkrav. |
| --- | --- |

c)

Ge dem som utför den centrala motpartens tjänster och aktiviteter råd och hjälp att följa kraven enligt denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012, samt i förekommande fall andra regelkrav.

| d) | Regelbundet ge styrelsen rapporter om den centrala motpartens och dess anställdas uppfyllande av kraven i denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012. |
| --- | --- |

d)

Regelbundet ge styrelsen rapporter om den centrala motpartens och dess anställdas uppfyllande av kraven i denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012 och genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012.

| e) | Fastställa rutiner för att effektivt åtgärda fall av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

e)

Fastställa rutiner för att effektivt åtgärda fall av bristande efterlevnad.

| f) | Se till att relevanta personer som arbetar med funktionen för regelefterlevnad inte arbetar med utförandet av de tjänster och aktiviteter som de övervakar och att sådana personers eventuella intressekonflikter upptäcks och undanröjs. |
| --- | --- |

f)

Se till att relevanta personer som arbetar med funktionen för regelefterlevnad inte arbetar med utförandet av de tjänster och aktiviteter som de övervakar och att sådana personers eventuella intressekonflikter upptäcks och undanröjs.

Artikel 7

Organisationsstruktur och separata rapporteringsvägar

1.   Centrala motparter ska fastställa styrelsens, den högsta ledningens och eventuella styrelsekommittéers sammansättning, roll och skyldigheter. Dessa arrangemang ska vara utförligt beskrivna och väl dokumenterade. Styrelsen ska åtminstone inrätta en revisionskommitté och en ersättningskommitté. Den riskkommitté som ska inrättas i enlighet med artikel 28 i förordning (EU) nr 648/2012 ska vara en rådgivande styrelsekommitté.

2.   Styrelsen ska åtminstone ansvara för följande:

| a) | Fastställa tydliga mål och strategier för den centrala motparten. |
| --- | --- |

a)

Fastställa tydliga mål och strategier för den centrala motparten.

| b) | Effektivt övervaka den högsta ledningen. |
| --- | --- |

b)

Effektivt övervaka den högsta ledningen.

| c) | Fastställa en lämplig ersättningspolitik. |
| --- | --- |

c)

Fastställa en lämplig ersättningspolitik.

| d) | Inrätta och övervaka en riskhanteringsfunktion. |
| --- | --- |

d)

Inrätta och övervaka en riskhanteringsfunktion.

| e) | Övervaka funktionen för regelefterlevnad och intern kontroll. |
| --- | --- |

e)

Övervaka funktionen för regelefterlevnad och intern kontroll.

| f) | Övervaka utkontraktering. |
| --- | --- |

f)

Övervaka utkontraktering.

| g) | Övervaka uppfyllandet av kraven i denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012, genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012 och alla andra regel- och tillsynskrav. |
| --- | --- |

g)

Övervaka uppfyllandet av kraven i denna förordning, förordning (EU) nr 648/2012, genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012 och alla andra regel- och tillsynskrav.

| h) | Ansvarigheten inför aktieägare, ägare, medarbetare, clearingmedlemmar, kunder och andra relevanta intressenter. |
| --- | --- |

h)

Ansvarigheten inför aktieägare, ägare, medarbetare, clearingmedlemmar, kunder och andra relevanta intressenter.

3.   Den högsta ledningen ska åtminstone ansvara för följande:

| a) | Se till att den centrala motpartens verksamhet överensstämmer med de mål och den strategi som styrelsen har fastställt. |
| --- | --- |

a)

Se till att den centrala motpartens verksamhet överensstämmer med de mål och den strategi som styrelsen har fastställt.

| b) | Utforma och inrätta rutiner för regelefterlevnad och intern kontroll som främjar den centrala motpartens mål. |
| --- | --- |

b)

Utforma och inrätta rutiner för regelefterlevnad och intern kontroll som främjar den centrala motpartens mål.

| c) | Regelbundet granska och testa interna kontrollrutiner. |
| --- | --- |

c)

Regelbundet granska och testa interna kontrollrutiner.

| d) | Se till att tillräckliga resurser avsätts för riskhantering och regelefterlevnad. |
| --- | --- |

d)

Se till att tillräckliga resurser avsätts för riskhantering och regelefterlevnad.

| e) | Vara aktivt involverad i riskkontrollprocessen. |
| --- | --- |

e)

Vara aktivt involverad i riskkontrollprocessen.

| f) | Se till att de risker som den centrala motparten utsätts för till följd av sin clearingverksamhet och anknutna aktiviteter hanteras tillfredsställande. |
| --- | --- |

f)

Se till att de risker som den centrala motparten utsätts för till följd av sin clearingverksamhet och anknutna aktiviteter hanteras tillfredsställande.

4.   Om styrelsen delegerar uppgifter till kommittéer eller underkommittéer, ska den även fortsättningsvis godkänna beslut som väsentligt kan påverka den centrala motpartens riskprofil.

5.   I arrangemangen för styrelsens och den högsta ledningens verksamhet ska ingå förfaranden för att upptäcka, åtgärda och hantera potentiella intressekonflikter för medlemmar av styrelsen och den högsta ledningen.

6.   En central motpart ska ha tydliga och direkta rapporteringsvägar mellan styrelsen och den högsta ledningen, så att den högsta ledningen kan ställas till svars för sitt handlande. Rapporteringsvägarna när det gäller riskhantering, regelefterlevnad och internrevision ska vara tydliga och skiljas från dem som rör den centrala motpartens övriga verksamhet. Riskhanteringschefen ska rapportera till styrelsen direkt eller via ordföranden i riskkommittén. Chefen för regelefterlevnad och internrevisionsfunktionen ska rapportera direkt till styrelsen.

Artikel 8

Ersättningspolitik

1.   Ersättningskommittén ska utforma och vidareutveckla ersättningspolitiken, övervaka den högsta ledningens genomförande av den och regelbundet granska hur den tillämpas i praktiken. Själva politiken ska dokumenteras och granskas minst en gång om året.

2.   Ersättningspolitiken ska utformas så, att ersättningarnas nivå och struktur överensstämmer med en försiktig riskhantering. Politiken ska ta hänsyn till framtida risker samt till befintliga risker och riskutfall. Tidplaner för utbetalning ska beakta riskernas tidshorisont. Särskilt när det gäller rörlig ersättning ska politiken ta hänsyn till bristande överensstämmelse mellan resultat- och riskperioder och säkerställa att utbetalningen om lämpligt skjuts upp. Fasta och rörliga delar av den totala ersättningen ska vara balanserade och riskanpassade.

3.   Ersättningspolitiken ska föreskriva att ersättning som utgår till medarbetare som arbetar med riskhantering, regelefterlevnad och internrevision ska vara oberoende av den centrala motpartens verksamhetsresultat. Ersättningsnivån ska svara mot ansvaret och ersättningsnivån inom affärsområdena.

4.   Ersättningspolitiken ska årligen vara föremål för en oberoende revision. Den behöriga myndigheten ska få tillgång till resultaten av sådan revision.

Artikel 9

IT-system

1.   Centrala motparter ska utforma och se till att deras IT-system är säkra och kan bearbeta den information som de behöver för att bedriva sin verksamhet på ett säkert och effektivt sätt.

IT-arkitekturen ska vara väl dokumenterad. Systemen ska vara så utformade för att klara centrala motparters verksamhetsbehov och hantera de risker som motparterna utsätts för, vara motståndskraftiga även i ett ansträngt marknadsläge och om nödvändigt kunna byggas ut för att bearbeta ytterligare information. Centrala motparter ska ha rutiner och kapacitetsplanering, samt tillräcklig överkapacitet för att systemet ska kunna behandla alla återstående transaktioner före dagens slut, om det inträffar större störningar. Centrala motparter ska ha rutiner för införandet av ny teknik, inbegripet klara återgångsplaner.

2.   För att uppnå en hög grad av säkerhet när det gäller informationsbehandling och för att möjliggöra kopplingar till clearingmedlemmar och kunder samt till tjänsteleverantörer, ska centrala motparter basera sina IT-system på internationellt erkända tekniska standarder och bästa branschpraxis. Centrala motparter ska utsätta sina system för stränga tester genom att simulera ansträngda lägen innan de först tas i drift, när de har genomgått större förändringar och efter större störningar. Clearingmedlemmar och kunder, centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse och andra intressenter ska i lämplig utsträckning involveras i utformningen och genomförandet av dessa tester.

3.   Centrala motparter ska ha ett stabilt system för informationssäkerhet som på lämpligt sätt hanterar informationssäkerhetsrisken. Systemet ska omfatta lämpliga mekanismer, riktlinjer och förfaranden för att skydda information från obehöriga, säkerställa datariktighet och dataintegritet, samt trygga tillgängligheten till de centrala motparternas tjänster.

4.   Systemet för informationssäkerhet ska åtminstone omfatta följande:

| a) | Åtkomstkontroller för systemet. |
| --- | --- |

a)

Åtkomstkontroller för systemet.

| b) | Tillräckliga säkerhetskontroller mot intrång och missbruk av uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Tillräckliga säkerhetskontroller mot intrång och missbruk av uppgifter.

| c) | Särskilda anordningar för att bevara dataautenticitet och dataintegritet, inbegripet krypteringsmetoder. |
| --- | --- |

c)

Särskilda anordningar för att bevara dataautenticitet och dataintegritet, inbegripet krypteringsmetoder.

| d) | Säkra nätverk och förfaranden för korrekt och snabb dataöverföring utan större störningar. |
| --- | --- |

d)

Säkra nätverk och förfaranden för korrekt och snabb dataöverföring utan större störningar.

| e) | Verifieringskedjor. |
| --- | --- |

e)

Verifieringskedjor.

5.   IT-systemen och systemet för informationssäkerhet ska kontrolleras minst en gång om året. De ska vara föremål för oberoende revisioner. Resultaten av dessa revisioner ska meddelas styrelsen och vara tillgängliga för den behöriga myndigheten.

Artikel 10

Offentliggörande av information

1.   En central motpart ska se till att följande information kostnadsfritt görs tillgänglig för allmänheten:

| a) | Information om dess organisationsstyrning, inbegripet följande:






  i) | Dess organisationsstruktur samt viktiga mål och strategier. |
| --- | --- | --- |

a)

Information om dess organisationsstyrning, inbegripet följande:

i)

Dess organisationsstruktur samt viktiga mål och strategier.

| ii) | Viktiga inslag i ersättningspolitiken. |
| --- | --- |

ii)

Viktiga inslag i ersättningspolitiken.

| iii) | Grundläggande finansiell information, däribland de senaste reviderade boksluten. |
| --- | --- |

iii)

Grundläggande finansiell information, däribland de senaste reviderade boksluten.

| b) | Information om dess regler, inbegripet följande:






  i) | Förfaranden för hantering av obestånd, rutiner och kompletterande texter. |
| --- | --- | --- |

b)

Information om dess regler, inbegripet följande:

i)

Förfaranden för hantering av obestånd, rutiner och kompletterande texter.

| ii) | Relevant information om driftkontinuitet. |
| --- | --- |

ii)

Relevant information om driftkontinuitet.

| iii) | Information om den centrala motpartens system, metoder och resultat när det gäller riskhantering i enlighet med kapitel XII. |
| --- | --- |

iii)

Information om den centrala motpartens system, metoder och resultat när det gäller riskhantering i enlighet med kapitel XII.

| iv) | All relevant information om dess utformning och verksamhet och om clearingmedlemmars och kunders rättigheter och skyldigheter som ska göra det möjligt för dem att klart avgränsa och till fullo inse de risker och kostnader som är förknippade med den centrala motpartens tjänster. |
| --- | --- |

iv)

All relevant information om dess utformning och verksamhet och om clearingmedlemmars och kunders rättigheter och skyldigheter som ska göra det möjligt för dem att klart avgränsa och till fullo inse de risker och kostnader som är förknippade med den centrala motpartens tjänster.

| v) | Den centrala motpartens nuvarande clearingtjänster, inbegripet detaljerad information om vad den erbjuder inom ramen för varje tjänst. |
| --- | --- |

v)

Den centrala motpartens nuvarande clearingtjänster, inbegripet detaljerad information om vad den erbjuder inom ramen för varje tjänst.

| vi) | Den centrala motpartens system, teknik och resultat när det gäller riskhantering, inbegripet information om finansiella medel, investeringspolitik, prisuppgiftskällor och modeller som används för beräkning av marginalsäkerheter. |
| --- | --- |

vi)

Den centrala motpartens system, teknik och resultat när det gäller riskhantering, inbegripet information om finansiella medel, investeringspolitik, prisuppgiftskällor och modeller som används för beräkning av marginalsäkerheter.

| vii) | Lagstiftning och regler som styr






  1) | tillgången till den centrala motparten, |
| --- | --- | --- |

vii)

Lagstiftning och regler som styr

1)

tillgången till den centrala motparten,

| 2) | de kontrakt som den centrala motparten ingår med clearingmedlemmar och, om det är praktiskt möjligt, med kunder, |
| --- | --- |

2)

de kontrakt som den centrala motparten ingår med clearingmedlemmar och, om det är praktiskt möjligt, med kunder,

| 3) | de kontrakt som den centrala motparten godtar för clearing, |
| --- | --- |

3)

de kontrakt som den centrala motparten godtar för clearing,

| 4) | eventuella samverkansöverenskommelser, |
| --- | --- |

4)

eventuella samverkansöverenskommelser,

| 5) | användning av säkerheter och bidrag till obeståndsfonder, inbegripet avveckling av positioner och säkerheter och i vilken mån säkerheterna är skyddade mot anspråk från tredje parter. |
| --- | --- |

5)

användning av säkerheter och bidrag till obeståndsfonder, inbegripet avveckling av positioner och säkerheter och i vilken mån säkerheterna är skyddade mot anspråk från tredje parter.

| c) | Information om godtagbara säkerheter och tillämpliga värderingsavdrag. |
| --- | --- |

c)

Information om godtagbara säkerheter och tillämpliga värderingsavdrag.

| d) | En förteckning över alla nuvarande clearingmedlemmar, inbegripet villkor för medlemmars inträde, avstängning och utträde. |
| --- | --- |

d)

En förteckning över alla nuvarande clearingmedlemmar, inbegripet villkor för medlemmars inträde, avstängning och utträde.

Om den behöriga myndigheten är överens med den centrala motparten om att uppgifterna enligt led b eller c i denna punkt kan äventyra affärshemligheter eller den centrala motpartens säkerhet och sunda ställning, får den centrala motparten besluta att offentliggöra denna information på ett sätt som förhindrar eller minskar dessa risker, eller inte offentliggöra informationen alls.

2.   En central motpart ska se till att information om väsentliga förändringar av dess organisationsstyrning, mål, strategier och grundläggande riktlinjer, samt av dess regler och rutiner, kostnadsfritt är tillgänglig för allmänheten.

3.   Informationen till allmänheten ska den centrala motparten hålla tillgänglig på sin webbplats. Informationen ska vara tillgänglig på minst ett av de språk som är vanliga inom den internationella finansvärlden.

Artikel 11

Internrevision

1.   Centrala motparter ska inrätta och upprätthålla en funktion för internrevision som ska vara åtskild och oberoende i förhållande till dess övriga funktioner och verksamhet och som ska ansvara för följande:

| a) | Att fastställa, genomföra och upprätthålla en revisionsplan för att granska och utvärdera om den centrala motpartens system, interna kontrollmekanismer och organisationsstyrning är adekvata och effektiva. |
| --- | --- |

a)

Att fastställa, genomföra och upprätthålla en revisionsplan för att granska och utvärdera om den centrala motpartens system, interna kontrollmekanismer och organisationsstyrning är adekvata och effektiva.

| b) | Att utfärda rekommendationer baserat på resultatet av det arbete som utförs i enlighet med led a. |
| --- | --- |

b)

Att utfärda rekommendationer baserat på resultatet av det arbete som utförs i enlighet med led a.

| c) | Att kontrollera att rekommendationerna följs. |
| --- | --- |

c)

Att kontrollera att rekommendationerna följs.

| d) | Att till styrelsen rapportera internrevisionsfrågor. |
| --- | --- |

d)

Att till styrelsen rapportera internrevisionsfrågor.

2.   Funktionen för internrevision ska ha nödvändiga befogenheter, resurser, sakkunskap och tillgång till alla relevanta handlingar för att fullgöra sitt uppdrag. Den ska vara tillräckligt oberoende av ledningen och rapportera direkt till styrelsen.

3.   Internrevisionen ska bedöma hur effektiva den centrala motpartens riskhanteringsprocesser och kontrollmekanismer är på ett sätt som står i proportion till de risker som olika grenar av verksamheten är utsatta för och oberoende av de affärsområden som bedöms. Funktionen för internrevision ska ha tillgång till den information som behövs för att granska den centrala motpartens hela verksamhet, processer och system, inbegripet utkontrakterad verksamhet.

4.   Internrevisionens bedömningar ska göras enligt en övergripande revisionsplan som åtminstone en gång om året ska granskas och lämnas till den behöriga myndigheten. Den centrala motparten ska se till att särskilda revisioner kan genomföras på händelsestyrd basis och med kort varsel. Revisionsplaner och granskningar ska godkännas av styrelsen.

5.   Centrala motparters clearingverksamhet, riskhanteringsprocesser, interna kontrollmekanismer och bokföring ska vara föremål för oberoende revisioner. Oberoende revisioner ska genomföras minst en gång om året.

KAPITEL IV

REGISTERHÅLLNING

(Artikel 29 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 12

Allmänna krav

1.   Centrala motparter ska spara uppgifter på ett varaktigt medium så att information kan lämnas till de behöriga myndigheterna, Esma och relevanta ECBS-medlemmar i en form och på ett sätt som uppfyller följande villkor:

| a) | Varje viktigt steg i den centrala motpartens hantering kan rekonstrueras. |
| --- | --- |

a)

Varje viktigt steg i den centrala motpartens hantering kan rekonstrueras.

| b) | Det är möjligt att dokumentera, spåra och återställa det ursprungliga innehållet före eventuella korrigeringar eller andra ändringar. |
| --- | --- |

b)

Det är möjligt att dokumentera, spåra och återställa det ursprungliga innehållet före eventuella korrigeringar eller andra ändringar.

| c) | Genom fastställda åtgärder förhindras otillåtna uppgiftsändringar. |
| --- | --- |

c)

Genom fastställda åtgärder förhindras otillåtna uppgiftsändringar.

| d) | Genom fastställda åtgärder tryggas uppgifternas säkerhet och sekretess. |
| --- | --- |

d)

Genom fastställda åtgärder tryggas uppgifternas säkerhet och sekretess.

| e) | I registerhållningssystemet ingår en funktion för att upptäcka och korrigera fel. |
| --- | --- |

e)

I registerhållningssystemet ingår en funktion för att upptäcka och korrigera fel.

| f) | I registerhållningssystemet kan uppgifterna i tid återställas i händelse av systemavbrott. |
| --- | --- |

f)

I registerhållningssystemet kan uppgifterna i tid återställas i händelse av systemavbrott.

2.   Uppgifter eller information som är mindre än sex månader gammal ska på begäran överlämnas till de myndigheter som förtecknas i punkt 1 så snabbt som möjligt och senast vid stängning påföljande bankdag.

3.   Uppgifter eller information som är mer än sex månader gammal ska på begäran överlämnas till de myndigheter som förtecknas i punkt 1 så snabbt som möjligt och senast inom fem bankdagar.

4.   Om uppgifterna innehåller personuppgifter, ska centrala motparter när de behandlar dessa beakta sina skyldigheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (6) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (7).

5.   Om centrala motparter förvarar uppgifter utanför unionen, ska de se till att den behöriga myndigheten, Esma och relevanta ECBS-medlemmar har tillgång till dem i samma utsträckning och inom samma tidsfrister som om de förvarades inom unionen.

6.   Varje central motpart ska ange relevanta personer som inom de tidsfrister som fastställs i punkterna 2 och 3 för tillhandahållande av relevanta uppgifter kan förklara dessa innehåll för de behöriga myndigheterna.

7.   Alla uppgifter som centrala motparter är skyldiga att spara enligt denna förordning ska kunna kontrolleras av den behöriga myndigheten. Centrala motparter ska på begäran ge behöriga myndigheter en direkt datamatning av de uppgifter som krävs enligt artiklarna 13 och 14.

Artikel 13

Transaktionsuppgifter

1.   Centrala motparter ska spara uppgifter om alla transaktioner i alla kontrakt som den clearar och se till att den innehåller all information som krävs för att göra en utförlig och korrekt rekonstruktion av clearingprocessen för varje kontrakt, och att dokumentationen om varje enskild transaktion är unikt identifierbar och sökbar, åtminstone i alla fält som rör den centrala motparten, centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse, clearingmedlemmar, kunder (om de är kända för den centrala motparten) och finansiella instrument.

2.   Omedelbart efter mottagandet av relevant information ska centrala motparter för varje enskild transaktion som mottas för clearing registrera och uppdatera följande uppgifter:

| a) | Pris, ränta eller spread, och kvantitet. |
| --- | --- |

a)

Pris, ränta eller spread, och kvantitet.

| b) | Clearingkapacitet, vilket anger om transaktionen var en köp- eller säljtransaktion ur den centrala motpartens perspektiv. |
| --- | --- |

b)

Clearingkapacitet, vilket anger om transaktionen var en köp- eller säljtransaktion ur den centrala motpartens perspektiv.

| c) | Identifiering av instrumentet. |
| --- | --- |

c)

Identifiering av instrumentet.

| d) | Identifiering av clearingmedlem. |
| --- | --- |

d)

Identifiering av clearingmedlem.

| e) | Identifiering av den plats där kontraktet ingicks. |
| --- | --- |

e)

Identifiering av den plats där kontraktet ingicks.

| f) | Dag och tidpunkt då den centrala motparten trädde in som mellanhand. |
| --- | --- |

f)

Dag och tidpunkt då den centrala motparten trädde in som mellanhand.

| g) | Dag och tidpunkt då kontraktet löper ut. |
| --- | --- |

g)

Dag och tidpunkt då kontraktet löper ut.

| h) | Villkor och förfarande för avveckling |
| --- | --- |

h)

Villkor och förfarande för avveckling

| i) | Dag och tidpunkt för avveckling eller köp av transaktionen och i tillämpliga fall även följande uppgifter:






  i) | Dag och tidpunkt då kontraktet ursprungligen ingicks. |
| --- | --- | --- |

i)

Dag och tidpunkt för avveckling eller köp av transaktionen och i tillämpliga fall även följande uppgifter:

i)

Dag och tidpunkt då kontraktet ursprungligen ingicks.

| ii) | Kontraktets ursprungliga villkor och parter. |
| --- | --- |

ii)

Kontraktets ursprungliga villkor och parter.

| iii) | I förekommande fall uppgift om vilken central motpart som clearar ett transaktionsled. |
| --- | --- |

iii)

I förekommande fall uppgift om vilken central motpart som clearar ett transaktionsled.

| iv) | Uppgift om kunden, och eventuell indirekt kund, om den är känd för den centrala motparten och, om det är fråga om ett give up-avtal, uppgift om vilken part som har överlåtit kontraktet. |
| --- | --- |

iv)

Uppgift om kunden, och eventuell indirekt kund, om den är känd för den centrala motparten och, om det är fråga om ett give up-avtal, uppgift om vilken part som har överlåtit kontraktet.

Artikel 14

Uppgifter om positioner

1.   Centrala motparter ska spara uppgifter om varje clearingmedlems positioner. Separata uppgifter ska sparas för varje konto i enlighet med artikel 39 i förordning (EU) nr 648/2012 och centrala motparter ska se till att uppgifterna innehåller all information som behövs för att göra en uttömmande och korrekt rekonstruktion av de transaktioner som ledde till positionen och att uppgifterna om varje enskild transaktion är unikt identifierbara och sökbara, åtminstone i alla fält som rör den centrala motparten, centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse, clearingmedlemmar, kunder (om de är kända för den centrala motparten) samt finansiella instrument.

2.   Centrala motparter ska vid stängningsdags varje bankdag dokumentera varje position genom att registrera följande uppgifter, i den mån de är tillämpliga på positionen i fråga:

| a) | Uppgift om clearingmedlemmen, kunden (om denne är känd för den centrala motparten) och, i förekommande fall, om central motpart med vilken det finns en samverkansöverenskommelse. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om clearingmedlemmen, kunden (om denne är känd för den centrala motparten) och, i förekommande fall, om central motpart med vilken det finns en samverkansöverenskommelse.

| b) | Tecken för positionen. |
| --- | --- |

b)

Tecken för positionen.

| c) | Daglig beräkning av positionens värde med uppgift om de priser till vilka kontrakten värderas, samt övrig relevant information. |
| --- | --- |

c)

Daglig beräkning av positionens värde med uppgift om de priser till vilka kontrakten värderas, samt övrig relevant information.

3.   Centrala motparter ska spara och uppdatera uppgifter om beloppen för marginalsäkerheter, bidrag till obeståndsfonder och de andra finansiella medel som avses i artikel 43 i förordning (EU) nr 648/2012 som krävs av centrala motparter, och motsvarande belopp som clearingmedlemmen faktiskt bokför vid dagens slut och förändringar av detta belopp som kan ske över dagen, per clearingmedlem och kund (om denna är känd för den centrala motparten).

Artikel 15

Uppgifter om verksamheten

1.   Centrala motparter ska spara adekvata och väl ordnade uppgifter om aktiviteter som har anknytning till deras verksamhet och interna organisation.

2.   Uppgifterna som avses i punkt 1 ska registreras varje gång en väsentlig ändring görs i relevanta handlingar och åtminstone innefatta följande:

| a) | Organisationsschema över styrelsen och relevanta kommittéer, clearingenhet, riskhanteringsenhet och alla andra relevanta enheter eller avdelningar. |
| --- | --- |

a)

Organisationsschema över styrelsen och relevanta kommittéer, clearingenhet, riskhanteringsenhet och alla andra relevanta enheter eller avdelningar.

| b) | Namn på direkta eller indirekta aktieägare eller medlemmar, såväl fysiska som juridiska personer, som har kvalificerade innehav samt värdet av dessa innehav. |
| --- | --- |

b)

Namn på direkta eller indirekta aktieägare eller medlemmar, såväl fysiska som juridiska personer, som har kvalificerade innehav samt värdet av dessa innehav.

| c) | Dokument som redovisar de riktlinjer, rutiner och förfaranden som krävs enligt kapitel III och artikel 29. |
| --- | --- |

c)

Dokument som redovisar de riktlinjer, rutiner och förfaranden som krävs enligt kapitel III och artikel 29.

| d) | Protokoll från styrelsemöten och, i förekommande fall, från möten i styrelsekommittéer och den högsta ledningens kommittéer. |
| --- | --- |

d)

Protokoll från styrelsemöten och, i förekommande fall, från möten i styrelsekommittéer och den högsta ledningens kommittéer.

| e) | Protokoll från riskkommitténs möten. |
| --- | --- |

e)

Protokoll från riskkommitténs möten.

| f) | Protokoll från eventuella samrådsgrupper med clearingmedlemmar och kunder. |
| --- | --- |

f)

Protokoll från eventuella samrådsgrupper med clearingmedlemmar och kunder.

| g) | Interna och externa revisionsapporter, riskhanteringsrapporter, rapporter om regelefterlevnad och konsultrapporter, samt ledningens åtgärder till följd av dessa. |
| --- | --- |

g)

Interna och externa revisionsapporter, riskhanteringsrapporter, rapporter om regelefterlevnad och konsultrapporter, samt ledningens åtgärder till följd av dessa.

| h) | Riktlinjerna för kontinuerlig verksamhet och katastrofplanen som krävs i artikel 17. |
| --- | --- |

h)

Riktlinjerna för kontinuerlig verksamhet och katastrofplanen som krävs i artikel 17.

| i) | Likviditetsplan och dagliga likviditetsrapporter som krävs enligt artikel 32. |
| --- | --- |

i)

Likviditetsplan och dagliga likviditetsrapporter som krävs enligt artikel 32.

| j) | Uppgifter om alla tillgångar, skulder och kapitalkonton som krävs enligt artikel 16 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

j)

Uppgifter om alla tillgångar, skulder och kapitalkonton som krävs enligt artikel 16 i förordning (EU) nr 648/2012.

| k) | Mottagna klagomål, med uppgift om den klagandes namn, adress och kontonummer, den dag klagomålet mottogs, namn på alla personer som förekommer i klagomålet, en beskrivning av klagomålets karaktär, klagomålets uppställning och den dag behandlingen av klagomålet avslutades. |
| --- | --- |

k)

Mottagna klagomål, med uppgift om den klagandes namn, adress och kontonummer, den dag klagomålet mottogs, namn på alla personer som förekommer i klagomålet, en beskrivning av klagomålets karaktär, klagomålets uppställning och den dag behandlingen av klagomålet avslutades.

| l) | Dokumentation över eventuella avbrott i verksamheten eller funktionsfel, inbegripet en utförlig rapport om tidpunkt, effekter och korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

l)

Dokumentation över eventuella avbrott i verksamheten eller funktionsfel, inbegripet en utförlig rapport om tidpunkt, effekter och korrigerande åtgärder.

| m) | Uppgifter om resultaten av utfalls- och stresstester. |
| --- | --- |

m)

Uppgifter om resultaten av utfalls- och stresstester.

| n) | Skriftlig kommunikation med behöriga myndigheter, Esma och relevanta ECBS-medlemmar. |
| --- | --- |

n)

Skriftlig kommunikation med behöriga myndigheter, Esma och relevanta ECBS-medlemmar.

| o) | Juridiska utlåtanden som mottagits i enlighet med kapitel III. |
| --- | --- |

o)

Juridiska utlåtanden som mottagits i enlighet med kapitel III.

| p) | I förekommande fall uppgifter om samverkansöverenskommelser med andra centrala motparter. |
| --- | --- |

p)

I förekommande fall uppgifter om samverkansöverenskommelser med andra centrala motparter.

| q) | Information enligt artikel 10.1 b vii och 10.1 d. |
| --- | --- |

q)

Information enligt artikel 10.1 b vii och 10.1 d.

| r) | Relevanta handlingar som beskriver utvecklingen av nya affärsinitiativ. |
| --- | --- |

r)

Relevanta handlingar som beskriver utvecklingen av nya affärsinitiativ.

Artikel 16

Uppgifter som rapporteras till transaktionsregister

Centrala motparter ska spåra och spara all information som ska rapporteras enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012, med uppgift om vilken dag och tid transaktionen rapporterades.

KAPITEL V

KONTINUERLIG VERKSAMHET

(Artikel 34 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 17

Strategi och politik

1.   Centrala motparter ska ha riktlinjer för kontinuerlig verksamhet och en katastrofplan som har godkänts av styrelsen. Riktlinjerna för kontinuerlig verksamhet och katastrofplanen ska vara föremål för oberoende granskningar som rapporteras till styrelsen.

2.   I riktlinjerna för kontinuerlig verksamhet ska alla kritiska affärsfunktioner och anknutna system kartläggas, samt den centrala motpartens strategi, politik och mål för att säkerställa dessa funktioners och systems kontinuerliga drift.

3.   Riktlinjerna för kontinuerlig verksamhet ska beakta externa kopplingar och inbördes beroenden inom den finansiella infrastrukturen, inbegripet handelsplatser där den centrala motparten utför clearing, värdepappersavvecklings- och betalningssystem och kreditinstitut som används av den centrala motparten eller anknutna centrala motparter. De ska även beakta kritiska funktioner eller tjänster som har utkontrakterats till tredjepartsleverantörer.

4.   Kontinuitetsriktlinjerna och katastrofplanen ska innehålla klart definierade och dokumenterade arrangemang som ska användas vid en nödsituation, katastrof eller kris som påverkar driftkontinuiteten, för att säkerställa en lägsta servicenivå för kritiska funktioner.

5.   I katastrofplanen ska fastställas mål för återställningspunkt och återställningstid för kritiska funktioner, samt den mest lämpade återställningsstrategin för var och en av dessa funktioner. Dessa arrangemang ska syfta till att kritiska funktioner i extrema scenarier kan slutföras i tid och på ett sätt som uppnår avtalad servicenivå.

6.   Centrala motparters kontinuitetsriktlinjer ska ange hur länge kritiska funktioner och system maximalt får vara ur funktion. Den maximala återställningstiden för centrala motparters kritiska funktioner som ska anges i kontinuitetsriktlinjerna får inte vara längre än två timmar. Förfaranden och betalningar vid dagens slut ska under alla omständigheter fullföljas på utsatt tid och dag.

7.   Centrala motparter ska vid fastställandet av återställningstid för varje funktion ta hänsyn till den potentiella samlade inverkan på marknadens effektivitet.

Artikel 18

Verksamhetsanalys

1.   Centrala motparter ska göra en verksamhetsanalys för att kartlägga vilka affärsfunktioner som är kritiska för att den centrala motparten ska kunna tillhandahålla sina tjänster. Analysen ska även handla om hur kritiska dessa funktioner är för andra institut och för den finansiella infrastrukturens funktion.

2.   Centrala motparter ska använda en scenariobaserad riskanalys som syftar till att fastställa hur olika scenarier påverkar riskerna för dess kritiska affärsfunktioner.

3.   När de bedömer risker, ska centrala motparter ta hänsyn till beroenden av externa leverantörer, t.ex. samhällsnyttiga företag. Centrala motparter ska vidta åtgärder för att hantera sådana beroenden genom att upprätta lämpliga avtalsrelaterade och organisatoriska arrangemang.

4.   Verksamhets- och scenarioanalyserna ska hållas uppdaterade och granskas minst en gång om året eller efter en incident eller betydande organisationsförändringar. Analyserna ska beakta all relevant utveckling, inbegripet marknadsutveckling och teknisk utveckling.

Artikel 19

Katastrofåterställning

1.   Centrala motparter ska på grundval av olika katastrofscenarier ha arrangemang för att säkra deras kritiska funktioners kontinuitet. Arrangemangen ska åtminstone beröra tillgång till tillräcklig personal, maximal längd för avbrott i kritiska funktioner, omkoppling och återställning till reservplats.

2.   Centrala motparter ska ha en reservplats för att säkra att alla deras kritiska funktioner kan fortsätta på samma sätt som på det primära driftstället. Reservplatsen ska ha en annan geografisk riskprofil än det primära driftstället.

3.   Centrala motparter ska ha eller omedelbart kunna få tillgång till en reservplats, åtminstone för att personal ska kunna säkerställa servicekontinuitet om det primära driftstället inte är tillgängligt.

4.   Centrala motparter ska överväga behovet av ytterligare reservplatser, i synnerhet om skillnaderna i riskprofil mellan det primära driftstället och reservplatsen inte tillräckligt övertygar om att den centrala motpartens kontinuitetsmål kan uppnås i alla scenarier.

Artikel 20

Tester och övervakning

1.   Centrala motparter ska regelbundet och efter betydande ändringar av systemen och anknytna funktioner testa och övervaka kontinuitetsriktlinjerna och katastrofplanen för att se till att uppsatta mål kan uppnås, inbegripet målet om en maximal återställningstid på två timmar. Testerna ska planeras och dokumenteras.

2.   Testerna av kontinuitetsriktlinjerna och katastrofplanen ska uppfylla följande villkor:

| a) | De ska omfatta scenarier med omfattande katastrofer och omställningar mellan det primära driftstället och reservplatser. |
| --- | --- |

a)

De ska omfatta scenarier med omfattande katastrofer och omställningar mellan det primära driftstället och reservplatser.

| b) | De ska involvera clearingmedlemmar, externa leverantörer och relevanta institut inom den finansiella infrastrukturen med vilka inbördes beroenden har konstaterats föreligga i kontinuitetsriktlinjerna. |
| --- | --- |

b)

De ska involvera clearingmedlemmar, externa leverantörer och relevanta institut inom den finansiella infrastrukturen med vilka inbördes beroenden har konstaterats föreligga i kontinuitetsriktlinjerna.

Artikel 21

Underhåll

1.   Centrala motparter ska regelbundet se över och uppdatera sin kontinuitetspolitik så att den omfattar alla kritiska funktioner och den mest lämpade återställningsstrategin för dessa.

2.   Centrala motparter ska regelbundet se över och uppdatera sin katastrofplan så att den innehåller den lämpligaste återställningsstrategin för alla kritiska funktioner.

3.   Uppdateringar av kontinuitetspolitiken och katastrofplanen ska ta hänsyn till testresultat och rekommendationer i oberoende granskningar, andra granskningar, och från behöriga myndigheter. Centrala motparter ska granska sin kontinuitetspolitik och katastrofplan efter alla större avbrott, för att fastställa orsaker och eventuella nödvändiga förbättringar av sin verksamhet, kontinuitetspolitik och katastrofplan.

Artikel 22

Krishantering

1.   Centrala motparter ska ha en krishanteringsfunktion som kan agera i nödsituationer. Krishanteringsförfarandet ska vara klart och skriftligt dokumenterat. Styrelsen ska övervaka krishanteringsfunktionen och regelbundet få och granska rapporter om den.

2.   Krishanteringsfunktionen ska innehålla väl strukturerade och tydliga förfaranden för att hantera den interna och externa kriskommunikationen vid kriser.

3.   Efter en krishändelse ska centrala motparter utvärdera sin hantering av krisen. Granskningen ska i relevanta fall även omfatta synpunkter från clearingmedlemmar och externa intressenter.

Artikel 23

Kommunikation

1.   Centrala motparter ska ha en kommunikationsplan som dokumenterar hur den högsta ledningen, styrelsen och relevanta externa intressenter ska hållas adekvat informerade under en kris, vilket även omfattar behöriga myndigheter, clearingmedlemmar, kunder, avvecklingsagenter, värdepappersavvecklings- och betalningssystem samt handelsplatser.

2.   Scenarioanalyser, riskanalyser, översyner och resultat av övervakning och tester ska rapporteras till styrelsen.

KAPITEL VI

MARGINALSÄKERHETER

(Artikel 41 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 24

Procentsats

1.   Centrala motparter ska beräkna initialsäkerheter för att täcka exponeringar som uppstår till följd av marknadsutvecklingen och för varje finansiellt instrument som säkerhet ställs för på produktbasis, under den tidsperiod som fastställs i artikel 25 och för den tidsperiod för likvidering av positionen som fastställs i artikel 26. Vid beräkningen av initialsäkerheter ska centrala motparter åtminstone rätta sig efter följande konfidensintervall:

| a) | 99,5 procent för OTC-derivat. |
| --- | --- |

a)

99,5 procent för OTC-derivat.

| b) | 99 procent för andra finansiella instrument än OTC-derivat. |
| --- | --- |

b)

99 procent för andra finansiella instrument än OTC-derivat.

2.   För att fastställa lämpliga konfidensintervall för varje klass av finansiella instrument som de clearar, ska centrala motparter åtminstone ta hänsyn till följande faktorer:

| a) | Komplexitet och grad av prisosäkerhet för klassen av finansiella instrument som kan begränsa valideringen av beräkningen av initial- och variationssäkerheter. |
| --- | --- |

a)

Komplexitet och grad av prisosäkerhet för klassen av finansiella instrument som kan begränsa valideringen av beräkningen av initial- och variationssäkerheter.

| b) | Riskegenskaperna för klassen av finansiella instrument som kan omfatta volatilitet, duration, likviditet, icke-linjära prisegenskaper, plötsliga obestånd (jump to default) och korrelationsrisk. |
| --- | --- |

b)

Riskegenskaperna för klassen av finansiella instrument som kan omfatta volatilitet, duration, likviditet, icke-linjära prisegenskaper, plötsliga obestånd (jump to default) och korrelationsrisk.

| c) | I vilken grad andra riskkontroller inte på ett adekvat sätt begränsar kreditexponeringarna. |
| --- | --- |

c)

I vilken grad andra riskkontroller inte på ett adekvat sätt begränsar kreditexponeringarna.

| d) | Den inneboende hävstången i klassen av finansiella instrument, till exempel om klassen av finansiella instrument är mycket volatil, starkt koncentrerad till ett fåtal marknadsaktörer eller kan vara svår att sälja av. |
| --- | --- |

d)

Den inneboende hävstången i klassen av finansiella instrument, till exempel om klassen av finansiella instrument är mycket volatil, starkt koncentrerad till ett fåtal marknadsaktörer eller kan vara svår att sälja av.

3.   Centrala motparter ska informera sin behöriga myndighet och sina clearingmedlemmar om vilka kriterier som beaktas vid fastställandet av den procentsats som ska tillämpas på beräkningen av marginalsäkerheter per klass av finansiella instrument.

4.   Om centrala motparter clearar OTC-derivat som har samma riskegenskaper som derivat som handlas på reglerade marknader eller en likvärdig marknad i tredjeland på grundval av en bedömning av riskfaktorerna enligt punkt 2, får de använda ett annat konfidensintervall på minst 99 procent för dessa kontrakt, om riskerna i de OTC-derivatkontrakt som de clearar lämpligt begränsas genom ett sådant konfidensintervall och om villkoren i punkt 2 uppfylls.

Artikel 25

Tidsrymd för beräkning av historisk volatilitet

1.   Utifrån sin modellmetod och valideringsprocess som har fastställts i enlighet med kapitel XII ska centrala motparter – med konfidensintervallet enligt artikel 24 och för likvideringsperioden enligt artikel 26 – säkerställa att initialsäkerheterna åtminstone täcker de exponeringar som följer av den historiska volatilitet som har beräknats på grundval av uppgifter för åtminstone de senaste tolv månaderna.

Centrala motparter ska se till att de uppgifter som används för att beräkna den historiska volatiliteten tar hänsyn till alla tänkbara marknadsförhållanden, även perioder av marknadsstress

2.   Centrala motparter får använda andra tidsrymder vid beräkningen av den historiska volatiliteten, under förutsättning att det resulterar i marginalsäkerheter som är minst lika höga som de som erhålls med den tidsrymd som definieras i punkt 1.

3.   Marginalsäkerhetsparametrar för finansiella instrument utan någon historisk kontrollperiod ska baseras på försiktiga antaganden. Centrala motparter ska omgående anpassa beräkningen av behovet av marginalsäkerheter, när det finns en analys av de nya finansiella instrumentens prishistorik.

Artikel 26

Tidsrymder för likvideringsperioden

1.   Centrala motparter ska fastställa likvideringsperiodens tidsrymder med utgångspunkt i egenskaperna hos det finansiella instrument som clearas, den marknad på vilken det handlas och perioden för beräkning och uttag av marginalsäkerheter. Likvideringsperioderna ska vara minst

| a) | fem bankdagar för OTC-derivat, |
| --- | --- |

a)

fem bankdagar för OTC-derivat,

| b) | två bankdagar för andra finansiella instrument än OTC-derivat. |
| --- | --- |

b)

två bankdagar för andra finansiella instrument än OTC-derivat.

2.   Vid fastställandet av lämplig likvideringsperiod ska centrala motparter i samtliga fall åtminstone värdera och summera följande:

| a) | Den längsta möjliga period som kan förflyta mellan det senaste uttaget av marginalsäkerheter och den centrala motpartens deklarerade obestånd eller dess aktivering av obeståndsförfarandet. |
| --- | --- |

a)

Den längsta möjliga period som kan förflyta mellan det senaste uttaget av marginalsäkerheter och den centrala motpartens deklarerade obestånd eller dess aktivering av obeståndsförfarandet.

| b) | Den beräknade period som krävs för att utforma och genomföra strategin för att hantera en clearingmedlems obestånd med hänsyn till egenskaperna hos varje klass av finansiella instrument, t.ex. graden av likviditet och positionernas storlek och koncentration, samt de marknader som den centrala motparten kommer att använda för att stänga eller helt säkra en clearingmedlems position. |
| --- | --- |

b)

Den beräknade period som krävs för att utforma och genomföra strategin för att hantera en clearingmedlems obestånd med hänsyn till egenskaperna hos varje klass av finansiella instrument, t.ex. graden av likviditet och positionernas storlek och koncentration, samt de marknader som den centrala motparten kommer att använda för att stänga eller helt säkra en clearingmedlems position.

| c) | I relevanta fall, den period som krävs för att täcka motpartsrisken för den centrala motparten. |
| --- | --- |

c)

I relevanta fall, den period som krävs för att täcka motpartsrisken för den centrala motparten.

3.   Vid bedömningen av perioderna enligt punkt 2 ska centrala motparter åtminstone ta hänsyn till faktorerna i artikel 24.2 och den tidsperiod för beräkningen av historisk volatilitet som fastställs i artikel 25.

4.   Om centrala motparter clearar OTC-derivat med samma riskegenskaper som derivat som handlas på reglerade marknader eller en likvärdig marknad i tredjeland, får de använda en annan tidsrymd för likvideringsperioden än den som anges i punkt 1, förutsatt att de för den behöriga myndigheten kan visa att

| a) | denna tidsrymd är lämpligare än den som anges i punkt 1, till följd av de relevanta OTC-derivatens särdrag, |
| --- | --- |

a)

denna tidsrymd är lämpligare än den som anges i punkt 1, till följd av de relevanta OTC-derivatens särdrag,

| b) | denna tidsrymd motsvarar åtminstone två bankdagar. |
| --- | --- |

b)

denna tidsrymd motsvarar åtminstone två bankdagar.

Artikel 27

Portföljmarginalsäkerheter

1.   Centrala motparter får tillåta kvittning eller att marginalsäkerhetskraven för samtliga finansiella instrument sänks, om prisrisken för ett eller en uppsättning finansiella instrument i betydande och tillförlitlig grad, eller enligt en likvärdig statistisk beroendeparameter, är korrelerad till prisrisken för andra finansiella instrument.

2.   Centrala motparter ska dokumentera sin strategi när det gäller portföljmarginalsäkerheter och åtminstone föreskriva att korrelationen, eller en likvärdig statistisk beroendeparameter, mellan två eller flera finansiella instrument som clearas ska vara tillförlitlig över den historiska period som beräknas i enlighet med artikel 25 och vara motståndskraftig under historiska eller hypotetiska stresscenarier. Centrala motparter ska visa att det finns en logisk ekonomisk grund för prisförhållandet.

3.   Alla finansiella instrument på vilka portföljmarginalsäkerheter tillämpas ska omfattas av samma obeståndsfond. Genom undantag från detta får portföljmarginalsäkerheter täckas av olika obeståndsfonder, om de centrala motparterna i förväg kan visa för den behöriga myndigheten och sina clearingmedlemmar hur potentiella förluster skulle fördelas på olika obeståndsfonder och har fastställt nödvändiga villkor i sina regler.

4.   Om portföljmarginalsäkerheter omfattar flera instrument, får minskningen av marginalsäkerheter inte överstiga 80 procent av skillnaden mellan summan av marginalsäkerheter för varje produkt individuellt beräknat och marginalsäkerheten beräknat på en sammantagen skattning av hela portföljens exponering. Om centrala motparter inte är exponerade för någon potentiell risk till följd av minskningen av marginalsäkerheter, får de tillämpa en minskning på upp till 100 procent av den skillnaden.

5.   Minskningen av marginalsäkerheter i samband med portföljmarginalsäkerheterna ska vara föremål för ett tillfredsställande stresstestprogram i enlighet med kapitel XII.

Artikel 28

Konjunkturförstärkning

1.   Centrala motparter ska se till att deras politik för att välja och revidera konfidensintervall, likvideringsperiod och historisk period leder till framsynta, stabila och försiktiga marginalsäkerhetskrav som begränsar de konjunkturförstärkande effekterna så, att deras sunda ställning och finansiella säkerhet inte påverkas negativt. Häri ingår att de om möjligt ska undvika störande eller stora förändringar av marginalsäkerhetskraven och införa öppna och förutsägbara förfaranden för att anpassa marginalsäkerhetskraven om marknadsläget förändras. Centrala motparter ska i detta sammanhang tillämpa åtminstone ett av följande alternativ:

| a) | En marginalsäkerhetsbuffert på minst 25 procent av de beräknade marginalsäkerheter som de tillåter tömmas tillfälligt under perioder då de beräknade marginalsäkerhetskraven avsevärt ökar. |
| --- | --- |

a)

En marginalsäkerhetsbuffert på minst 25 procent av de beräknade marginalsäkerheter som de tillåter tömmas tillfälligt under perioder då de beräknade marginalsäkerhetskraven avsevärt ökar.

| b) | Tilldela stressobservationer en vikt på minst 25 procent under den historiska period som beräknas i enlighet med artikel 26. |
| --- | --- |

b)

Tilldela stressobservationer en vikt på minst 25 procent under den historiska period som beräknas i enlighet med artikel 26.

| c) | Se till att marginalsäkerhetskraven inte är lägre än vad de skulle vara, om de beräknades utifrån den skattade volatiliteten över en historisk tioårsperiod. |
| --- | --- |

c)

Se till att marginalsäkerhetskraven inte är lägre än vad de skulle vara, om de beräknades utifrån den skattade volatiliteten över en historisk tioårsperiod.

2.   När centrala motparter reviderar marginalsäkerhetsmodellens parametrar för bättre anpassning till det aktuella marknadsläget, ska de beakta potentiella konjunkturförstärkande effekter av en sådan revidering.

KAPITEL VII

OBESTÅNDSFOND

(Artikel 42 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 29

Ram och styrning

1.   För att fastställa minimistorleken på en obeståndsfond och andra finansiella medel i enlighet med kraven i artiklarna 42 och 43 i förordning (EU) nr 648/2012, med beaktande av koncernberoenden, ska centrala motparter införa en intern politikram för att definiera vilka typer av extrema men möjliga marknadsförhållanden som kan exponera dem för de största riskerna.

2.   I ramen ska ingå en förklaring av hur den centrala motparten definierar extrema men möjliga marknadsförhållanden. Den ska vara fullständigt dokumenterad och sparas i enlighet med artikel 12.

3.   Ramen ska diskuteras i riskkommittén och godkännas av styrelsen. Vid en minst årlig översyn ska ramens stabilitet och följsamhet mot marknadsutvecklingen kontrolleras. Översynen ska diskuteras i riskkommittén och godkännas av styrelsen.

Artikel 30

Fastställande av extrema men möjliga marknadsförhållanden

1.   Den ram som beskrivs i artikel 29 ska spegla den centrala motpartens riskprofil och vid behov beakta exponeringar över gränser och i olika valutor. Den ska ange alla marknadsrisker som en central motpart skulle utsättas för, om en eller flera clearingmedlemmar skulle hamna på obestånd, bl.a. en ogynnsam marknadsprisutveckling på instrument som clearas, minskad marknadslikviditet för dessa instrument och minskat realiseringsvärde för säkerheterna. I ramen ska även hänsyn tas till andra risker för den centrala motparten som skulle uppstå, om fler koncernenheter än den centrala motparten samtidigt skulle hamna på obestånd.

2.   I ramen ska alla enskilda marknader anges mot vilka den centrala motparten är exponerad, om en clearingmedlem hamna på obestånd. För varje angiven marknad ska den centrala motparten ange extrema men möjliga förhållanden utifrån åtminstone följande faktorer:

| a) | En rad historiska scenarier som skulle ha utsatt den centrala motparten för den största finansiella risken, däribland perioder av extrema marknadsrörelser som har observerats under de senaste 30 åren eller så länge det har funnits tillförlitliga data. Om en central motpart bestämmer att det inte är troligt att en historisk period med stora prisrörelser skulle upprepas, måste den motivera för den behöriga myndigheten varför detta utelämnats i ramen. |
| --- | --- |

a)

En rad historiska scenarier som skulle ha utsatt den centrala motparten för den största finansiella risken, däribland perioder av extrema marknadsrörelser som har observerats under de senaste 30 åren eller så länge det har funnits tillförlitliga data. Om en central motpart bestämmer att det inte är troligt att en historisk period med stora prisrörelser skulle upprepas, måste den motivera för den behöriga myndigheten varför detta utelämnats i ramen.

| b) | En rad potentiella framtidsscenarier, grundade på enhetliga antaganden om marknadsvolatilitet och priskorrelation mellan olika marknader och finansiella instrument, som tar hänsyn till både kvantitativa och kvalitativa bedömningar av potentiella marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

b)

En rad potentiella framtidsscenarier, grundade på enhetliga antaganden om marknadsvolatilitet och priskorrelation mellan olika marknader och finansiella instrument, som tar hänsyn till både kvantitativa och kvalitativa bedömningar av potentiella marknadsförhållanden.

3.   I ramen ska det även kvantitativt och kvalitativt beaktas i vilken utsträckning extrema prisrörelser kan inträffa på flera identifierade marknader samtidigt. Ramen ska ta hänsyn till att historiska priskorrelationer kan bli överspelade under extrema men möjliga marknadsförhållanden.

Artikel 31

Granskning av extrema men möjliga marknadsförhållanden

Förfarandena enligt artikel 30 ska regelbundet granskas av den centrala motparten, varvid hänsyn ska tas till alla relevanta marknadsförändringar och storleken på och koncentrationen av clearingmedlemmars exponeringar. I samråd med riskkommittén ska centrala motparter granska de historiska och hypotetiska scenarier de använder för att identifiera extrema men möjliga marknadsförhållanden, vilket ska ske minst en gång om året men oftare om marknadsutvecklingen eller väsentliga förändringar av de kontrakt som den centrala motparten clearar påverkar scenariernas grundantaganden och kan göra det motiverat att anpassa scenarierna. Väsentliga förändringar av ramen ska rapporteras till styrelsen.

KAPITEL VIII

LIKVIDITETSRISKKONTROLLER

(Artikel 44 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 32

Bedömning av likviditetsrisker

1.   Centrala motparter ska införa ett stabilt system för hantering av likviditetsrisker som omfattar effektiva operativa verktyg och analysverktyg för att fortlöpande och i rätt tid identifiera, mäta och övervaka sina avvecklings- och finansieringsflöden, däribland utnyttjandet av intradagslikviditet. Centrala motparter ska regelbundet bedöma hur deras system för hantering av likviditetsrisker är utformade och fungerar och i detta sammanhang ta hänsyn till resultaten av stresstester.

2.   Centrala motparters system för hantering av likviditetsrisk ska vara så stabilt att det tryggar att de i tid kan fullgöra sina betalnings- och avvecklingsskyldigheter i alla relevanta valutor, vid behov över dagen. Centrala motparters system för hantering av likviditetsrisk ska även innefatta en bedömning av deras potentiella framtida likviditetsbehov vid flera olika potentiella stresscenarier. Stresscenarierna ska i enlighet med artikel 44 i förordning (EU) nr 648/2012 bland annat innefatta situationer där clearingmedlemmar hamnar på obestånd, från dagen för obeståndet till slutet av likvideringsperioden, den likviditetsrisk som den centrala motpartens investeringspolitik skapar och förfaranden vid extrema men möjliga marknadsförhållanden.

3.   Systemet för hantering av likviditetsrisk ska innefatta en likviditetsplan som ska dokumenteras och sparas i enlighet med artikel 12. Likviditetsplanen ska åtminstone innehålla den centrala motpartens förfaranden för

| a) | att minst en gång om dagen hantera och övervaka sina likviditetsbehov vid flera olika marknadsscenarier, |
| --- | --- |

a)

att minst en gång om dagen hantera och övervaka sina likviditetsbehov vid flera olika marknadsscenarier,

| b) | att hålla tillräckliga likvida finansiella medel för att tillgodose sina likviditetsbehov och skilja mellan olika typer av likvida medel, |
| --- | --- |

b)

att hålla tillräckliga likvida finansiella medel för att tillgodose sina likviditetsbehov och skilja mellan olika typer av likvida medel,

| c) | att dagligen bedöma och värdera vilka likvida tillgångar som finns tillgängliga för den centrala motparten och för dess likviditetsbehov, |
| --- | --- |

c)

att dagligen bedöma och värdera vilka likvida tillgångar som finns tillgängliga för den centrala motparten och för dess likviditetsbehov,

| d) | att kartlägga källor till likviditetsrisker, |
| --- | --- |

d)

att kartlägga källor till likviditetsrisker,

| e) | att bedöma under vilka tidsrymder den centrala motpartens likvida finansiella medel bör vara tillgängliga, |
| --- | --- |

e)

att bedöma under vilka tidsrymder den centrala motpartens likvida finansiella medel bör vara tillgängliga,

| f) | att ta hänsyn till potentiella likviditetsbehov på grund av att clearingmedlemmar kan byta kontantsäkerheter mot andra säkerheter än kontanter, |
| --- | --- |

f)

att ta hänsyn till potentiella likviditetsbehov på grund av att clearingmedlemmar kan byta kontantsäkerheter mot andra säkerheter än kontanter,

| g) | om det uppstår likviditetsbrist, |
| --- | --- |

g)

om det uppstår likviditetsbrist,

| h) | att tillföra likvida finansiella medel i händelse av marknadsstress. |
| --- | --- |

h)

att tillföra likvida finansiella medel i händelse av marknadsstress.

Planen ska överlämnas till riskkommittén för synpunkter och därefter godkännas av styrelsen.

4.   Centrala motparter ska bedöma de likviditetsrisker de är utsatta för, om exempelvis de själva eller deras clearingmedlemmar inte kan fullgöra sina betalningsskyldigheter i tid i clearing- och avvecklingsprocessen, samt även beakta sina investeringsaktiviteter. Riskhanteringsystemet ska kunna hantera de likviditetsbehov som är en följd av den centrala motpartens förhållanden till enheter mot vilka den är likviditetsexponerad, exempelvis följande:

| a) | Avvecklingsbanker. |
| --- | --- |

a)

Avvecklingsbanker.

| b) | Betalningssystem. |
| --- | --- |

b)

Betalningssystem.

| c) | Värdepappersavvecklingssystem. |
| --- | --- |

c)

Värdepappersavvecklingssystem.

| d) | Nostro-ombud. |
| --- | --- |

d)

Nostro-ombud.

| e) | Förvaringsinstitut. |
| --- | --- |

e)

Förvaringsinstitut.

| f) | Likviditetsförsörjare. |
| --- | --- |

f)

Likviditetsförsörjare.

| g) | Centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse. |
| --- | --- |

g)

Centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse.

| h) | Tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

h)

Tjänsteleverantörer.

5.   Centrala motparter ska i sitt system för hantering av likviditetsrisker ta hänsyn till eventuella inbördes beroenden mellan enheterna i punkt 4 och multipla kopplingar som en enhet i punkt 4 kan ha till en central motpart.

6.   Centrala motparter ska upprätta dagliga rapporter om behov och medel som omfattas av punkt 3 a, b och c och en kvartalsrapport över sin likviditetsplan enligt punkt 3 d–h. Rapporterna ska dokumenteras och sparas i enlighet med kapitel IV.

Artikel 33

Tillgång till likviditet

1.   Centrala motparter ska i alla relevanta valutor hålla likvida medel som motsvarar deras likviditetsbehov, definierade i enlighet med artikel 44 i förordning (EU) nr 648/2012 och artikel 32 i denna förordning. Dessa likvida medel ska vara begränsade till

| a) | kontantinsättningar hos en utgivande centralbank, |
| --- | --- |

a)

kontantinsättningar hos en utgivande centralbank,

| b) | kontanta medel som hålls hos ett auktoriserat kreditinstitut i enlighet med artikel 47, |
| --- | --- |

b)

kontanta medel som hålls hos ett auktoriserat kreditinstitut i enlighet med artikel 47,

| c) | bindande kreditlöften eller likvärdiga överenskommelser med clearingmedlemmar som inte är på obestånd, |
| --- | --- |

c)

bindande kreditlöften eller likvärdiga överenskommelser med clearingmedlemmar som inte är på obestånd,

| d) | bindande återköpsavtal, |
| --- | --- |

d)

bindande återköpsavtal,

| e) | mycket likvida finansiella instrument som uppfyller kraven i artiklarna 45 och 46 och som den centrala motparten kan bevisa är tillgängliga och kan omsättas i kontanta medel på en och samma dag, enligt förhandsfastställda överenskommelser som är säkra även i ansträngda marknadslägen. |
| --- | --- |

e)

mycket likvida finansiella instrument som uppfyller kraven i artiklarna 45 och 46 och som den centrala motparten kan bevisa är tillgängliga och kan omsättas i kontanta medel på en och samma dag, enligt förhandsfastställda överenskommelser som är säkra även i ansträngda marknadslägen.

2.   Centrala motparter ska beakta de valutor i vilka dess skulder är denominerade och ta hänsyn till den potentiella effekten av ansträngda marknadslägen på dess möjligheter att få tillgång till valutamarknader på ett sätt som överensstämmer med avvecklingscyklerna för valuta- och värdepappersavvecklingssystem.

3.   Bindande kreditlöften som har beviljats mot säkerheter ställda av clearingmedlemmar får inte räknas två gånger som likvida medel. Centrala motparter ska vidta åtgärder för att övervaka och kontrollera koncentrationen när det gäller likviditetsriskexponeringarna mot enskilda likviditetsförsörjare.

4.   Centrala motparter ska genom noggrann kontroll försäkra sig om att deras likviditetsförsörjare har tillräcklig förmåga att fullgöra sina skyldigheter enligt likviditetsöverenskommelserna.

5.   Centrala motparter ska regelbundet testa sina förfaranden för utnyttjande av förhandsfastställda finansieringsöverenskommelser. Detta kan till exempel innefatta testuttag av belopp via kreditlöften, för att kontrollera hur snabbt medlen finns att tillgå och hur väl rutinerna fungerar.

6.   Centrala motparter ska i sina likviditetsplaner ha noggranna förfaranden för utnyttjandet av sina likvida medel för att fullgöra sina betalningsskyldigheter vid likviditetsbrist. Likviditetsförfarandena ska tydligt ange när vissa medel ska användas. Förfarandena ska även beskriva tillgången till kontantinsättningar eller avistaplaceringar, hur marknadstransaktioner på en och samma dag kan verkställas och hur förhandsfastställda likviditetslöften kan utnyttjas. Dessa förfaranden ska regelbundet testas. Centrala motparter ska även upprätta tillfredsställande planer för hur finansieringsavtal ska förlängas, innan de löper ut.

Artikel 34

Koncentrationsrisk

1.   Centrala motparter ska noggrant övervaka och kontrollera sin likviditetsriskexponerings koncentration, inbegripet exponeringarna mot de enheter som räknas upp i artikel 32.4 och enheter inom samma koncern.

2.   Centrala motparters system för hantering av likviditetsrisker ska innefatta exponerings- och koncentrationsgränser.

3.   Centrala motparter ska fastställa processer och förfaranden vid överskridande av koncentrationsgränser.

KAPITEL IX

VATTENFALLSPRINCIPEN VID OBESTÅND

(Artikel 45 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 35

Beräkning av egna medel som centrala motparter ska tillgripa vid tillämpning av vattenfallsprincipen vid obestånd

1.   För det ändamål som beskrivs i artikel 45.4 i förordning (EU) nr 648/2012 ska centrala motparter avsätta särskilda egna medel, vilka ska redovisas separat i balansräkningen.

2.   Centrala motparter ska beräkna minimibeloppet enligt punkt 1 genom att med 25 % multiplicera minimikapitalet, inbegripet balanserade vinstmedel och reserver, som ska hållas i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 648/2012 och kommissionens delegerade förordning (EU) nr 152/2013 (8).

Centrala motparter ska årligen se över detta belopp.

3.   Om centrala motparter har inrättat mer än en obeståndsfond för de olika klasser av finansiella instrument som de clearar, ska de särskilda egna medel som beräknas enligt punkt 1 fördelas på obeståndsfonderna i proportion till respektive fonds storlek, redovisas separat i balansräkningen och utnyttjas vid obestånd inom de olika marknadssegment som obeståndsfonderna avser.

4.   För att uppfylla kravet enligt punkt 1 får inga andra medel användas än det kapital, inbegripet balanserade vinstmedel och reserver, som avses i artikel 16 i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 36

Avsättande av egna medel som centrala motparter ska tillgripa vid tillämpning av vattenfallsprincipen vid obestånd

1.   Centrala motparter ska omedelbart informera den behöriga myndigheten, om de särskilda medel som ska avsättas understiger det i artikel 35 föreskrivna beloppet, och samtidigt ange motiven till detta med en utförlig skriftlig beskrivning av hur och inom vilken tidsrymd denna avsättning ska återställas.

2.   Om en eller flera clearingmedlemmar hamnar på obestånd, innan den centrala motparten har återställt de särskilda egna medlen, ska bara det resterande beloppet av de avsatta särskilda egna medlen användas vid tillämpning av artikel 45 i förordning (EU) nr 648/2012.

3.   Centrala motparter ska återställa de särskilda egna medlen senast en månad efter anmälan enligt punkt 1.

KAPITEL X

SÄKERHETER

(Artikel 46 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 37

Allmänna krav

Centrala motparter ska införa och tillämpa öppna och förutsägbara riktlinjer och rutiner för att bedöma och fortlöpande övervaka hur likvida de tillgångar är som godtas som säkerheter, och vid behov vidta korrigerande åtgärder.

Centrala motparter ska dessutom årligen se över sina riktlinjer och förfaranden för godtagbara tillgångar. En sådan översyn ska även ske efter väsentliga förändringar som påverkar de centrala motparternas riskexponering.

Artikel 38

Kontantsäkerheter

Vid tillämpning av artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012 ska mycket likvida säkerheter i form av kontanter vara denominerade i någon av följande valutor:

| a) | En valuta där den centrala motparten för de behöriga myndigheterna kan visa att de tillfredsställande kan hantera riskerna. |
| --- | --- |

a)

En valuta där den centrala motparten för de behöriga myndigheterna kan visa att de tillfredsställande kan hantera riskerna.

| b) | En valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta. |
| --- | --- |

b)

En valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta.

Artikel 39

Finansiella instrument

För tillämpningen av artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012 ska som mycket likvida säkerheter betraktas finansiella instrument, bankgarantier och guld som uppfyller villkoren i bilaga I.

Artikel 40

Värdering av säkerheter

1.   För värderingen av mycket likvida säkerheter enligt definitionen i artikel 37 ska centrala motparter införa och tillämpa riktlinjer och rutiner för att i nära realtid kontrollera kreditkvalitet, marknadslikviditet och prisvolatilitet för varje tillgång som godtas som säkerhet. Centrala motparter ska regelbundet, och åtminstone årligen, kontrollera att deras riktlinjer och rutiner för värderingen är adekvata. En sådan översyn ska även ske efter väsentliga förändringar som påverkar de centrala motparternas riskexponering.

2.   Centrala motparter ska uppdatera värdet på säkerheterna i nära realtid eller, om detta inte är möjligt, kunna visa för de behöriga myndigheterna att de kan hantera riskerna.

Artikel 41

Värderingsavdrag

1.   Centrala motparter ska införa och tillämpa riktlinjer och rutiner för att fastställa försiktigt beräknade värderingsavdrag som ska tillämpas på säkerheternas värde.

2.   Värderingsavdrag ska beakta att säkerheterna kan behöva realiseras i ett ansträngt marknadsläge och beakta den tid det kan ta att realisera dem. Centrala motparter ska för den behöriga myndigheten visa att värderingsavdragen är försiktigt beräknade, för att i möjligaste mån begränsa de konjunkturförstärkande effekterna. För varje säkerhetstillgång ska värderingsavdraget fastställas mot bakgrund av relevanta kriterier, däribland följande:

| a) | Typen av tillgång och storleken på den kreditrisk som är förknippad med det finansiella instrumentet enligt den centrala motpartens interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

a)

Typen av tillgång och storleken på den kreditrisk som är förknippad med det finansiella instrumentet enligt den centrala motpartens interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| b) | Tillgångens löptid. |
| --- | --- |

b)

Tillgångens löptid.

| c) | Tillgångens historiska och hypotetiska framtida prisvolatilitet i ett ansträngt marknadsläge. |
| --- | --- |

c)

Tillgångens historiska och hypotetiska framtida prisvolatilitet i ett ansträngt marknadsläge.

| d) | Likviditeten på den underliggande marknaden, däribland skillnaden mellan köp- och säljkurs. |
| --- | --- |

d)

Likviditeten på den underliggande marknaden, däribland skillnaden mellan köp- och säljkurs.

| e) | Eventuell valutarisk. |
| --- | --- |

e)

Eventuell valutarisk.

| f) | Korrelationsrisk. |
| --- | --- |

f)

Korrelationsrisk.

3.   Centrala motparter ska regelbundet kontrollera att värderingsavdragen är adekvata. Centrala motparter ska minst årligen se över sina riktlinjer och rutiner när det gäller värderingsavdrag samt efter väsentliga förändringar som påverkar den centrala motpartens riskexponering, men bör i möjligaste mån undvika förändringar som kan orsaka störningar eller stora förändringar som kan få konjunkturförstärkande effekter. Riktlinjer och rutiner när det gäller värderingsavdrag ska minst en gång om året vara föremål för en oberoende validering.

Artikel 42

Koncentrationsgränser

1.   Centrala motparter ska införa och tillämpa riktlinjer och rutiner för att se till att säkerheterna är tillräckligt diversifierade för att kunna realiseras inom en fastställd innehavstid utan någon väsentlig marknadspåverkan. Riktlinjer och rutiner ska fastställa vilka riskbegränsningsåtgärder som ska vidtas, när koncentrationsgränserna enligt punkt 2 överskrids.

2.   Centrala motparter ska fastställa koncentrationsgränser för

| a) | enskilda emittenter, |
| --- | --- |

a)

enskilda emittenter,

| b) | typer av emittenter, |
| --- | --- |

b)

typer av emittenter,

| c) | typer av tillgångar, |
| --- | --- |

c)

typer av tillgångar,

| d) | varje clearingmedlem, |
| --- | --- |

d)

varje clearingmedlem,

| e) | alla clearingmedlemmar. |
| --- | --- |

e)

alla clearingmedlemmar.

3.   Koncentrationsgränserna ska vara försiktigt beräknade och beakta alla relevanta kriterier, bl.a. följande:

| a) | Finansiella instrument emitterade av emittenter av samma typ när det gäller bransch, verksamhet och geografisk region. |
| --- | --- |

a)

Finansiella instrument emitterade av emittenter av samma typ när det gäller bransch, verksamhet och geografisk region.

| b) | Storleken på den kreditrisk som är förknippad med det finansiella instrumentet eller emittenten, enligt den centrala motpartens interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

b)

Storleken på den kreditrisk som är förknippad med det finansiella instrumentet eller emittenten, enligt den centrala motpartens interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| c) | De finansiella instrumentens likviditet och prisvolatilitet. |
| --- | --- |

c)

De finansiella instrumentens likviditet och prisvolatilitet.

4.   Centrala motparter ska se till att högst 10 procent av deras säkerheter garanteras av ett och samma kreditinstitut, eller ett likvärdigt finansinstitut från tredjeland, eller en enhet som ingår i samma koncern som kreditinstitutet eller finansinstitutet från tredjeland. Om de säkerheter som den centrala motparten tar emot i form av garantier från affärsbanker motsvarar mer än 50 procent av säkerheterna totalt, kan denna gräns sättas till högst 25 procent.

5.   Vid beräkningen av gränserna enligt punkt 2 ska centrala motparter inkludera sin totala exponering mot en emittent, inbegripet värdet av sammantagna kreditlöften, bankcertifikat, tidsbunden inlåning, sparkonton, inlåningsräkningar, checkräkningar, penningmarknadsinstrument och faciliteter för omvända repor som utnyttjas av dem. Gränserna ska inte vara tillämpliga på säkerheter som den centrala motparten innehar och som överstiger minimikraven för marginalsäkerheter, bidrag till obeståndsfonder eller andra finansiella medel.

6.   Vid fastställandet av en koncentrationsgräns för den centrala motpartens exponering mot en enskild emittent ska den centrala motparten aggregera sin exponering mot alla finansiella instrument som har emitterats av emittenten eller av en enhet inom samma koncern, som uttryckligen garanteras av emittenten eller av en enhet inom samma koncern, och mot finansiella instrument som har emitterats av företag vars enda syfte är att äga produktionsmedel som är centrala för emittentens verksamhet, och behandla detta som en enda risk.

7.   Centrala motparter ska regelbundet kontrollera att deras riktlinjer och rutiner för koncentrationsrisker är adekvata. Centrala motparter ska minst årligen se över sina riktlinjer och rutiner för koncentrationsrisker samt efter väsentliga förändringar som påverkar deras riskexponering.

8.   Centrala motparter ska informera den behöriga myndigheten och clearingmedlemmarna om gällande koncentrationsgränser och eventuella ändringar av dessa gränser.

9.   Om en central motpart väsentligt överskrider en koncentrationsgräns som har fastställts i dess riktlinjer och rutiner, ska den omedelbart informera den behöriga myndigheten om detta. Den centrala motparten ska snarast möjligt åtgärda överskridandet.

KAPITEL XI

INVESTERINGSPOLITIK

(Artikel 47 i förordning (EU) nr 648/2012)

Artikel 43

Mycket likvida finansiella instrument

Vid tillämpningen av artikel 47.1 i förordning (EU) nr 648/2012 kan skuldebrev betraktas som mycket likvida finansiella instrument som medför minimal kredit- och marknadsrisk, om de uppfyller samtliga villkor i bilaga II.

Artikel 44

Mycket säkra arrangemang för deponering av finansiella instrument

1.   Om en central motpart inte kan deponera de finansiella instrument som avses i artikel 45 eller de som den mottar i form av marginalsäkerheter, bidrag till obeståndsfonder eller bidrag till andra finansiella medel, genom såväl överlåtelse av äganderätt som säkerhetsrätt, hos operatören av ett värdepappersavvecklingssystem som garanterar fullständigt skydd för dessa instrument, ska de deponeras hos någon av följande:

| a) | En centralbank som garanterar fullständigt skydd för de finansiella instrumenten och som vid behov ger den centrala motparten snabb tillgång till dem. |
| --- | --- |

a)

En centralbank som garanterar fullständigt skydd för de finansiella instrumenten och som vid behov ger den centrala motparten snabb tillgång till dem.

| b) | Ett auktoriserat kreditinstitut enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (9) som garanterar att instrumenten är fullständigt åtskilda och skyddade, som vid behov ger den centrala motparten snabb tillgång till dem och som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

b)

Ett auktoriserat kreditinstitut enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG (9) som garanterar att instrumenten är fullständigt åtskilda och skyddade, som vid behov ger den centrala motparten snabb tillgång till dem och som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| c) | Ett finansinstitut i ett tredjeland som omfattas av och uppfyller tillsynsregler som relevanta behöriga myndigheter anser är minst lika stränga som de i direktiv 2006/48/EG och som har stabila redovisningsrutiner, förvaringsrutiner och interna kontroller och som garanterar att instrumenten är fullständigt åtskilda och skyddade, vid behov ger den centrala motparten snabb tillgång till dem och som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

c)

Ett finansinstitut i ett tredjeland som omfattas av och uppfyller tillsynsregler som relevanta behöriga myndigheter anser är minst lika stränga som de i direktiv 2006/48/EG och som har stabila redovisningsrutiner, förvaringsrutiner och interna kontroller och som garanterar att instrumenten är fullständigt åtskilda och skyddade, vid behov ger den centrala motparten snabb tillgång till dem och som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

2.   Om finansiella instrument deponeras i enlighet med punkt 1 b eller c, ska de förvaras så att den centrala motparten inte drabbas av förluster, om det auktoriserade finansinstitutet hamnar på obestånd eller blir insolvent.

3.   Mycket säkra arrangemang för deponering av finansiella instrument som ställs som säkerhet, bidrag till obeståndsfonder eller bidrag till andra finansiella medel ska endast göra det möjligt för den centrala motparten att återanvända de finansiella instrumenten om villkoren i artikel 39.8 i förordning (EU) nr 648/2012 är uppfyllda och om syftet med återanvändningen är att verkställa betalningar, hantera en clearingmedlems obestånd eller uppfylla en samverkansöverenskommelse.

Artikel 45

Mycket säkra arrangemang för kontanta medel

1.   Vid tillämpningen av artikel 47.4 i förordning (EU) nr 648/2012 ska kontanta medel som inte hålls hos centralbanken uppfylla samtliga följande villkor:

| a) | Insättningen ska vara i någon av följande valutor:






  i) | En valuta vars risk den centrala motparten med hög tillförlitlighet kan visa att den kan hantera. |
| --- | --- | --- |

a)

Insättningen ska vara i någon av följande valutor:

i)

En valuta vars risk den centrala motparten med hög tillförlitlighet kan visa att den kan hantera.

| ii) | En valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för värdet på de säkerheter som har mottagits i denna valuta. |
| --- | --- |

ii)

En valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för värdet på de säkerheter som har mottagits i denna valuta.

| b) | Insättningen ska göras hos någon av följande:






  i) | Ett auktoriserat kreditinstitut enligt definitionen i direktiv 2006/48/EG som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- | --- |

b)

Insättningen ska göras hos någon av följande:

i)

Ett auktoriserat kreditinstitut enligt definitionen i direktiv 2006/48/EG som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| ii) | Ett finansinstitut i ett tredjeland som omfattas av och uppfyller tillsynsregler som de behöriga myndigheterna anser är minst lika stränga som de i direktiv 2006/48/EG och som har stabila redovisningsrutiner, förvaringsrutiner, interna kontroller och som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

ii)

Ett finansinstitut i ett tredjeland som omfattas av och uppfyller tillsynsregler som de behöriga myndigheterna anser är minst lika stränga som de i direktiv 2006/48/EG och som har stabila redovisningsrutiner, förvaringsrutiner, interna kontroller och som den centrala motparten kan visa har en låg kreditrisk enligt dess interna bedömning. Centrala motparter ska när de gör en sådan bedömning tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

2.   Om kontanta medel hålls över natten i enlighet med punkt 1, ska minst 95 procent av medlen, beräknat över en genomsnittlig period av en kalendermånad, deponeras så att de omfattas av säkerheter i form av mycket likvida finansiella instrument som uppfyller kraven i artikel 45, med undantag för kravet i punkt 1 c i den artikeln.

Artikel 45

Koncentrationsgränser

1.   Centrala motparter ska införa och tillämpa riktlinjer och förfaranden som säkrar en tillräcklig spridning, när det gäller de finansiella instrument i vilka dess finansiella medel investeras.

2.   Centrala motparter ska fastställa koncentrationsgränser och övervaka koncentrationen av dess finansiella medel med avseende på

| a) | enskilda finansiella instrument, |
| --- | --- |

a)

enskilda finansiella instrument,

| b) | typer av finansiella instrument, |
| --- | --- |

b)

typer av finansiella instrument,

| c) | enskilda emittenter, |
| --- | --- |

c)

enskilda emittenter,

| d) | typer av emittenter, |
| --- | --- |

d)

typer av emittenter,

| e) | motparter med vilka det finns sådana arrangemang som föreskrivs i artikel 44.1 b och c eller artikel 45.2. |
| --- | --- |

e)

motparter med vilka det finns sådana arrangemang som föreskrivs i artikel 44.1 b och c eller artikel 45.2.

3.   När det gäller typer av emittenter, ska centrala motparter beakta följande:

| a) | Geografisk spridning. |
| --- | --- |

a)

Geografisk spridning.

| b) | Inbördes beroenden och multipla kopplingar som en enhet kan ha till en central motpart. |
| --- | --- |

b)

Inbördes beroenden och multipla kopplingar som en enhet kan ha till en central motpart.

| c) | Kreditriskens nivå. |
| --- | --- |

c)

Kreditriskens nivå.

| d) | Den centrala motpartens exponeringar mot emittenten genom produkter som clearas av den centrala motparten. |
| --- | --- |

d)

Den centrala motpartens exponeringar mot emittenten genom produkter som clearas av den centrala motparten.

4.   Det ska i riktlinjer och rutiner fastställas vilka riskbegränsningsåtgärder som ska vidtas, när koncentrationsgränserna överskrids.

5.   Vid fastställandet av koncentrationsgränser för centrala motparters exponering mot en enskild emittent eller ett enskilt förvaringsinstitut, ska centrala motparter aggregera exponeringarna mot alla finansiella instrument som emitterats eller uttryckligen garanterats av emittenten och alla finansiella medel som deponerats hos förvaringsinstitutet, och behandla dem som en enda risk.

6.   Centrala motparter ska regelbundet kontrollera att deras riktlinjer och rutiner för koncentrationsrisker är adekvata. Dessutom ska centrala motparter minst årligen se över sina riktlinjer och rutiner för koncentrationsgränser samt så snart det sker en väsentlig förändring som påverkar deras riskexponering.

7.   Om centrala motparter överskrider en koncentrationsgräns som fastställs i dess riktlinjer och rutiner, ska de omedelbart informera den behöriga myndigheten. Centrala motparter ska rätta till situationen snarast möjligt.

Artikel 46

Annan säkerhet än kontanter

Om säkerheter ställs i form av finansiella instrument i enlighet med bestämmelserna i kapitel X, ska bara artiklarna 44 och 45 vara tillämpliga.

KAPITEL XII

ÖVERSYN AV MODELLER, STRESSTESTER OCH UTFALLSTESTER

(Artikel 49 i förordning (EU) nr 648/2012)

AVSNITT 1

Modeller och program

Artikel 47

Validering av modeller

1.   Centrala motparter ska göra en omfattande validering av sina modeller, metoder och det system för hantering av likviditetsrisk som används för att kvantifiera, aggregera och hantera deras risker. Alla väsentliga ändringar eller justeringar av deras modeller, metoder eller systemet för hantering av likviditetsrisk ska ske i enlighet med god organisationsstyrning, bl.a. genom att riskkommittén får möjlighet att lämna synpunkter, och valideras av en kvalificerad och oberoende part innan de genomförs.

2.   Centrala motparters valideringsprocess ska dokumenteras och åtminstone specifera vilka riktlinjer som tillämpas för att testa deras marginalsäkerheter, obeståndsfonder och andra finansiella medel, samt reglerna för beräkning av likvida finansiella medel. Alla väsentliga ändringar eller justeringar av sådana riktlinjer ska ske i enlighet med god organisationsstyrning, bl.a. genom att riskkommittén får möjlighet att lämna synpunkter, och valideras av en kvalificerad och oberoende part innan de genomförs.

3.   En utförlig validering ska åtminstone innefatta följande:

| a) | En utvärdering av modellernas och systemets begreppsmässiga förnuftighet, inbegripet styrkande underlag. |
| --- | --- |

a)

En utvärdering av modellernas och systemets begreppsmässiga förnuftighet, inbegripet styrkande underlag.

| b) | En granskning av löpande övervakningsförfaranden, inbegripet kontroll av processer och riktmärken. |
| --- | --- |

b)

En granskning av löpande övervakningsförfaranden, inbegripet kontroll av processer och riktmärken.

| c) | En granskning av parametrar och antaganden som ligger till grund för deras utvecklade modeller, metoder och system. |
| --- | --- |

c)

En granskning av parametrar och antaganden som ligger till grund för deras utvecklade modeller, metoder och system.

| d) | En granskning av modellernas, metodernas och systemets lämplighet med avseende på den typ av kontrakt som de tillämpas på. |
| --- | --- |

d)

En granskning av modellernas, metodernas och systemets lämplighet med avseende på den typ av kontrakt som de tillämpas på.

| e) | En granskning av deras stresstestscenariers lämplighet i enlighet med kapitel VII och artikel 52. |
| --- | --- |

e)

En granskning av deras stresstestscenariers lämplighet i enlighet med kapitel VII och artikel 52.

| f) | En analys av testresultaten. |
| --- | --- |

f)

En analys av testresultaten.

4.   Centrala motparter ska fastställa kriterier för sin bedömning av om deras modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk kan valideras. Positiva testresultat ska ingå i dessa kriterier.

5.   Om prisuppgifter inte är lätt tillgängliga eller tillförlitliga, ska centrala motparter hantera sådana prisbegränsningar eller åtminstone utgå från försiktiga antaganden baserade på observerade korrelerade eller relaterade marknader och aktuella beteenden på marknaden.

6.   Om prisuppgifter inte är lätt tillgängliga eller tillförlitliga, ska systemen och värderingsmodellerna som används för detta ändamål hanteras i enlighet med god organisationsstyrning, bl.a. genom att riskkommittén får möjlighet att lämna synpunkter, och genom validering och testning. Centrala motparter ska låta en kvalificerad och oberoende part validera deras värderingsmodeller under flera olika marknadsscenarier för att se till att modellerna producerar lämpliga priser och i förekommande fall anpassa sina beräkningar av initialsäkerheter för att beakta konstaterade modellrisker.

7.   Centrala motparter ska regelbundet göra en bedömning av sina säkerhetsmodellers teoretiska och empiriska egenskaper för alla finansiella instrument som de clearar.

Artikel 48

Testprogram

1.   Centrala motparter ska införa riktlinjer och rutiner som ingående beskriver de stress- och utfallstestprogram som de genomför för att bedöma lämplighet, exakthet, tillförlitlighet och motståndskraft hos de modeller och metoder som de använder för sina riskkontrollmekanismers kalkyleringar, inbegripet marginalsäkerheter, bidrag till obeståndsfonder och andra finansiella medel vid en rad olika marknadsförhållanden.

2.   Centrala motparters riktlinjer och förfaranden ska även specificera de stresstestprogram som de genomför för att bedöma lämplighet, exakthet, tillförlitlighet och motståndskraft hos systemet för hantering av likviditetsrisk.

3.   Riktlinjerna och förfarandena ska åtminstone omfatta metoder för val och utveckling av lämpliga tester, inbegripet val av portfölj- och marknadsuppgifter, testernas regelbundenhet, särskilda riskegenskaper hos de finansiella instrument som clearas, analys av testresultat och testundantag, samt eventuella relevanta korrigerande åtgärder.

4.   Centrala motparter ska inkludera eventuella kundpositioner, när de utför alla tester.

AVSNITT 2

Utfallstester

Artikel 49

Förfaranden för utfallstester

1.   Centrala motparter ska bedöma sina marginalsäkerheters täckning genom att i efterhand jämföra observerade utfall med förväntade utfall enligt säkerhetsmodellerna. Sådana utfallstester ska göras varje dag, för att utvärdera om det finns några testundantag när det gäller marginalsäkerheternas täckning. Täckningen ska utvärderas för nuvarande positioner för finansiella instrument, clearingmedlemmar och beakta eventuella effekter av portföljmarginalsäkerheter, i förekommande fall även centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse.

2.   Centrala motparter ska överväga vad som är en lämplig historisk tidsrymd för utfallstestprogrammet, för att säkerställa att den tillämpade observationsperioden är tillräcklig för att minimera eventuella negativa effekter på den statistiska signifikansen.

3.   Centrala motparter ska i sina utfallstestprogram åtminstone överväga klara statistiska tester och resultatkriterier som centrala motparter ska definiera för att bedöma utfallstesternas resultat.

4.   Centrala motparter ska regelbundet till riskkommittén rapportera resultat och analyser av utfallstester i en form som inte bryter sekretessen, för att få dess synpunkter vid översynen av säkerhetsmodellerna.

5.   Utfallstesters resultat och analyser ska göras tillgängliga för alla clearingmedlemmar och (om de är kända för den centrala motparten) även kunder. För alla andra kunder ska utfallstesters resultat och analyser på begäran göras tillgängliga av clearingmedlemmar. Informationen ska sammanställas i en form som inte bryter sekretessen och clearingmedlemmar och kunder ska bara för sina egna portföljer få tillgång till detaljerade resultat och analyser av utfallstester.

6.   Centrala motparter ska fastställa förfaranden för att närmare beskriva vilka åtgärder de kan vidta med anledning av resultaten av utfallstestanalyser.

AVSNITT 3

Känslighetstester och analyser

Artikel 50

Känslighetstester och analyser

1.   Centrala motparter ska genomföra känslighetstester och känslighetsanalyser för att bedöma sina säkerhetsmodellers täckning vid olika marknadsförhållanden, med hjälp av historiska data från faktiska ansträngda marknadsförhållanden och hypotetiska data från teoretiska ansträngda marknadsförhållanden.

2.   För att förstå hur marginalsäkerheternas täckning kan påverkas av mycket ansträngda marknadsförhållanden och förändringar av viktiga modellparametrar, ska centrala motparter använda en rad olika parametrar och antaganden som tar hänsyn till olika historiska och hypotetiska förhållanden, däribland de mest volatila perioderna på deras marknader och extrema förändringar i korrelationerna mellan priserna på kontrakt som de clearar.

3.   Känslighetsanalyser ska göras för flera faktiska och representativa clearingmedlemmars portföljer. Representativa portföljer ska väljas utifrån deras känslighet mot väsentliga riskfaktorer och korrelationer som den centrala motparten är exponerad mot. Sådana känslighetstester och känslighetsanalyser ska vara utformade för att testa viktiga parametrar och antaganden i säkerhetsmodellen vid olika konfidensintervall, för att fastställa systemets känslighet för fel i kalibreringen av sådana parametrar och antaganden. Lämplig hänsyn ska tas till löptidsstrukturen för riskfaktorer och den antagna korrelationen mellan riskfaktorer.

4.   Centrala motparter ska utvärdera potentiella förluster i clearingmedlemmars positioner.

5.   Centrala motparter ska i förekommande fall överväga parametrar som återspeglar att flera clearingmedlemmar samtidigt hamnar på obestånd som emitterar finansiella instrument som de centrala motparterna clearar eller de underliggande tillgångarna för derivat som de clearar. Beaktas ska också effekterna av att en kund hamnar på obestånd som emitterar finansiella instrument som de centrala motparterna clearar eller underliggande tillgångar för derivat som de clearar.

6.   Centrala motparter ska regelbundet till riskkommittén rapportera känslighetstesters och känslighetsanalysers resultat och analyser i en form som inte bryter sekretessen, för att få dess synpunkter vid översynen av säkerhetsmodellerna.

7.   Centrala motparter ska fastställa förfaranden för att närmare beskriva vilka åtgärder de kan vidta med anledning av resultaten av känslighetstestanalyser.

AVSNITT 4

Stresstester

Artikel 51

Stresstestförfarande

1.   I centrala motparters stresstester ska stressparametrar, antaganden och scenarier tillämpas på de modeller som används för att skatta riskexponeringar i syfte att säkerställa tillräckliga finansiella medel för att täcka dessa exponeringar vid extrema men möjliga marknadsförhållanden.

2.   Centrala motparters stresstestprogram ska kräva att de regelbundet utför en rad stresstester som tar hänsyn till deras produktmix och alla delar av deras modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk.

3.   Centrala motparters stresstestprogram ska föreskriva att stresstester ska utföras med hjälp av fastställda stresstestscenarier, för både tidigare och hypotetiska extrema men möjliga marknadsförhållanden i enlighet med kapitel VII. Tidigare marknadsförhållanden som ska användas ska vid behov granskas och anpassas. Centrala motparter ska även ta hänsyn till andra former av lämpliga stresstestscenarier, bland annat, men inte bara, tekniskt eller finansiellt obestånd för deras avvecklingsbanker, nostro-ombud, förvaringsinstitut, likviditetsförsörjare eller centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse.

4.   Centrala motparter ska ha kapacitet att snabbt anpassa sina stresstester, så att de beaktar nya eller framväxande risker.

5.   Centrala motparter ska beakta potentiella förluster till följd av att en kund hamnar på obestånd (om denna är känd) som clearar via flera clearingmedlemmar.

6.   Centrala motparter ska regelbundet till riskkommittén rapportera testresultat och analyser i en form som inte bryter sekretessen, för att få dess synpunkter vid översynen av sina modeller, metoder och systemet för hantering av likviditetsrisk.

7.   Resultat och analyser av stresstester ska göras tillgängliga för alla clearingmedlemmar och (om de är kända för den centrala motparten) kunderna. För alla andra kunder ska resultat och analyser av utfallstester på begäran göras tillgängliga av clearingmedlemmar. Informationen ska sammanställas i en form som inte bryter sekretessen och clearingmedlemmar och kunder ska bara för sina egna portföljer få tillgång till detaljerade resultat och analyser av stresstester.

8.   Centrala motparter ska fastställa förfaranden för att närmare beskriva vilka åtgärder de kan vidta med anledning av resultaten av stresstestanalyser.

Artikel 52

Riskfaktorer för stresstester

1.   Centrala motparter ska fastställa och ha en lämplig metod för att mäta relevanta riskfaktorer som är specifika för de kontrakt som de clearar och som kan påverka deras förluster. Centrala motparters stresstester ska åtminstone ta hänsyn till riskfaktorer som i förekommande fall har specificerats för följande typer av finansiella instrument:

| a) | Räntekontrakt: riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken den centrala motparten clearar finansiella instrument. Modellerna över avkastningskurvan ska vara indelade i flera löptidssegment för att beakta variationerna i räntornas volatilitet över avkastningskurvan. Antalet relaterade riskfaktorer ska bero på hur komplexa de räntekontrakt är som den centrala motparten clearar. Den basrisk som är en följd av att räntorna på statspapper och andra räntebärande papper inte sammanfaller helt ska beaktas separat. |
| --- | --- |

a)

Räntekontrakt: riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken den centrala motparten clearar finansiella instrument. Modellerna över avkastningskurvan ska vara indelade i flera löptidssegment för att beakta variationerna i räntornas volatilitet över avkastningskurvan. Antalet relaterade riskfaktorer ska bero på hur komplexa de räntekontrakt är som den centrala motparten clearar. Den basrisk som är en följd av att räntorna på statspapper och andra räntebärande papper inte sammanfaller helt ska beaktas separat.

| b) | Valutakontrakt: riskfaktorer som är knutna till varje utländsk valuta i vilken den centrala motparten clearar finansiella instrument och till växelkursen mellan den valuta i vilken kraven på marginalsäkerheter ställs och den valuta i vilken den centrala motparten clearar finansiella instrument. |
| --- | --- |

b)

Valutakontrakt: riskfaktorer som är knutna till varje utländsk valuta i vilken den centrala motparten clearar finansiella instrument och till växelkursen mellan den valuta i vilken kraven på marginalsäkerheter ställs och den valuta i vilken den centrala motparten clearar finansiella instrument.

| c) | Aktiekontrakt: riskfaktorer som är knutna till volatiliteten för enskilda aktieemissioner för varje marknad som den centrala motparten clearar och volatiliteten inom olika sektorer av den samlade aktiemarknaden. Vilken typ av modellmetod som ska användas och hur förfinad den ska vara ska bero på den centrala motpartens exponering mot marknaden som helhet och dess koncentration i enskilda aktieemissioner på denna marknad. |
| --- | --- |

c)

Aktiekontrakt: riskfaktorer som är knutna till volatiliteten för enskilda aktieemissioner för varje marknad som den centrala motparten clearar och volatiliteten inom olika sektorer av den samlade aktiemarknaden. Vilken typ av modellmetod som ska användas och hur förfinad den ska vara ska bero på den centrala motpartens exponering mot marknaden som helhet och dess koncentration i enskilda aktieemissioner på denna marknad.

| d) | Råvarukontrakt: riskfaktorer som tar hänsyn till olika kategorier och underkategorier av råvarukontrakt och relaterade derivat som den centrala motparten clearar, i förekommande fall även variationer i convenience yield mellan derivatpositioner och kontantpositioner i den råvaran. |
| --- | --- |

d)

Råvarukontrakt: riskfaktorer som tar hänsyn till olika kategorier och underkategorier av råvarukontrakt och relaterade derivat som den centrala motparten clearar, i förekommande fall även variationer i convenience yield mellan derivatpositioner och kontantpositioner i den råvaran.

| e) | Kreditkontrakt: riskfaktorer som beaktar risken för plötsliga obestånd, inbegripet den ackumulerade risken av flera obestånd, volatilitet i basrisk och återvinningsgrad. |
| --- | --- |

e)

Kreditkontrakt: riskfaktorer som beaktar risken för plötsliga obestånd, inbegripet den ackumulerade risken av flera obestånd, volatilitet i basrisk och återvinningsgrad.

2.   I sina stresstester ska centrala motparter i lämplig utsträckning även beakta minst följande:

| a) | Korrelationer, inbegripet dem mellan identifierade riskfaktorer och liknande kontrakt som den centrala motparten clearar. |
| --- | --- |

a)

Korrelationer, inbegripet dem mellan identifierade riskfaktorer och liknande kontrakt som den centrala motparten clearar.

| b) | Faktorer som motsvarar den implicita och den historiska volatiliteten för de kontrakt som clearas. |
| --- | --- |

b)

Faktorer som motsvarar den implicita och den historiska volatiliteten för de kontrakt som clearas.

| c) | Särskilda egenskaper hos eventuella nya kontrakt som den centrala motparten ska cleara. |
| --- | --- |

c)

Särskilda egenskaper hos eventuella nya kontrakt som den centrala motparten ska cleara.

| d) | Koncentrationsrisken, inbegripet för clearingmedlemmar och enheter inom clearingmedlemmars koncerner. |
| --- | --- |

d)

Koncentrationsrisken, inbegripet för clearingmedlemmar och enheter inom clearingmedlemmars koncerner.

| e) | Inbördes beroenden och multipla kopplingar. |
| --- | --- |

e)

Inbördes beroenden och multipla kopplingar.

| f) | Relevanta risker, inbegripet valutarisk. |
| --- | --- |

f)

Relevanta risker, inbegripet valutarisk.

| g) | Fastställda exponeringsgränser. |
| --- | --- |

g)

Fastställda exponeringsgränser.

| h) | Korrelationsrisk. |
| --- | --- |

h)

Korrelationsrisk.

Artikel 53

Stresstester av totala finansiella medel

1.   Centrala motparters stresstestprogram ska se till att deras marginalsäkerheter, bidrag till obeståndsfonder och andra finansiella medel sammantaget kan klara att åtminstone de två clearingmedlemmar samtidigt hamnar på obestånd mot vilka de har de största exponeringarna vid extrema men möjliga marknadsförhållanden. Stresstestprogrammet ska även undersöka potentiella förluster till följd av att enheter hamnar på obestånd som ingår i samma koncern som de två clearingmedlemmar mot vilka de har de största exponeringarna vid extrema men möjliga marknadsförhållanden.

2.   Centrala motparters stresstestprogram ska sörja för att deras marginalsäkerheter och obeståndsfonder åtminstone kan klara att den clearingmedlem hamnar på obestånd mot vilken de har de största exponeringarna eller den näst eller tredje största clearingmedlemmen, om summan av deras exponeringar är större enligt artikel 42 i förordning (EU) nr 648/2012.

3.   Centrala motparter ska göra en grundlig analys av de potentiella förluster som de kan drabbas av och utvärdera potentiella förluster i clearingmedlemmars positioner, inbegripet risken av att likvidering av sådana positioner kan påverka marknaden och marginalsäkerheternas täckning.

4.   I tillämpliga fall ska centrala motparter i sina stresstester beakta effekterna av att en clearingmedlem hamnar på obestånd som emitterar finansiella instrument som de centrala motparterna clearar eller de underliggande tillgångarna för derivat som de clearar. I tillämpliga fall ska också effekterna beaktas av att en kund hamnar på obestånd som emitterar finansiella instrument som de centrala motparterna clearar eller underliggande tillgångar för derivat som de clearar.

5.   Centrala motparters stresstester ska beakta likvideringsperioden enligt artikel 26.

Artikel 54

Stresstester av likvida finansiella medel

1.   Centrala motparters stresstestprogram för deras likvida finansiella medel ska sörja för att dessa är tillräckliga enligt kraven i kapitel VIII.

2.   Centrala motparter ska dessutom ha tydliga och öppna regler och rutiner som åtgärdar bristande likvida finansiella medel som deras stresstester belägger, så att de klarar sina betalningsskyldigheter.

Centrala motparter ska även ha tydliga rutiner för att använda sina stresstesters resultat och analyser till att utvärdera om deras system för hantering av likviditetsrisk och likviditetsförsörjare är tillräckliga samt till justeringar.

3.   De stresstestscenarier som används i stresstester av likvida finansiella medel ska beakta den centrala motpartens utformning och verksamhet och inbegripa alla enheter som kan utgöra en väsentlig risk för den. Sådana stresstester ska även beakta eventuella starka band eller liknande exponeringar mellan dess clearingmedlemmar, inbegripet andra enheter inom samma koncern, och bedöma risken för flera obestånd och de spridningseffekter till andra clearingmedlemmar som sådana obestånd kan orsaka.

AVSNITT 5

Täckning och användning av testresultat

Artikel 55

Tillräcklig täckning

1.   Centrala motparter ska inrätta och vidmakthålla rutiner för att upptäcka förändringar av marknadsförhållandena, som ökad volatilitet eller minskad likviditet för de finansiella instrument som de clearar, så att de snabbt kan anpassa beräkningarna av sitt marginalsäkerhetsbehov för att beakta det förändrade marknadsläget.

2.   Centrala motparter ska genomföra tester av sina värderingsavdrag, för att se till att säkerheterna åtminstone kan realiseras till värderingsavdragens värde vid observerade extrema men möjliga marknadsförhållanden.

3.   Om centrala motparter tar ut marginalsäkerheter på portföljnivå och inte på produktnivå, ska de löpande granska och testa kvittningar mellan produkter. Centrala motparter ska basera sådana kvittningar på en försiktig och ekonomiskt förnuftig metod som återspeglar prisberoendet mellan produkterna. Centrala motparter ska framför allt testa hur korrelationer fungerar under perioder av allvarliga faktiska eller hypotetiska marknadsförhållanden.

Artikel 56

Översyn av modeller som utgår från testresultat

1.   Centrala motparter ska ha tydliga rutiner för att skatta behovet av ytterligare marginalsäkerheter, även på intradagsbasis, och omkalibrera sina säkerhetsmodeller, om utfallstester visar att modellerna inte har fungerat som väntat och därför inte kunnat ange en lämplig mängd initialsäkerheter för att uppnå önskvärd förtroendenivå. Om centrala motparter fastställer att det är nödvändigt att ta ut ytterligare marginalsäkerheter, ska de göra detta vid nästa marginalsäkerhetskrav.

2.   Centrala motparter ska bedöma orsaken till testundantag som upptäcks vid utfallstester. Alltefter orsaken till undantagen ska centrala motparter besluta om det krävs en grundläggande ändring av säkerhetsmodellen eller av de modeller som ger den indata och om nuvarande parametrar måste omkalibreras.

3.   Centrala motparter ska bedöma orsaken till testundantag som upptäcks vid stresstester. Alltefter orsakerna till undantagen ska centrala motparter besluta om det krävs en grundläggande ändring av deras modeller, metoder eller system för hantering av likviditetsrisk, eller av gällande parametrar och antaganden.

4.   Om resultaten av testerna visar att marginalsäkerheterna, obeståndsfonden eller andra finansiella medel har otillräcklig täckning, ska centrala motparter öka sina samlade finansiella medel till en godtagbar nivå vid nästa marginalsäkerhetskrav. Om testresultaten visar att de likvida finansiella medlen är otillräckliga, ska centrala motparter snarast möjligt öka sina likvida finansiella medel till en godtagbar nivå.

5.   När de granskar sina modeller, metoder och system för hantering av likviditetsrisk ska centrala motparter kontrollera hur ofta testundantag återkommer, för att på lämpligt sätt och utan onödiga dröjsmål upptäcka och lösa problem.

AVSNITT 6

Omvända stresstester

Artikel 57

Omvända stresstester

1.   Centrala motparter ska genomföra omvända stresstester för att fastställa vid vilka marknadsförhållanden deras säkerheter, obeståndsfonder och andra finansiella medel sammantaget kan visa sig vara otillräckliga för att täcka kreditexponeringar och för vilka deras likvida finansiella medel kan vara otillräckliga. Vid genomförandet av sådana tester ska centrala motparter konstruera modeller för extrema marknadsförhållanden som överträffar vad som anses vara möjligt, för att hjälpa till att fastställa gränserna för sina modeller, system för hantering av likviditetsrisk, finansiella medel och likvida finansiella medel.

2.   Centrala motparter ska utveckla omvända stresstester som är avpassade för de särskilda riskerna på marknaderna och i de kontrakt som de erbjuder clearing för.

3.   Centrala motparter ska utgå från förhållandena som beskrivs i punkt 1 och resultat och analyser av sina stresstester för att fastställa extrema men möjliga scenarier i enlighet med kapitel VII.

4.   Centrala motparter ska regelbundet till riskkommittén rapportera resultat och analyser av utfallstester i en form som inte bryter sekretessen, för att få dess synpunkter i samband med sin översyn.

AVSNITT 7

Förfaranden vid obestånd

Artikel 58

Tester av förfaranden vid obestånd

1.   Centrala motparter ska testa och se över sina förfaranden vid obestånd, för att se till att de är både ändamålsenliga och effektiva. Centrala motparter ska göra simuleringsövningar i samband med sina tester av förfarandena vid obestånd.

2.   Efter att ha testat sina förfaranden vid obestånd, ska centrala motparter fastställa eventuella oklarheter och anpassa sina förfaranden för att minimera dessa.

3.   Centrala motparter ska genom simuleringsövningar kontrollera att alla clearingmedlemmar, i förekommande fall kunder och andra relevanta parter, exempelvis men inte bara centrala motparter med vilka det finns en samverkansöverenskommelse samt eventuella tjänsteleverantörer, har fått nödvändig information och känner till rutinerna vid ett obeståndscenario.

AVSNITT 8

Valideringars och testers frekvens

Artikel 59

Frekvens

1.   Centrala motparter ska minst årligen göra en utförlig validering av sina modeller och metoder.

2.   Centrala motparter ska minst årligen göra en utförlig validering av sitt system för hantering av likviditetsrisk.

3.   Centrala motparter ska minst årligen göra en fullständig validering av sina värderingsmodeller.

4.   Centrala motparter ska minst årligen kontrollera att den politik som anges i artikel 51 är ändamålsenlig.

5.   Centrala motparter ska analysera och övervaka modellresultat och den finansiella täckningen i händelse av obestånd genom att minst en gång om dagen utfallstesta marginalsäkerheternas täckning och utföra stresstester som utgår från standardiserade och förutbestämda parametrar och antaganden.

6.   Centrala motparter ska analysera och övervaka sitt system för hantering av likviditetsrisk genom att minst en gång om dagen stresstesta sina likvida finansiella medel.

7.   Centrala motparter ska göra en ingående och grundlig analys av testresultaten minst en gång i månaden, för att försäkra sig om att dess stresstestscenarier, modeller, system för hantering av likviditetsrisk, underliggande parametrar och antaganden är korrekta. En sådan analys ska göras oftare i ansträngda marknadslägen, bl.a. när de finansiella instrument som clearas eller marknaderna över huvud taget präglas av stor volatilitet, blir mindre likvida eller när clearingmedlemmarnas positioners storlek eller koncentration ökar väsentligt, eller när en central motpart väntas hamna i ett ansträngt marknadsläge.

8.   Känslighetsanalyser ska göras minst en gång i månaden och utgå från resultaten av känslighetstester. Sådana analyser bör göras oftare, om marknaderna är ovanligt volatila eller mindre likvida eller när clearingmedlemmarnas positioners storlek eller koncentration ökar väsentligt.

9.   Centrala motparter ska minst årligen testa kvittningar mellan finansiella instrument och hur korrelationer utvecklas under perioder av allvarliga faktiska och hypotetiska marknadsförhållanden.

10.   Centrala motparters värderingsavdrag ska testas minst en gång i månaden.

11.   Centrala motparter ska minst en gång i kvartalet utföra omvända stresstester.

12.   Centrala motparter ska minst årligen testa och se över sina förfaranden vid obestånd och minst en gång i kvartalet genomföra simuleringsövningar, i enlighet med artikel 61. Centrala motparter ska även genomföra simuleringsövningar efter väsentliga förändringar av sina förfaranden vid obestånd.

AVSNITT 9

Tidsrymder vid tester

Artikel 60

Tidsrymder

1.   De tidsrymder som ska användas vid tester ska definieras i enlighet med kapitel VII och innefatta marknadsförhållanden som är extrema men möjliga på sikt.

2.   De historiska tidsrymder som används vid utfallstester ska åtminstone innefatta uppgifter från det senaste året eller från den period som den centrala motparten har clearat det relevanta finansiella instrumentet om denna understiger ett år.

AVSNITT 10

Upplysningsplikt

Artikel 61

Information som ska offentliggöras

1.   Centrala motparter ska offentliggöra de allmänna principer som ligger till grund för deras modeller och metoder, vilken typ av tester som genomförs, en summarisk sammanfattning av testresultaten och de eventuella korrigerande åtgärder som har vidtagits.

2.   Centrala motparter ska bl.a. offentliggöra följande viktiga uppgifter om sina förfaranden vid obestånd:

| a) | Under vilka omständigheter åtgärder kan vidtas. |
| --- | --- |

a)

Under vilka omständigheter åtgärder kan vidtas.

| b) | Vem som får vidta åtgärderna. |
| --- | --- |

b)

Vem som får vidta åtgärderna.

| c) | Åtgärdernas omfattning, däribland behandling av såväl egna som kunders positioner, medel och tillgångar. |
| --- | --- |

c)

Åtgärdernas omfattning, däribland behandling av såväl egna som kunders positioner, medel och tillgångar.

| d) | Mekanismer för att hantera den centrala motpartens skyldigheter mot de clearingmedlemmar som inte hamnat på obestånd. |
| --- | --- |

d)

Mekanismer för att hantera den centrala motpartens skyldigheter mot de clearingmedlemmar som inte hamnat på obestånd.

| e) | Mekanismer för att hjälpa till att hantera de skyldigheter som en clearingmedlem på obestånd har mot sina kunder. |
| --- | --- |

e)

Mekanismer för att hjälpa till att hantera de skyldigheter som en clearingmedlem på obestånd har mot sina kunder.

Artikel 62

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt h i avsnitt 2 i bilaga I ska tillämpas i tre år efter det att denna förordning har trätt ikraft och med avseende på derivattransaktioner enligt artikel 2.4 b och d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 (10).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 352, 21.12.2012, s. 32.

3

(4)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

4

(5)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 87.

5

(6)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

7

(8)  Se sidan 37 i detta nummer av EUT.

8

(9)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

9

(10)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 1.

10

---

BILAGA I

Villkor för finansiella instrument, bankgarantier och guld som betraktas som mycket likvida säkerheter

AVSNITT 1

Finansiella instrument

För tillämpningen av artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012 skall som mycket likvida säkerheter betraktas de finansiella instrument som uppfyller villkoren i punkt 1 i bilaga II till denna förordning eller överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som uppfyller samtliga följande villkor:

| a) | Den centrala motparten kan för den behöriga myndigheten visa att de finansiella instrumenten har emitterats av en emittent som har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

a)

Den centrala motparten kan för den behöriga myndigheten visa att de finansiella instrumenten har emitterats av en emittent som har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter tillämpa en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| b) | Den centrala motparten kan för den behöriga myndigheten visa att de finansiella instrumenten har låg marknadsrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte är helt beroende av externa utlåtanden. |
| --- | --- |

b)

Den centrala motparten kan för den behöriga myndigheten visa att de finansiella instrumenten har låg marknadsrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte är helt beroende av externa utlåtanden.

| c) | De är denominerade i någon av följande valutor:






  i) | En valuta vars risker den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa sig kunna hantera. |
| --- | --- | --- |

c)

De är denominerade i någon av följande valutor:

i)

En valuta vars risker den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa sig kunna hantera.

| ii) | En valuta i vilken den centrala motparten clearar kontrakt, inom ramen för värdet på de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta. |
| --- | --- |

ii)

En valuta i vilken den centrala motparten clearar kontrakt, inom ramen för värdet på de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta.

| d) | De är fritt överlåtbara och det finns inga lagstadgade begränsningar eller anspråk från tredje parter som har en negativ inverkan på likvideringsmöjligheterna. |
| --- | --- |

d)

De är fritt överlåtbara och det finns inga lagstadgade begränsningar eller anspråk från tredje parter som har en negativ inverkan på likvideringsmöjligheterna.

| e) | De har en aktiv marknad för direkta försäljningar eller återköpsavtal, med en skiftande grupp av köpare och säljare som den centrala motparten kan visa att den har säker tillgång till, även i ansträngda marknadslägen. |
| --- | --- |

e)

De har en aktiv marknad för direkta försäljningar eller återköpsavtal, med en skiftande grupp av köpare och säljare som den centrala motparten kan visa att den har säker tillgång till, även i ansträngda marknadslägen.

| f) | Tillförlitliga prisuppgifter offentliggörs regelbundet. |
| --- | --- |

f)

Tillförlitliga prisuppgifter offentliggörs regelbundet.

| g) | De har inte emitterats av






  i) | den clearingmedlem som ställer säkerheten, eller en enhet som ingår i samma koncern som denna, utom när det gäller säkerställda obligationer och endast om de tillgångar som utgör säkerhet för obligationen är lämpligt åtskilda inom ramen för stabila rättsregler och uppfyller kraven i detta avsnitt, |
| --- | --- | --- |

g)

De har inte emitterats av

i)

den clearingmedlem som ställer säkerheten, eller en enhet som ingår i samma koncern som denna, utom när det gäller säkerställda obligationer och endast om de tillgångar som utgör säkerhet för obligationen är lämpligt åtskilda inom ramen för stabila rättsregler och uppfyller kraven i detta avsnitt,

| ii) | en central motpart eller enhet som ingår i samma koncern som en central motpart, |
| --- | --- |

ii)

en central motpart eller enhet som ingår i samma koncern som en central motpart,

| iii) | en enhet vars verksamhet består i att tillhandahålla tjänster som är kritiska för den centrala motpartens funktion, såvida inte denna enhet är en centralbank i EES-området eller en centralbank som ger ut en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar. |
| --- | --- |

iii)

en enhet vars verksamhet består i att tillhandahålla tjänster som är kritiska för den centrala motpartens funktion, såvida inte denna enhet är en centralbank i EES-området eller en centralbank som ger ut en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar.

| h) | De är inte i övrigt föremål för någon betydande korrelationsrisk. |
| --- | --- |

h)

De är inte i övrigt föremål för någon betydande korrelationsrisk.

AVSNITT 2

Bankgarantier

| 1. | En garanti från en affärsbank ska, om inte annat följer av begränsningar som har överenskommits med den behöriga myndigheten, uppfylla följande villkor för att kunna godtas som säkerhet enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012:






  a) | Den har ställts för en icke-finansiell clearingmedlem. |
| --- | --- | --- |

1.

En garanti från en affärsbank ska, om inte annat följer av begränsningar som har överenskommits med den behöriga myndigheten, uppfylla följande villkor för att kunna godtas som säkerhet enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012:

a)

Den har ställts för en icke-finansiell clearingmedlem.

| b) | Den har ställts av en bank som den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

b)

Den har ställts av en bank som den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| c) | Den är denominerad i någon av följande valutor:






  i) | En valuta där den centrala motparten för de behöriga myndigheterna kan visa att de tillfredsställande kan hantera riskerna. |
| --- | --- | --- |

c)

Den är denominerad i någon av följande valutor:

i)

En valuta där den centrala motparten för de behöriga myndigheterna kan visa att de tillfredsställande kan hantera riskerna.

| ii) | En valuta i vilken den centrala motparten clearar kontrakt, inom ramen för värdet på de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta. |
| --- | --- |

ii)

En valuta i vilken den centrala motparten clearar kontrakt, inom ramen för värdet på de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta.

| d) | Den är oåterkallelig, villkorslös och det finns inget rättsligt eller avtalsenligt undantag som garanten kan hänvisa till för att förhindra utbetalning av garantin. |
| --- | --- |

d)

Den är oåterkallelig, villkorslös och det finns inget rättsligt eller avtalsenligt undantag som garanten kan hänvisa till för att förhindra utbetalning av garantin.

| e) | Den kan utan rättsliga eller operativa begränsningar utlösas på begäran under likvideringsperioden för den portfölj som tillhör den clearingmedlem på obestånd som har ställt den. |
| --- | --- |

e)

Den kan utan rättsliga eller operativa begränsningar utlösas på begäran under likvideringsperioden för den portfölj som tillhör den clearingmedlem på obestånd som har ställt den.

| f) | Den har inte ställts av






  i) | en enhet som ingår i samma koncern som den icke-finansiella clearingmedlem som omfattas av garantin, |
| --- | --- | --- |

f)

Den har inte ställts av

i)

en enhet som ingår i samma koncern som den icke-finansiella clearingmedlem som omfattas av garantin,

| ii) | en enhet vars verksamhet består i att tillhandahålla tjänster som är kritiska för den centrala motpartens funktion, såvida inte denna enhet är en centralbank i EES-området eller en centralbank som ger ut en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar. |
| --- | --- |

ii)

en enhet vars verksamhet består i att tillhandahålla tjänster som är kritiska för den centrala motpartens funktion, såvida inte denna enhet är en centralbank i EES-området eller en centralbank som ger ut en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar.

| g) | Den är inte i övrigt föremål för någon betydande korrelationsrisk. |
| --- | --- |

g)

Den är inte i övrigt föremål för någon betydande korrelationsrisk.

| h) | Den omfattas helt av säkerheter som uppfyller följande villkor:






  i) | Den är inte föremål för någon korrelationsrisk till följd av en korrelation med garantens eller den icke-finansiella clearingmedlemmens kreditvärdighet, såvida inte korrelationsrisken har begränsats i tillfredsställande grad genom värderingsavdrag som har tillämpats på säkerheten. |
| --- | --- | --- |

h)

Den omfattas helt av säkerheter som uppfyller följande villkor:

i)

Den är inte föremål för någon korrelationsrisk till följd av en korrelation med garantens eller den icke-finansiella clearingmedlemmens kreditvärdighet, såvida inte korrelationsrisken har begränsats i tillfredsställande grad genom värderingsavdrag som har tillämpats på säkerheten.

| ii) | Den centrala motparten kan omgående utnyttja den och den är isolerad från konkurs, om clearingmedlemmen och garanten samtidigt skulle hamna på obestånd. |
| --- | --- |

ii)

Den centrala motparten kan omgående utnyttja den och den är isolerad från konkurs, om clearingmedlemmen och garanten samtidigt skulle hamna på obestånd.

| i) | Garantens lämplighet har ratificerats av den centrala motpartens styrelse efter en fullständig bedömning av garanten och den rättsliga, avtalsrelaterade och operativa ramen för garantin som gjorts i syfte att nå en hög grad av säkerhet kring garantins verkningsfullhet, vilket har meddelats den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

i)

Garantens lämplighet har ratificerats av den centrala motpartens styrelse efter en fullständig bedömning av garanten och den rättsliga, avtalsrelaterade och operativa ramen för garantin som gjorts i syfte att nå en hög grad av säkerhet kring garantins verkningsfullhet, vilket har meddelats den behöriga myndigheten.

| 2. | En garanti som har ställts av en centralbank ska uppfylla följande villkor för att kunna godtas som säkerhet enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012:






  a) | Den ska ha ställts av en centralbank i EES-området eller av en centralbank som ger ut en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar. |
| --- | --- | --- |

2.

En garanti som har ställts av en centralbank ska uppfylla följande villkor för att kunna godtas som säkerhet enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012:

a)

Den ska ha ställts av en centralbank i EES-området eller av en centralbank som ger ut en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar.

| b) | Den är denominerad i någon av följande valutor:






  i) | En valuta där den centrala motparten för de behöriga myndigheterna kan visa att de tillfredsställande kan hantera riskerna. |
| --- | --- | --- |

b)

Den är denominerad i någon av följande valutor:

i)

En valuta där den centrala motparten för de behöriga myndigheterna kan visa att de tillfredsställande kan hantera riskerna.

| ii) | En valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för värdet på de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta. |
| --- | --- |

ii)

En valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för värdet på de säkerheter som krävs för att täcka dess exponering i denna valuta.

| c) | Den är oåterkallelig, villkorslös och det finns inget rättsligt eller avtalsenligt undantag som garanten kan hänvisa till för att förhindra utbetalning av garantin. |
| --- | --- |

c)

Den är oåterkallelig, villkorslös och det finns inget rättsligt eller avtalsenligt undantag som garanten kan hänvisa till för att förhindra utbetalning av garantin.

| d) | Den kan utan rättsliga eller operativa begränsningar, eller anspråk från tredje part, utlösas på begäran under likvideringsperioden för den portfölj som tillhör den clearingmedlem på obestånd som har ställt den. |
| --- | --- |

d)

Den kan utan rättsliga eller operativa begränsningar, eller anspråk från tredje part, utlösas på begäran under likvideringsperioden för den portfölj som tillhör den clearingmedlem på obestånd som har ställt den.

AVSNITT 3

Guld

För att kunna godtas som säkerhet enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 648/2012, ska guld ha formen av guldtackor av s.k. Good Delivery-status och uppfylla följande villkor:

| a) | Det innehas direkt av den centrala motparten. |
| --- | --- |

a)

Det innehas direkt av den centrala motparten.

| b) | Det är deponerat hos en centralbank i EES-området eller en centralbank som utger en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar och som har tillräckliga arrangemang för att skydda clearingmedlemmens eller kundernas äganderätt till guldet och vid behov ge den centrala motparten omedelbar tillgång till guldet. |
| --- | --- |

b)

Det är deponerat hos en centralbank i EES-området eller en centralbank som utger en valuta i vilken den centrala motparten har exponeringar och som har tillräckliga arrangemang för att skydda clearingmedlemmens eller kundernas äganderätt till guldet och vid behov ge den centrala motparten omedelbar tillgång till guldet.

| c) | Det är deponerat hos ett auktoriserat kreditinstitut enligt definitionen i direktiv 2006/48/EG som har tillräckliga arrangemang för att skydda clearingmedlemmens eller kundernas äganderätt till guldet, vid behov ge den centrala motparten omedelbar tillgång till guldet och som den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att kreditinstitutet har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

c)

Det är deponerat hos ett auktoriserat kreditinstitut enligt definitionen i direktiv 2006/48/EG som har tillräckliga arrangemang för att skydda clearingmedlemmens eller kundernas äganderätt till guldet, vid behov ge den centrala motparten omedelbar tillgång till guldet och som den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens adekvata interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att kreditinstitutet har sitt säte i ett visst land.

| d) | Det är deponerat hos ett kreditinstitut i ett tredjeland som omfattas av och följer tillsynsregler som de behöriga myndigheterna bedömer är minst lika stränga som de i direktiv 2006/48/EG och som har stabila redovisningsrutiner, förvaringsrutiner och interna kontroller och tillräckliga arrangemang för att skydda clearingmedlemmens eller kundernas äganderätt till guldet, vid behov ge den centrala motparten omedelbar tillgång till guldet och som den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att kreditinstitutet har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

d)

Det är deponerat hos ett kreditinstitut i ett tredjeland som omfattas av och följer tillsynsregler som de behöriga myndigheterna bedömer är minst lika stränga som de i direktiv 2006/48/EG och som har stabila redovisningsrutiner, förvaringsrutiner och interna kontroller och tillräckliga arrangemang för att skydda clearingmedlemmens eller kundernas äganderätt till guldet, vid behov ge den centrala motparten omedelbar tillgång till guldet och som den centrala motparten för den behöriga myndigheten kan visa har låg kreditrisk enligt den centrala motpartens interna bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att kreditinstitutet har sitt säte i ett visst land.

---

BILAGA II

Villkor för mycket likvida säkerheter

| 1. | Vid tillämpningen av artikel 47.1 i förordning (EU) nr 648/2012 kan finansiella instrument betraktas som mycket likvida finansiella instrument med minimal kredit- och marknadsrisk, om de uppfyller samliga följande villkor:






  a) | De har emitterats eller uttryckligen garanterats av






  i) | en stat, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av artikel 47.1 i förordning (EU) nr 648/2012 kan finansiella instrument betraktas som mycket likvida finansiella instrument med minimal kredit- och marknadsrisk, om de uppfyller samliga följande villkor:

a)

De har emitterats eller uttryckligen garanterats av

i)

en stat,

| ii) | en centralbank, |
| --- | --- |

ii)

en centralbank,

| iii) | en multilateral utvecklingsbank som förtecknas i punkt 4.2 del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG, |
| --- | --- |

iii)

en multilateral utvecklingsbank som förtecknas i punkt 4.2 del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG,

| iv) | Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller Europeiska stabilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

iv)

Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten eller Europeiska stabilitetsmekanismen.

| b) | Centrala motparter kan visa att de har låg kredit- och marknadsrisk genom att hänvisa till en intern bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land. |
| --- | --- |

b)

Centrala motparter kan visa att de har låg kredit- och marknadsrisk genom att hänvisa till en intern bedömning. När de gör en sådan bedömning, ska centrala motparter använda en fastställd och objektiv metod som inte helt baseras på externa utlåtanden och som beaktar risken med att emittenten har sitt säte i ett visst land.

| c) | Den genomsnittliga förfallotiden för den centrala motpartens portfölj överstiger inte två år. |
| --- | --- |

c)

Den genomsnittliga förfallotiden för den centrala motpartens portfölj överstiger inte två år.

| d) | De är denominerade i någon av följande valutor:






  i) | En valuta vars risker den centrala motparten kan visa sig kunna hantera, eller |
| --- | --- | --- |

d)

De är denominerade i någon av följande valutor:

i)

En valuta vars risker den centrala motparten kan visa sig kunna hantera, eller

| ii) | en valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för värdet på de säkerheter som har mottagits i denna valuta. |
| --- | --- |

ii)

en valuta i vilken den centrala motparten clearar transaktioner, inom ramen för värdet på de säkerheter som har mottagits i denna valuta.

| e) | De är fritt överlåtbara och det finns inga lagstadgade begränsningar eller anspråk från tredje parter som har en negativ inverkan på likvideringsmöjligheterna. |
| --- | --- |

e)

De är fritt överlåtbara och det finns inga lagstadgade begränsningar eller anspråk från tredje parter som har en negativ inverkan på likvideringsmöjligheterna.

| f) | De har en aktiv marknad för direkta försäljningar eller återköpsavtal, med en skiftande grupp av köpare och säljare, som den centrala motparten även i ansträngda marknadslägen har säker tillgång till. |
| --- | --- |

f)

De har en aktiv marknad för direkta försäljningar eller återköpsavtal, med en skiftande grupp av köpare och säljare, som den centrala motparten även i ansträngda marknadslägen har säker tillgång till.

| g) | Tillförlitliga prisuppgifter för dessa instrument offentliggörs regelbundet. |
| --- | --- |

g)

Tillförlitliga prisuppgifter för dessa instrument offentliggörs regelbundet.

| 2. | Vid tillämpningen av artikel 47.1 i förordning (EU) nr 648/2012 kan även derivatkontrakt betraktas som mycket likvida finansiella instrument med minimal kredit- och marknadsrisk, om de ingås i följande syften:






  a) | För att säkra en portfölj hos en clearingmedlem på obestånd, som ett led i den centrala motpartens förfarande vid obestånd, eller |
| --- | --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av artikel 47.1 i förordning (EU) nr 648/2012 kan även derivatkontrakt betraktas som mycket likvida finansiella instrument med minimal kredit- och marknadsrisk, om de ingås i följande syften:

a)

För att säkra en portfölj hos en clearingmedlem på obestånd, som ett led i den centrala motpartens förfarande vid obestånd, eller

| b) | för att säkra exponering mot valutarisk som är en följd av dess system för hantering av likviditetsrisk som har inrättats i enlighet med kapitel VIII. |
| --- | --- |

b)

för att säkra exponering mot valutarisk som är en följd av dess system för hantering av likviditetsrisk som har inrättats i enlighet med kapitel VIII.

Om derivatkontrakt används under sådana omständigheter, ska användningen begränsas till derivatkontrakt för vilka tillförlitliga prisuppgifter regelbundet offentliggörs och till den tidsperiod som krävs för att minska den kredit- och marknadsrisk som den centrala motparten är exponerad mot.

Den centrala motpartens politik för användning av derivatkontrakt ska lämnas till riskkommittén för synpunkter och därefter godkännas av styrelsen.

---