# Uradni list L 78/2013

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2013.078.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 78 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5620. marec 2013 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2013.078.slv

Uradni list

Evropske unije

L 78

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5620. marec 2013

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) št. 227/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in (ES) št. 1434/98 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe | 1 |
| | * | Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 | 23 |
| | * | Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 | 41 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) št. 227/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in (ES) št. 1434/98 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe

1

*

Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006

23

*

Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006

41

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 20.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/1

---

UREDBA (EU) št. 227/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. marca 2013

o spremembi uredb Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in (ES) št. 1434/98 o opredelitvi pogojev, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Uredbi Sveta (ES) št. 1288/2009 z dne 27. novembra 2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (3) in Uredbi (EU) št. 579/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (4) je določeno, da se do 31. decembra 2012 prehodno nadaljuje izvajanje nekaterih tehničnih ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (5). |
| --- | --- |

(1)

V Uredbi Sveta (ES) št. 1288/2009 z dne 27. novembra 2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (3) in Uredbi (EU) št. 579/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 850/98 za ohranjanje ribolovnih virov s tehničnimi ukrepi za varovanje nedoraslih morskih organizmov in Uredbe Sveta (ES) št. 1288/2009 o uvedbi prehodnih tehničnih ukrepov za obdobje od 1. januarja 2010 do 30. junija 2011 (4) je določeno, da se do 31. decembra 2012 prehodno nadaljuje izvajanje nekaterih tehničnih ukrepov, določenih v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (5).

| (2) | Nov okvir tehničnih ohranitvenih ukrepov se pričakuje glede na reformo skupne ribiške politike (SRP). Majhna možnost, da bo ta novi okvir vzpostavljen do konca leta 2012, upravičuje podaljšanje uporabe navedenih prehodnih tehničnih ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Nov okvir tehničnih ohranitvenih ukrepov se pričakuje glede na reformo skupne ribiške politike (SRP). Majhna možnost, da bo ta novi okvir vzpostavljen do konca leta 2012, upravičuje podaljšanje uporabe navedenih prehodnih tehničnih ukrepov.

| (3) | Da se tudi v prihodnje zagotovi ustrezno ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 (6) posodobiti tako, da se vanjo vključijo prehodni tehnični ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Da se tudi v prihodnje zagotovi ustrezno ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 850/98 (6) posodobiti tako, da se vanjo vključijo prehodni tehnični ukrepi.

| (4) | Za zagotovitev nadaljevanja ustreznega ohranjanja in upravljanja morskih bioloških virov v Črnem morju bi bilo treba vključiti v Uredbo (ES) št. 850/98 najmanjšo velikost iztovarjanja in mrežnih očes za ribolov romba, kot sta bili prej določeni v pravu Unije. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev nadaljevanja ustreznega ohranjanja in upravljanja morskih bioloških virov v Črnem morju bi bilo treba vključiti v Uredbo (ES) št. 850/98 najmanjšo velikost iztovarjanja in mrežnih očes za ribolov romba, kot sta bili prej določeni v pravu Unije.

| (5) | Za zmanjšanje zavržkov vrst, za katere veljajo kvote, bi bilo treba ohraniti prepoved višanja vrednosti ulova v vseh območjih ICES. |
| --- | --- |

(5)

Za zmanjšanje zavržkov vrst, za katere veljajo kvote, bi bilo treba ohraniti prepoved višanja vrednosti ulova v vseh območjih ICES.

| (6) | Za zmanjšanje naključnega ulova bi bilo treba na podlagi posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki iz leta 2009 uvesti prepoved izpustitve ali uhajanja nekaterih vrst, pa tudi zahtevo za spremembo ribolovnega območja, kadar 10 % ulova vsebuje podmerne ribe. |
| --- | --- |

(6)

Za zmanjšanje naključnega ulova bi bilo treba na podlagi posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki iz leta 2009 uvesti prepoved izpustitve ali uhajanja nekaterih vrst, pa tudi zahtevo za spremembo ribolovnega območja, kadar 10 % ulova vsebuje podmerne ribe.

| (7) | Po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi bilo treba ohraniti omejitve za iztovarjanje sleda, ulovljenega v razdelku ICES IIa, ali njegovo obdržanje na krovu. |
| --- | --- |

(7)

Po mnenju Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) bi bilo treba ohraniti omejitve za iztovarjanje sleda, ulovljenega v razdelku ICES IIa, ali njegovo obdržanje na krovu.

| (8) | Po mnenju STECF zaprtje območja za zaščito sleda, ki se drsti v razdelku ICES VIa, ni več nujno, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje te vrste, zato bi bilo treba to zaprtje razveljaviti. |
| --- | --- |

(8)

Po mnenju STECF zaprtje območja za zaščito sleda, ki se drsti v razdelku ICES VIa, ni več nujno, da se zagotovi trajnostno izkoriščanje te vrste, zato bi bilo treba to zaprtje razveljaviti.

| (9) | Po mnenju STECF, ki majhno razpoložljivost prave peščenke povezuje z manj uspešnim razmnoževanjem triprstega galeba, bi bilo treba ohraniti zaprtje podobmočja ICES IV, razen za vsakoleten omejen ribolov za spremljanje staleža. |
| --- | --- |

(9)

Po mnenju STECF, ki majhno razpoložljivost prave peščenke povezuje z manj uspešnim razmnoževanjem triprstega galeba, bi bilo treba ohraniti zaprtje podobmočja ICES IV, razen za vsakoleten omejen ribolov za spremljanje staleža.

| (10) | Po mnenju STECF bi moralo biti omogočeno, da se odobri uporaba orodij, ki ne ujamejo škampa, v nekaterih območjih, kjer je ribolov škampa prepovedan. |
| --- | --- |

(10)

Po mnenju STECF bi moralo biti omogočeno, da se odobri uporaba orodij, ki ne ujamejo škampa, v nekaterih območjih, kjer je ribolov škampa prepovedan.

| (11) | Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti zaprtje območja za zaščito nedorasle vahnje v razdelku ICES VIb. |
| --- | --- |

(11)

Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti zaprtje območja za zaščito nedorasle vahnje v razdelku ICES VIb.

| (12) | Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti nekatere tehnične ohranitvene ukrepe na zahodu Škotske (razdelek ICES VIa), da se zaščitijo staleži trske, vahnje in mola, ter tako prispevati k ohranjanju staležev rib. |
| --- | --- |

(12)

Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti nekatere tehnične ohranitvene ukrepe na zahodu Škotske (razdelek ICES VIa), da se zaščitijo staleži trske, vahnje in mola, ter tako prispevati k ohranjanju staležev rib.

| (13) | Po mnenju STECF bi bilo treba dovoliti uporabo ročnih ribiških vrvic in avtomatizirane opreme za „jigging“ za saja v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(13)

Po mnenju STECF bi bilo treba dovoliti uporabo ročnih ribiških vrvic in avtomatizirane opreme za „jigging“ za saja v razdelku ICES VIa.

| (14) | Po mnenju STECF o prostorski porazdelitvi trske v razdelku ICES VIa, v katerem je navedeno, da se velika večina ulova trske izvaja severno od 59° S, bi morala biti južno od te črte dovoljena uporaba zabodnih mrež. |
| --- | --- |

(14)

Po mnenju STECF o prostorski porazdelitvi trske v razdelku ICES VIa, v katerem je navedeno, da se velika večina ulova trske izvaja severno od 59° S, bi morala biti južno od te črte dovoljena uporaba zabodnih mrež.

| (15) | Po mnenju STECF bi bilo treba dovoliti uporabo zabodnih mrež za morske mačke v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(15)

Po mnenju STECF bi bilo treba dovoliti uporabo zabodnih mrež za morske mačke v razdelku ICES VIa.

| (16) | Ustreznost lastnosti orodij, ki se z odstopanjem uporabljajo za ribolov z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem v razdelku ICES VIa, bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo. |
| --- | --- |

(16)

Ustreznost lastnosti orodij, ki se z odstopanjem uporabljajo za ribolov z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem v razdelku ICES VIa, bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo.

| (17) | Po mnenju STECF bi bilo treba uvesti zaprtje območja za zaščito nedorasle trske v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(17)

Po mnenju STECF bi bilo treba uvesti zaprtje območja za zaščito nedorasle trske v razdelku ICES VIa.

| (18) | Ustreznost prepovedi ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo. |
| --- | --- |

(18)

Ustreznost prepovedi ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI bi bilo treba redno pregledovati in pri tem upoštevati znanstveno mnenje, da bi se jih spremenilo ali razveljavilo.

| (19) | Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito staležev trske v Keltskem morju (razdelka ICES VIIIf in VIIIg). |
| --- | --- |

(19)

Po mnenju ICES in STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito staležev trske v Keltskem morju (razdelka ICES VIIIf in VIIIg).

| (20) | Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito koncentracije modrega lenga, ki se drsti v razdelku ICES VIa. |
| --- | --- |

(20)

Po mnenju STECF bi bilo treba ohraniti ukrepe za zaščito koncentracije modrega lenga, ki se drsti v razdelku ICES VIa.

| (21) | Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II, ki jih je leta 2011 sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC). |
| --- | --- |

(21)

Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v mednarodnih vodah podobmočij ICES I in II, ki jih je leta 2011 sprejela Komisija za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC).

| (22) | Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, ki jih je leta 2011 sprejela NEAFC. |
| --- | --- |

(22)

Ohraniti bi bilo treba ukrepe za zaščito rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, ki jih je leta 2011 sprejela NEAFC.

| (23) | Po mnenju STECF bi bilo treba v razdelkih ICES IVc in IVb južno pod nekaterimi pogoji še naprej dovoliti ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom. |
| --- | --- |

(23)

Po mnenju STECF bi bilo treba v razdelkih ICES IVc in IVb južno pod nekaterimi pogoji še naprej dovoliti ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom.

| (24) | Na podlagi posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki iz leta 2009 bi bilo treba trajno izvajati nekatere ukrepe za omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, sleda in šura v severovzhodnem Atlantiku. |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki iz leta 2009 bi bilo treba trajno izvajati nekatere ukrepe za omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, sleda in šura v severovzhodnem Atlantiku.

| (25) | Po mnenju ICES bi bilo treba ohraniti tehnične ohranitvene ukrepe za zaščito staležev odraslih trsk v Irskem morju v obdobju drstenja. |
| --- | --- |

(25)

Po mnenju ICES bi bilo treba ohraniti tehnične ohranitvene ukrepe za zaščito staležev odraslih trsk v Irskem morju v obdobju drstenja.

| (26) | Po mnenju STECF bi bilo treba v omejenem območju v razdelku ICES VIIa odobriti uporabo izločevalnih rešetk. |
| --- | --- |

(26)

Po mnenju STECF bi bilo treba v omejenem območju v razdelku ICES VIIa odobriti uporabo izločevalnih rešetk.

| (27) | Po mnenju STECF bi bilo treba ribolov z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, vendar manj od 600 metrov, v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27° Z dovoliti le pod določenimi pogoji, ki zagotavljajo varstvo biološko občutljivih globokomorskih vrst. |
| --- | --- |

(27)

Po mnenju STECF bi bilo treba ribolov z zabodnimi mrežami in zapletnimi mrežami v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, vendar manj od 600 metrov, v razdelkih ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27° Z dovoliti le pod določenimi pogoji, ki zagotavljajo varstvo biološko občutljivih globokomorskih vrst.

| (28) | Pojasniti je treba medsebojni vpliv različnih ureditev, ki se uporabljajo za ribolov z zabodnimi mrežami predvsem v podobmočju ICES VII. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da se posebno odstopanje za ribolov z zabodnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 100 milimetrov ali več v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, pri čemer zanj veljajo posebni pogoji, uporablja le v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, vendar manj od 600 metrov, zato se v razdelkih ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh ter vodah, kjer je zaznamovana globina manjša od 200 metrov v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, uporabljajo osnovna pravila glede velikosti mrežnih očes in sestave ulova, določena v Uredbi (ES) št. 850/98. |
| --- | --- |

(28)

Pojasniti je treba medsebojni vpliv različnih ureditev, ki se uporabljajo za ribolov z zabodnimi mrežami predvsem v podobmočju ICES VII. Zlasti bi bilo treba pojasniti, da se posebno odstopanje za ribolov z zabodnimi mrežami z velikostjo mrežnega očesa 100 milimetrov ali več v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, pri čemer zanj veljajo posebni pogoji, uporablja le v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, vendar manj od 600 metrov, zato se v razdelkih ICES VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg in VIIh ter vodah, kjer je zaznamovana globina manjša od 200 metrov v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj in VIIk, uporabljajo osnovna pravila glede velikosti mrežnih očes in sestave ulova, določena v Uredbi (ES) št. 850/98.

| (29) | Po mnenju STECF bi bilo treba v podobmočju ICES IX v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, vendar manj od 600 metrov, odobriti uporabo trislojnih mrež. |
| --- | --- |

(29)

Po mnenju STECF bi bilo treba v podobmočju ICES IX v vodah, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, vendar manj od 600 metrov, odobriti uporabo trislojnih mrež.

| (30) | Da se zagotovi trajnostno izkoriščanje staležev osliča in škampa ter zmanjšajo zavržki teh vrst, bi morala biti v Biskajskem zalivu še naprej dovoljena uporaba nekaterih selektivnih orodij. |
| --- | --- |

(30)

Da se zagotovi trajnostno izkoriščanje staležev osliča in škampa ter zmanjšajo zavržki teh vrst, bi morala biti v Biskajskem zalivu še naprej dovoljena uporaba nekaterih selektivnih orodij.

| (31) | Za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov bi bilo treba ohraniti omejitve ribolova v nekaterih območjih, tj. omejitve v upravnem območju NEAFC, ki jih je NEAFC sprejela leta 2004, ter omejitve v nekaterih območjih v razdelkih ICES VIIc, VIIj in VIIk ter razdelku ICES VIIIc, ki jih je Unija sprejela leta 2008. |
| --- | --- |

(31)

Za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov bi bilo treba ohraniti omejitve ribolova v nekaterih območjih, tj. omejitve v upravnem območju NEAFC, ki jih je NEAFC sprejela leta 2004, ter omejitve v nekaterih območjih v razdelkih ICES VIIc, VIIj in VIIk ter razdelku ICES VIIIc, ki jih je Unija sprejela leta 2008.

| (32) | Po mnenju skupne delovne skupine Unije in Norveške o tehničnih ukrepih prepoved ribolova sleda, skuše ali papaline z vlečnimi mrežami ali zapornimi plavaricami ob koncu tedna v Skagerraku in Kattegatu zaradi sprememb ribolovnih vzorcev ne prispeva več k ohranjanju staležev pelagičnih rib. Posledično bi bilo treba na podlagi posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki iz leta 2011 to prepoved preklicati. |
| --- | --- |

(32)

Po mnenju skupne delovne skupine Unije in Norveške o tehničnih ukrepih prepoved ribolova sleda, skuše ali papaline z vlečnimi mrežami ali zapornimi plavaricami ob koncu tedna v Skagerraku in Kattegatu zaradi sprememb ribolovnih vzorcev ne prispeva več k ohranjanju staležev pelagičnih rib. Posledično bi bilo treba na podlagi posvetovanj med Unijo, Norveško in Ferskimi otoki iz leta 2011 to prepoved preklicati.

| (33) | Zaradi jasnosti in boljše ureditve bi bilo treba črtati nekatere zastarele določbe. |
| --- | --- |

(33)

Zaradi jasnosti in boljše ureditve bi bilo treba črtati nekatere zastarele določbe.

| (34) | Da bi zajeli spremembe ribolovnih vzorcev in uporabo selektivnejše opreme, bi bilo treba ohraniti razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebne odstotke ulova v Skagerraku in Kattegatu. |
| --- | --- |

(34)

Da bi zajeli spremembe ribolovnih vzorcev in uporabo selektivnejše opreme, bi bilo treba ohraniti razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebne odstotke ulova v Skagerraku in Kattegatu.

| (35) | Ob upoštevanju bioloških podatkov bi bilo treba spremeniti najmanjšo velikost japonske ladinke. |
| --- | --- |

(35)

Ob upoštevanju bioloških podatkov bi bilo treba spremeniti najmanjšo velikost japonske ladinke.

| (36) | Določena je bila minimalna velikost hobotnic, ulovljenih v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), da bi se prispevalo k ohranjanju hobotnice in zlasti k zaščiti nedoraslih organizmov. |
| --- | --- |

(36)

Določena je bila minimalna velikost hobotnic, ulovljenih v vodah, ki so pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav in v območju Odbora za ribištvo za vzhodni srednji Atlantik (CECAF), da bi se prispevalo k ohranjanju hobotnice in zlasti k zaščiti nedoraslih organizmov.

| (37) | Treba bi bilo uvesti enakovreden ukrep glede najmanjše velikosti iztovarjanja za sardona, kar zadeva število rib na kg, saj bi to poenostavilo delo na krovu plovil, ki lovijo te vrste, in olajšalo nadzorne ukrepe na kopnem. |
| --- | --- |

(37)

Treba bi bilo uvesti enakovreden ukrep glede najmanjše velikosti iztovarjanja za sardona, kar zadeva število rib na kg, saj bi to poenostavilo delo na krovu plovil, ki lovijo te vrste, in olajšalo nadzorne ukrepe na kopnem.

| (38) | Ohraniti bi bilo treba specifikacije za izločevalno rešetko, ki se uporablja za zmanjšanje prilova pri lovu škampa v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES VI in razdelku ICES VIIa. |
| --- | --- |

(38)

Ohraniti bi bilo treba specifikacije za izločevalno rešetko, ki se uporablja za zmanjšanje prilova pri lovu škampa v razdelku ICES IIIa, podobmočju ICES VI in razdelku ICES VIIa.

| (39) | Ohraniti bi bilo treba specifikacije za kvadrataste mrežne ploskve, ki se pod določenimi pogoji uporabljajo za ribolov z nekaterimi vrstami vlečnega orodja v Biskajskem zalivu. |
| --- | --- |

(39)

Ohraniti bi bilo treba specifikacije za kvadrataste mrežne ploskve, ki se pod določenimi pogoji uporabljajo za ribolov z nekaterimi vrstami vlečnega orodja v Biskajskem zalivu.

| (40) | V omejenem območju v razdelku ICES VIa bi bilo treba na plovilih z močjo motorja manj kot 112 kW dovoliti uporabo dvometrskih kvadratastih mrežnih ploskev. |
| --- | --- |

(40)

V omejenem območju v razdelku ICES VIa bi bilo treba na plovilih z močjo motorja manj kot 112 kW dovoliti uporabo dvometrskih kvadratastih mrežnih ploskev.

| (41) | Izraz „Skupnost“, ki je uporabljen v normativnem delu Uredbe (ES) št. 850/98, bi bilo treba zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 spremeniti. |
| --- | --- |

(41)

Izraz „Skupnost“, ki je uporabljen v normativnem delu Uredbe (ES) št. 850/98, bi bilo treba zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 spremeniti.

| (42) | Da bi zagotovili enake pogoje za izvajanje pravil v zvezi z uporabo orodij, ki imajo enako visoko selektivnost pri ribolovu škampa v razdelku ICES VIa, in za izključitev nekaterih vrst ribolova države članice iz prepovedi uporabe zabodnih mrež, zapletnih mrež ali trislojnih mrež v podobmočjih ICES VIII, IX, X, kjer je stopnja prilova ali zavržkov morskega psa zelo nizka, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7). |
| --- | --- |

(42)

Da bi zagotovili enake pogoje za izvajanje pravil v zvezi z uporabo orodij, ki imajo enako visoko selektivnost pri ribolovu škampa v razdelku ICES VIa, in za izključitev nekaterih vrst ribolova države članice iz prepovedi uporabe zabodnih mrež, zapletnih mrež ali trislojnih mrež v podobmočjih ICES VIII, IX, X, kjer je stopnja prilova ali zavržkov morskega psa zelo nizka, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).

| (43) | Uredbo (ES) št. 850/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(43)

Uredbo (ES) št. 850/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (44) | Uredba Sveta (ES) št. 1434/98 (8) določa natančne pogoje, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno odstopanje od pogojev za iztovarjanje prilova sleda pri ribolovu z mrežami z majhnimi zankami v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in razdelku VIIId ter vodah Unije v razdelku ICES IIa, ki je bilo prej vključeno v druge akte Unije. Uredbo (ES) št. 1434/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(44)

Uredba Sveta (ES) št. 1434/98 (8) določa natančne pogoje, pod katerimi se lahko sled iztovarja za gospodarske namene, ki ne zajemajo neposredne človeške uporabe. V to uredbo bi bilo treba vključiti posebno odstopanje od pogojev za iztovarjanje prilova sleda pri ribolovu z mrežami z majhnimi zankami v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV in razdelku VIIId ter vodah Unije v razdelku ICES IIa, ki je bilo prej vključeno v druge akte Unije. Uredbo (ES) št. 1434/98 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 850/98

Uredba (ES) št. 850/98 se spremeni:

| 1. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 1a
  V členu 4(2)(c), členu 46(1)(b) in opombi 5 v Prilogi I se beseda ‚Skupnost‘ ali pripadajoči pridevnik nadomesti z besedo ‚Unija‘ ali pripadajočim pridevnikom in izvedejo vse slovnične prilagoditve, potrebne zaradi te nadomestitve.“; |
| --- | --- |

1.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 1a

V členu 4(2)(c), členu 46(1)(b) in opombi 5 v Prilogi I se beseda ‚Skupnost‘ ali pripadajoči pridevnik nadomesti z besedo ‚Unija‘ ali pripadajočim pridevnikom in izvedejo vse slovnične prilagoditve, potrebne zaradi te nadomestitve.“;

| 2. | v člen 2(1) se doda naslednja točka:






  „(i) | Regija 9
  Vse vode Črnega morja, ki ustrezajo geografskemu podobmočju 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (9) in Resoluciji GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- | --- |

2.

v člen 2(1) se doda naslednja točka:

„(i)

Regija 9

Vse vode Črnega morja, ki ustrezajo geografskemu podobmočju 29, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 1343/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (9) in Resoluciji GFCM/33/2009/2.

| 3. | v členu 11(1) se doda naslednji pododstavek:
  „To odstopanje se uporablja brez poseganja v člen 34b(2)(c).“; |
| --- | --- |

3.

v členu 11(1) se doda naslednji pododstavek:

„To odstopanje se uporablja brez poseganja v člen 34b(2)(c).“;

| 4. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 11a
  V regiji 9 je najmanjša velikost mrežnega očesa pri pridnenih mrežah, kadar se uporabljajo za lov romba, 400 milimetrov.“; |
| --- | --- |

4.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 11a

V regiji 9 je najmanjša velikost mrežnega očesa pri pridnenih mrežah, kadar se uporabljajo za lov romba, 400 milimetrov.“;

| 5. | člen 17 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 17
  Morski organizem je premajhen, če so njegove mere manjše od najmanjših mer, določenih v Prilogi XII in Prilogi XIIa za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.“; |
| --- | --- |

5.

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Morski organizem je premajhen, če so njegove mere manjše od najmanjših mer, določenih v Prilogi XII in Prilogi XIIa za ustrezne vrste in ustrezno zemljepisno območje.“;

| 6. | v členu 19 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za regijo 9.“; |
| --- | --- |

6.

v členu 19 se doda naslednji odstavek:

„4.   Odstavka 2 in 3 se ne uporabljata za regijo 9.“;

| 7. | doda se naslednji naslov:
  „NASLOV IIIa


  Ukrepi za zmanjšanje zavržkov

  Člen 19a
  Prepoved višanja vrednosti ulova
  1.   V regijah 1, 2, 3 in 4 je med ribolovnimi dejavnostmi prepovedano zavreči vrste, za katere veljajo kvote in ki so lahko zakonito iztovorjene.
  2.   Določbe iz odstavka 1 ne posegajo v obveznosti, določene v tej uredbi ali v katerem koli pravnem aktu na področju ribištva.
  Člen 19b
  Določbe o spremembi ribolovnega območja in prepoved uhajanja
  1.   Kadar v regijah 1, 2, 3 in 4 količina podmerne skuše, sleda ali šura presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, plovilo spremeni ribolovno območje.
  2.   V regijah 1, 2, 3 in 4 je prepovedano spuščanje skuše, sleda ali šura, preden je mreža v celoti na krovu ribiškega plovila, saj bi to povzročilo škodo v obliki mrtvih ali umirajočih rib.“; |
| --- | --- |

7.

doda se naslednji naslov:

„NASLOV IIIa

Ukrepi za zmanjšanje zavržkov

Člen 19a

Prepoved višanja vrednosti ulova

1.   V regijah 1, 2, 3 in 4 je med ribolovnimi dejavnostmi prepovedano zavreči vrste, za katere veljajo kvote in ki so lahko zakonito iztovorjene.

2.   Določbe iz odstavka 1 ne posegajo v obveznosti, določene v tej uredbi ali v katerem koli pravnem aktu na področju ribištva.

Člen 19b

Določbe o spremembi ribolovnega območja in prepoved uhajanja

1.   Kadar v regijah 1, 2, 3 in 4 količina podmerne skuše, sleda ali šura presega 10 % skupne količine ulova pri katerem koli izvleku, plovilo spremeni ribolovno območje.

2.   V regijah 1, 2, 3 in 4 je prepovedano spuščanje skuše, sleda ali šura, preden je mreža v celoti na krovu ribiškega plovila, saj bi to povzročilo škodo v obliki mrtvih ali umirajočih rib.“;

| 8. | v členu 20(1) se črta točka (d); |
| --- | --- |

8.

v členu 20(1) se črta točka (d);

| 9. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 20a
  Omejitve za ribolov sleda v vodah Unije v razdelku ICES IIa
  Od 1. januarja do 28. februarja ter od 16. maja do 31. decembra je prepovedano iztovarjati sled, ulovljen v vodah Unije v razdelku ICES IIa, ali ga obdržati na krovu.“; |
| --- | --- |

9.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 20a

Omejitve za ribolov sleda v vodah Unije v razdelku ICES IIa

Od 1. januarja do 28. februarja ter od 16. maja do 31. decembra je prepovedano iztovarjati sled, ulovljen v vodah Unije v razdelku ICES IIa, ali ga obdržati na krovu.“;

| 10. | člen 29a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 29a
  Zaprtje območja za ribolov prave peščenke v podobmočju ICES IV
  1.   Prepovedano je iztovarjati ali obdržati na krovu pravo peščenko, ulovljeno v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | vzhodna obala Anglije na zemljepisni širini 55°30′ S, |
| --- | --- | --- |

10.

člen 29a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 29a

Zaprtje območja za ribolov prave peščenke v podobmočju ICES IV

1.   Prepovedano je iztovarjati ali obdržati na krovu pravo peščenko, ulovljeno v geografskem območju, ki je omejeno z vzhodno obalo Anglije in Škotske ter z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

vzhodna obala Anglije na zemljepisni širini 55°30′ S,

| — | zemljepisna širina 55°30′ S, zemljepisna dolžina 01°00′ Z, |
| --- | --- |

—

zemljepisna širina 55°30′ S, zemljepisna dolžina 01°00′ Z,

| — | zemljepisna širina 58°00′ S, zemljepisna dolžina 01°00′ Z, |
| --- | --- |

—

zemljepisna širina 58°00′ S, zemljepisna dolžina 01°00′ Z,

| — | zemljepisna širina 58°00′ S, zemljepisna dolžina 02°00′ Z, |
| --- | --- |

—

zemljepisna širina 58°00′ S, zemljepisna dolžina 02°00′ Z,

| — | vzhodna obala Škotske na zemljepisni dolžini 02°00′ Z. |
| --- | --- |

—

vzhodna obala Škotske na zemljepisni dolžini 02°00′ Z.

2.   Dovoljen je ribolov za namene znanstvenih raziskav, s katerimi se spremlja stalež prave peščenke na območju in posledice zaprtja.“;

| 11. | v členu 29b se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s košarami, ki ne ujamejo škampa, dovoljen v geografskem območju in obdobjih iz navedenega odstavka.“; |
| --- | --- |

11.

v členu 29b se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 je ribolov s košarami, ki ne ujamejo škampa, dovoljen v geografskem območju in obdobjih iz navedenega odstavka.“;

| 12. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 29c
  Predel Rockall za vahnjo v podobmočju ICES VI
  1.   Prepovedane so vse oblike ribolova vahnje v Rockallu, razen ribolova s parangalom, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | 57°00′ S, 15°00′ Z |
| --- | --- | --- |

12.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 29c

Predel Rockall za vahnjo v podobmočju ICES VI

1.   Prepovedane so vse oblike ribolova vahnje v Rockallu, razen ribolova s parangalom, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

57°00′ S, 15°00′ Z

| — | 57°00′ S, 14°00′ Z |
| --- | --- |

—

57°00′ S, 14°00′ Z

| — | 56°30′ S, 14°00′ Z |
| --- | --- |

—

56°30′ S, 14°00′ Z

| — | 56°30′ S, 15°00′ Z |
| --- | --- |

—

56°30′ S, 15°00′ Z

| — | 57°00′ S, 15°00′ Z. |
| --- | --- |

—

57°00′ S, 15°00′ Z.

Člen 29d

Omejitve ribolova trske, vahnje in mola v podobmočju ICES VI

1.   Prepovedano je izvajanje kakršnih koli ribolovnih dejavnosti za trsko, vahnjo in mola znotraj tistega dela razdelka ICES VIa, ki leži vzhodno ali južno od loksodrom, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 54°30′ S, 10°35′ Z |
| --- | --- |

—

54°30′ S, 10°35′ Z

| — | 55°20′ S, 09°50′ Z |
| --- | --- |

—

55°20′ S, 09°50′ Z

| — | 55°30′ S, 09°20′ Z |
| --- | --- |

—

55°30′ S, 09°20′ Z

| — | 56°40′ S, 08°55′ Z |
| --- | --- |

—

56°40′ S, 08°55′ Z

| — | 57°00′ S, 09°00′ Z |
| --- | --- |

—

57°00′ S, 09°00′ Z

| — | 57°20′ S, 09°20′ Z |
| --- | --- |

—

57°20′ S, 09°20′ Z

| — | 57°50′ S, 09°20′ Z |
| --- | --- |

—

57°50′ S, 09°20′ Z

| — | 58°10′ S, 09°00′ Z |
| --- | --- |

—

58°10′ S, 09°00′ Z

| — | 58°40′ S, 07°40′ Z |
| --- | --- |

—

58°40′ S, 07°40′ Z

| — | 59°00′ S, 07°30′ Z |
| --- | --- |

—

59°00′ S, 07°30′ Z

| — | 59°20′ S, 06°30′ Z |
| --- | --- |

—

59°20′ S, 06°30′ Z

| — | 59°40′ S, 06°05′ Z |
| --- | --- |

—

59°40′ S, 06°05′ Z

| — | 59°40′ S, 05°30′ Z |
| --- | --- |

—

59°40′ S, 05°30′ Z

| — | 60°00′ S, 04°50′ Z |
| --- | --- |

—

60°00′ S, 04°50′ Z

| — | 60°15′ S, 04°00′ Z. |
| --- | --- |

—

60°15′ S, 04°00′ Z.

2.   Vsa ribiška plovila, prisotna v območju iz odstavka 1 tega člena, zagotovijo, da je vse ribolovno orodje na krovu privezano in shranjeno v skladu s členom 47 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (10).

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, če:

| (a) | na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, ter |
| --- | --- |

(a)

na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, potegalk in obalnih potegalk, vrš in košar, ter

| (b) | se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, saja in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov. |
| --- | --- |

(b)

se na krovu ne obdržijo, se ne iztovorijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka, saja in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 milimetrov, če:

| (a) | ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 milimetrov, ter |
| --- | --- |

(a)

ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 milimetrov, ter

| (b) | se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke. |
| --- | --- |

(b)

se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa, večjo od 120 milimetrov, če:

| (a) | se uporabljajo samo na območju južno od 59°S; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo samo na območju južno od 59°S;

| (b) | je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 20 km na plovilo; |
| --- | --- |

(b)

je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 20 km na plovilo;

| (c) | je najdaljši čas izvleka 24 ur ter |
| --- | --- |

(c)

je najdaljši čas izvleka 24 ur ter

| (d) | mol in trska predstavljata največ 5 % ulova. |
| --- | --- |

(d)

mol in trska predstavljata največ 5 % ulova.

6.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo zabodne mreže z velikostjo mrežnega očesa, večjo od 90 milimetrov, če:

| (a) | se uporabljajo samo v območju treh morskih milj od obale in največ 10 dni v koledarskem mesecu; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo samo v območju treh morskih milj od obale in največ 10 dni v koledarskem mesecu;

| (b) | je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 1 000 metrov; |
| --- | --- |

(b)

je največja dolžina uporabljene zabodne mreže 1 000 metrov;

| (c) | je najdaljši čas izvleka 24 ur ter |
| --- | --- |

(c)

je najdaljši čas izvleka 24 ur ter

| (d) | morske mačke predstavljajo najmanj 70 % ulova. |
| --- | --- |

(d)

morske mačke predstavljajo najmanj 70 % ulova.

7.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju, določenem v navedenem odstavku, dovoli lov škampa, če:

| (a) | uporabljeno ribolovno orodje vključuje izločevalno rešetko v skladu s točkami 2 do 5 Priloge XIVa ali kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc ali pa ima drugo orodje enako visoko selektivnost; |
| --- | --- |

(a)

uporabljeno ribolovno orodje vključuje izločevalno rešetko v skladu s točkami 2 do 5 Priloge XIVa ali kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc ali pa ima drugo orodje enako visoko selektivnost;

| (b) | so mrežna očesa ribolovnega orodja velika najmanj 80 milimetrov; |
| --- | --- |

(b)

so mrežna očesa ribolovnega orodja velika najmanj 80 milimetrov;

| (c) | najmanj 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, so škampi. |
| --- | --- |

(c)

najmanj 30 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, so škampi.

Komisija na podlagi pozitivnega mnenja STECF sprejme izvedbene akte, s katerimi določi orodja, za katera se šteje, da imajo enako visoko selektivnost za namen točke (a).

8.   Odstavek 7 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 59°05′ S, 06°45′ Z |
| --- | --- |

—

59°05′ S, 06°45′ Z

| — | 59°30′ S, 06°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 06°00′ Z

| — | 59°40′ S, 05°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°40′ S, 05°00′ Z

| — | 60°00′ S, 04°00′ Z |
| --- | --- |

—

60°00′ S, 04°00′ Z

| — | 59°30′ S, 04°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 04°00′ Z

| — | 59°05′ S, 06°45′ Z. |
| --- | --- |

—

59°05′ S, 06°45′ Z.

9.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, določenem v navedenem odstavku, dovoljeno loviti z vlečnimi mrežami, pridnenimi potegalkami ali podobnim orodjem, če:

| (a) | imajo vse mreže na krovu plovila mrežna očesa, velika vsaj 120 milimetrov za plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov in 110 milimetrov za vsa druga plovila; |
| --- | --- |

(a)

imajo vse mreže na krovu plovila mrežna očesa, velika vsaj 120 milimetrov za plovila s skupno dolžino več kot 15 metrov in 110 milimetrov za vsa druga plovila;

| (b) | na krovu obdržan ulov obsega manj kot 90 % saja, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc, ter |
| --- | --- |

(b)

na krovu obdržan ulov obsega manj kot 90 % saja, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVc, ter

| (c) | je skupna dolžina plovila 15 metrov ali manj, ne glede na količino saja, obdržano na krovu, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVd. |
| --- | --- |

(c)

je skupna dolžina plovila 15 metrov ali manj, ne glede na količino saja, obdržano na krovu, uporabljeno ribolovno orodje pa vključuje kvadratasto mrežno ploskev iz Priloge XIVd.

10.   Komisija najpozneje 1. januarja 2015 in najpozneje vsaki dve leti po tem ob upoštevanju znanstvenega mnenja STECF oceni lastnosti orodij, opredeljene v odstavku 9, in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog za spremembo odstavka 9.

11.   Odstavek 9 se ne uporablja v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 59°05′ S, 06°45′ Z |
| --- | --- |

—

59°05′ S, 06°45′ Z

| — | 59°30′ S, 06°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 06°00′ Z

| — | 59°40′ S, 05°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°40′ S, 05°00′ Z

| — | 60°00′ S, 04°00′ Z |
| --- | --- |

—

60°00′ S, 04°00′ Z

| — | 59°30′ S, 04°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 04°00′ Z

| — | 59°05′ S, 06°45′ Z. |
| --- | --- |

—

59°05′ S, 06°45′ Z.

12.   Vsako leto od 1. januarja do 31. marca in od 1. oktobra do 31. decembra je prepovedano izvajanje vseh ribolovnih dejavnosti z uporabo katere koli opreme, navedene v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (11), v območju v razdelku ICES VIa, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 55°25′ S, 07°07′ Z |
| --- | --- |

—

55°25′ S, 07°07′ Z

| — | 55°25′ S, 07°00′ Z |
| --- | --- |

—

55°25′ S, 07°00′ Z

| — | 55°18′ S, 06°50′ Z |
| --- | --- |

—

55°18′ S, 06°50′ Z

| — | 55°17′ S, 06°50′ Z |
| --- | --- |

—

55°17′ S, 06°50′ Z

| — | 55°17′ S, 06°52′ Z |
| --- | --- |

—

55°17′ S, 06°52′ Z

| — | 55°25′ S, 07°07′ Z |
| --- | --- |

—

55°25′ S, 07°07′ Z

Kapitan ribiškega plovila ali druga oseba na krovu od osebe na krovu ne zahteva niti ji ne dovoli, da bi poskušala loviti, iztovarjati, pretovarjati ali imeti na krovu ribe, ulovljene na specificiranem območju.

13.   Vsaka zadevna država članica od 1. januarja do 31. decembra vsako leto izvaja program opazovanja na krovu, pri katerem se vzorčijo ulovi in zavržki plovil, ki uporabijo odstopanja iz odstavkov 5, 6, 7 in 9. Programi opazovanja se izvajajo brez poseganja v obveznosti na podlagi ustreznih pravil, namenjeni pa so ocenjevanju ulovov in zavržkov trske, vahnje in mola z vsaj 20-odstotno natančnostjo.

14.   Zadevne države članice pripravijo poročilo o skupni količini ulovov in zavržkov v vsakem koledarskem letu za plovila, ki so vključena v program opazovanja, in ga najpozneje 1. februarja naslednjega koledarskega leta predložijo Komisiji.

15.   Komisija najpozneje 1. januarja 2015 in najpozneje vsaki dve leti po tem ob upoštevanju znanstvenega mnenja STECF oceni položaj staleža trske, vahnje in mola na območju, določenem v odstavku 1, in po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu poda predlog spremembe tega člena.

Člen 29e

Omejitve ribolova trske v podobmočju ICES VII

1.   Vsako leto od 1. februarja do 31. marca je prepovedano izvajanje vseh ribolovnih dejavnosti v podobmočju ICES VII znotraj območja, ki ga sestavljajo statistični pravokotniki ICES: 30E4, 31E4, 32E3. Ta prepoved se ne uporablja znotraj šestih morskih milj od temeljne črte.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju in časovnih obdobjih iz navedenega odstavka dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti z uporabo priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, vrš in košar, če:

| (a) | na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, vrš in košar, ter |
| --- | --- |

(a)

na krovu ali v uporabi ni nobenega drugega ribolovnega orodja, razen priobalnih mirujočih mrež, pritrjenih z drogovi, strgač za pokrovače, strgač za klapavice, potegalk in obalnih potegalk, ročnih vrvic, mehanizirane opreme za ‚jigging‘, vrš in košar, ter

| (b) | se ne iztovorijo, se na krovu ne obdržijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov. |
| --- | --- |

(b)

se ne iztovorijo, se na krovu ne obdržijo ali se na kopno ne prepeljejo nobene druge ribe, razen skuše, polaka in lososa, ali lupinarji, razen mehkužcev in rakov.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 je v območju, navedenem v istem odstavku, dovoljeno izvajati ribolovne dejavnosti, pri katerih se uporabljajo mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 55 milimetrov, če:

| (a) | ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 milimetrov, ter |
| --- | --- |

(a)

ni na krovu nobene mreže z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 55 milimetrov, ter

| (b) | se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke. |
| --- | --- |

(b)

se na krovu ne obdržijo nobene druge ribe, razen sleda, skuše, sardele, velike sardele, šura, papaline, sinjega mola, merjaščevke in srebrenke.

Člen 29f

Posebna pravila za zaščito modrega lenga

1.   Vsako leto od 1. marca do 31. maja je prepovedano obdržati na krovu vsakršno količino modrega lenga, ki presega 6 ton na ribolovno potovanje v območjih v razdelku ICES VIa, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| (a) | rob epikontinentalnega pasu Škotske:






  — | 59°58′ S, 07°00′ Z |
| --- | --- | --- |

(a)

rob epikontinentalnega pasu Škotske:

—

59°58′ S, 07°00′ Z

| — | 59°55′ S, 06°47′ Z |
| --- | --- |

—

59°55′ S, 06°47′ Z

| — | 59°51′ S, 06°28′ Z |
| --- | --- |

—

59°51′ S, 06°28′ Z

| — | 59°45′ S, 06°38′ Z |
| --- | --- |

—

59°45′ S, 06°38′ Z

| — | 59°27′ S, 06°42′ Z |
| --- | --- |

—

59°27′ S, 06°42′ Z

| — | 59°22′ S, 06°47′ Z |
| --- | --- |

—

59°22′ S, 06°47′ Z

| — | 59°15′ S, 07°15′ Z |
| --- | --- |

—

59°15′ S, 07°15′ Z

| — | 59°07′ S, 07°31′ Z |
| --- | --- |

—

59°07′ S, 07°31′ Z

| — | 58°52′ S, 07°44′ Z |
| --- | --- |

—

58°52′ S, 07°44′ Z

| — | 58°44′ S, 08°11′ Z |
| --- | --- |

—

58°44′ S, 08°11′ Z

| — | 58°43′ S, 08°27′ Z |
| --- | --- |

—

58°43′ S, 08°27′ Z

| — | 58°28′ S, 09°16′ Z |
| --- | --- |

—

58°28′ S, 09°16′ Z

| — | 58°15′ S, 09°32′ Z |
| --- | --- |

—

58°15′ S, 09°32′ Z

| — | 58°15′ S, 09°45′ Z |
| --- | --- |

—

58°15′ S, 09°45′ Z

| — | 58°30′ S, 09°45′ Z |
| --- | --- |

—

58°30′ S, 09°45′ Z

| — | 59°30′ S, 07°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 07°00′ Z

| — | 59°58′ S, 07°00′ Z; |
| --- | --- |

—

59°58′ S, 07°00′ Z;

| (b) | rob Rosemary bank:






  — | 60°00′ S, 11°00′ Z |
| --- | --- | --- |

(b)

rob Rosemary bank:

—

60°00′ S, 11°00′ Z

| — | 59°00′ S, 11°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°00′ S, 11°00′ Z

| — | 59°00′ S, 09°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°00′ S, 09°00′ Z

| — | 59°30′ S, 09°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 09°00′ Z

| — | 59°30′ S, 10°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°30′ S, 10°00′ Z

| — | 60°00′ S, 10°00′ Z |
| --- | --- |

—

60°00′ S, 10°00′ Z

| — | 60°00′ S, 11°00′ Z, |
| --- | --- |

—

60°00′ S, 11°00′ Z,

razen v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 59°15′ S, 10°24′ Z |
| --- | --- |

—

59°15′ S, 10°24′ Z

| — | 59°10′ S, 10°22′ Z |
| --- | --- |

—

59°10′ S, 10°22′ Z

| — | 59°08′ S, 10°07′ Z |
| --- | --- |

—

59°08′ S, 10°07′ Z

| — | 59°11′ S, 09°59′ Z |
| --- | --- |

—

59°11′ S, 09°59′ Z

| — | 59°15′ S, 09°58′ Z |
| --- | --- |

—

59°15′ S, 09°58′ Z

| — | 59°22′ S, 10°02′ Z |
| --- | --- |

—

59°22′ S, 10°02′ Z

| — | 59°23′ S, 10°11′ Z |
| --- | --- |

—

59°23′ S, 10°11′ Z

| — | 59°20′ S, 10°19′ Z |
| --- | --- |

—

59°20′ S, 10°19′ Z

| — | 59°15′ S, 10°24′ Z. |
| --- | --- |

—

59°15′ S, 10°24′ Z.

2.   Ob vstopu in izstopu iz območij iz odstavka 1 poveljnik ribiškega plovila v ladijski dnevnik zabeleži datum, čas ter kraj vstopa in izstopa.

3.   Če plovilo v katerem koli od območij iz odstavka 1 doseže 6 ton modrega lenga:

| (a) | takoj preneha z ribolovom in zapusti območje, v katerem se nahaja; |
| --- | --- |

(a)

takoj preneha z ribolovom in zapusti območje, v katerem se nahaja;

| (b) | ne sme ponovno vstopiti v nobeno od območij, dokler ulova ne iztovori; |
| --- | --- |

(b)

ne sme ponovno vstopiti v nobeno od območij, dokler ulova ne iztovori;

| (c) | ne sme vrniti v morje nobene količine modrega lenga. |
| --- | --- |

(c)

ne sme vrniti v morje nobene količine modrega lenga.

4.   Opazovalci iz člena 8 Uredbe Sveta (ES) št. 2347/2002 z dne 16. decembra 2002 o določitvi posebnih pogojev dostopa in z njimi povezanih pravil za ribolov globokomorskih staležev (12), napoteni na ribiška plovila, ki so v enem od območij iz odstavka 1, poleg opravljanja nalog iz odstavka 4 navedenega člena za ustrezne vzorce ulova modrega lenga izmerijo ribe v vzorcih in določijo njihovo stopnjo spolne zrelosti. Države članice na podlagi mnenja STECF oblikujejo podrobne protokole za vzorčenje in primerjanje rezultatov.

5.   Vsako leto od 15. februarja do 15. aprila je prepovedano uporabljati pridnene vlečne mreže, parangale in zabodne mreže v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| — | 60°58.76′ S, 27°27.32′ Z |
| --- | --- |

—

60°58.76′ S, 27°27.32′ Z

| — | 60°56.02′ S, 27°31.16′ Z |
| --- | --- |

—

60°56.02′ S, 27°31.16′ Z

| — | 60°59.76′ S, 27°43.48′ Z |
| --- | --- |

—

60°59.76′ S, 27°43.48′ Z

| — | 61°03.00′ S, 27°39.41′ Z |
| --- | --- |

—

61°03.00′ S, 27°39.41′ Z

| — | 60°58.76′ S, 27°27.32′ Z. |
| --- | --- |

—

60°58.76′ S, 27°27.32′ Z.

Člen 29g

Ukrepi za ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah v podobmočjih ICES I in II

1.   Usmerjeni ribolov rdečega okuna v mednarodnih vodah v podobmočjih ICES I in II je dovoljen samo v obdobju od 1. julija do 31. decembra vsako leto, in sicer za plovila, ki so prej lovila rdečega okuna v upravnem območju NEAFC, kakor je opredeljeno v členu 3(3) Uredbe (EU) št. 1236/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2010 o sistemu nadzora in izvrševanja, ki se uporablja na območju Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika (13).

2.   Plovila omejijo prilov rdečega okuna pri drugih ribolovih na največ 1 % celotnega ulova, obdržanega na krovu.

3.   Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.

4.   Z odstopanjem od člena 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010 poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ta ribolov, dnevno poročajo o ulovih.

5.   Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo v skladu s členom 9(1) navedene uredbe, evidentirana v skladu z njenim členom 9(3).

6.   Države članice zagotovijo, da znanstveni opazovalci na krovu plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo, zberejo znanstvene informacije. Zbrane informacije vsebujejo vsaj reprezentativne podatke glede spola, starosti in dolžine ulovljenih rib za različne globine. Pristojni organi v državah članicah te informacije sporočijo ICES.

7.   Komisija države članice obvesti o datumu, ko sekretariat NEAFC obvesti pogodbenice NEAFC, da je bil celotni dovoljeni ulov v celoti izkoriščen. Od tega datuma države članice plovilom, ki plujejo pod njihovo zastavo, prepovejo usmerjeni ribolov rdečega okuna.

Člen 29h

Ukrepi za ribolov rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki mejijo nanj

1.   Ribolov rdečega okuna je prepovedan v mednarodnih vodah v podobmočju ICES V in vodah Unije v podobmočjih ICES XII in XIV.

Z odstopanjem od prvega pododstavka je dovoljen ribolov rdečega okuna od 11. maja do 31. decembra na območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84 (v nadaljnjem besedilu: ohranitveno območje rdečega okuna):

| — | 64°45′ S, 28°30′ Z |
| --- | --- |

—

64°45′ S, 28°30′ Z

| — | 62°50′ S, 25°45′ Z |
| --- | --- |

—

62°50′ S, 25°45′ Z

| — | 61°55′ S, 26°45′ Z |
| --- | --- |

—

61°55′ S, 26°45′ Z

| — | 61°00′ S, 26°30′ Z |
| --- | --- |

—

61°00′ S, 26°30′ Z

| — | 59°00′ S, 30°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°00′ S, 30°00′ Z

| — | 59°00′ S, 34°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°00′ S, 34°00′ Z

| — | 61°30′ S, 34°00′ Z |
| --- | --- |

—

61°30′ S, 34°00′ Z

| — | 62°50′ S, 36°00′ Z |
| --- | --- |

—

62°50′ S, 36°00′ Z

| — | 64°45′ S, 28°30′ Z. |
| --- | --- |

—

64°45′ S, 28°30′ Z.

2.   Ne glede na odstavek 1 se lahko s pravnim aktom Unije ribolov rdečega okuna dovoli zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna v Irmingerjevem morju in vodah, ki nanj mejijo, od 11. maja do 31. decembra vsakega leta, in sicer na podlagi znanstvenega mnenja in pod pogojem, da je NEAFC v zvezi z rdečimi okuni na tem geografskem območju pripravila obnovitveni načrt. Ta ribolov je dovoljen le plovilom Unije, ki so jim njihove države članice podelile ustrezna dovoljenja in jih priglasile Komisiji, kot zahteva člen 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010.

3.   Prepovedana je uporaba vlečnih mrež z mrežnimi očesi, manjšimi od 100 milimetrov.

4.   Za rdečega okuna, ulovljenega pri takšnem ribolovu, se za ribe brez drobovja in glave, vključno z japonskim načinom razreza, uporablja pretvorbeni faktor 1,70.

5.   Poveljniki ribiških plovil, ki izvajajo ribolov zunaj ohranitvenega območja rdečega okuna, pošiljajo dnevna poročila o ulovu, določena v členu 9(1)(b) Uredbe (EU) št. 1236/2010, potem ko so ribolovne dejavnosti zadevnega koledarskega dne zaključene. V poročilu so navedeni ulovi na krovu, ki so bili ulovljeni od zadnjega poročila o ulovih.

6.   Poleg določb člena 5 Uredbe (EU) št. 1236/2010 je dovoljenje za ribolov rdečega okuna veljavno le, če so poročila, ki jih plovila pošljejo, skladna s členom 9(1) navedene uredbe in evidentirana v skladu z njenim členom 9(3).

7.   Poročila iz odstavka 6 se pripravijo v skladu z ustreznimi pravili.

| 13. | v členu 30 se vstavi naslednji odstavek:
  „(1a)   Odstavek 1 se ne uporablja za regijo 9.“; |
| --- | --- |

13.

v členu 30 se vstavi naslednji odstavek:

„(1a)   Odstavek 1 se ne uporablja za regijo 9.“;

| 14 | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 31a
  Ribolov z uporabo električnega toka v razdelkih ICES IVc in IVb
  1.   Z odstopanjem od člena 31 se ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVc in IVb južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:






  — | točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55° S, |
| --- | --- | --- |

14

vstavi se naslednji člen:

„Člen 31a

Ribolov z uporabo električnega toka v razdelkih ICES IVc in IVb

1.   Z odstopanjem od člena 31 se ribolov z vlečnimi mrežami z gredjo z električnim tokom dovoli v razdelkih ICES IVc in IVb južno od loksodrome, ki povezuje naslednje točke, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

—

točko na vzhodni obali Združenega kraljestva na zemljepisni širini 55° S,

| — | nato vzhodno do zemljepisne širine 55° S in zemljepisne dolžine 5° V, |
| --- | --- |

—

nato vzhodno do zemljepisne širine 55° S in zemljepisne dolžine 5° V,

| — | nato severno do zemljepisne širine 56° S |
| --- | --- |

—

nato severno do zemljepisne širine 56° S

| — | in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56° S. |
| --- | --- |

—

in končno vzhodno do točke na zahodni obali Danske na zemljepisni širini 56° S.

2.   Ribolov z uporabo električnega toka je dovoljen le, če:

| (a) | največ 5 % ladjevja države članice z vlečnimi mrežami z gredjo uporablja vlečno mrežo z električnim tokom; |
| --- | --- |

(a)

največ 5 % ladjevja države članice z vlečnimi mrežami z gredjo uporablja vlečno mrežo z električnim tokom;

| (b) | največja električna moč v kW za vsako vlečno mrežo z gredjo ne presega dolžine gredi v metrih, pomnožene z 1,25; |
| --- | --- |

(b)

največja električna moč v kW za vsako vlečno mrežo z gredjo ne presega dolžine gredi v metrih, pomnožene z 1,25;

| (c) | je efektivna napetost med elektrodami največ 15 V; |
| --- | --- |

(c)

je efektivna napetost med elektrodami največ 15 V;

| (d) | je plovilo opremljeno s samodejnim računalniškim sistemom upravljanja, ki beleži največjo moč, ki jo uporablja gred, in efektivno napetost med elektrodami za najmanj zadnjih 100 izvlečenj mreže. Nepooblaščena oseba tega samodejnega računalniškega sistema upravljanja ne more spreminjati; |
| --- | --- |

(d)

je plovilo opremljeno s samodejnim računalniškim sistemom upravljanja, ki beleži največjo moč, ki jo uporablja gred, in efektivno napetost med elektrodami za najmanj zadnjih 100 izvlečenj mreže. Nepooblaščena oseba tega samodejnega računalniškega sistema upravljanja ne more spreminjati;

| (e) | je prepovedana uporaba ene ali več prepletenih plašilnih verig na vzpenjalni vrvi.“; |
| --- | --- |

(e)

je prepovedana uporaba ene ali več prepletenih plašilnih verig na vzpenjalni vrvi.“;

| 15. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 32a
  Omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov
  1.   Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kakor je opredeljeno v členu 3(2) Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 milimetrov.
  Prečke se zavarijo. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne presega 10 milimetrov. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne presegajo 15 milimetrov v premeru.
  2.   Za plovila za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, je prepovedana možnost raztovarjanja rib pod njihovo vodno črto iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo.
  3.   Poveljnik plovila pošlje pristojnim ribiškim organom države članice zastave risbe, ki se nanašajo na zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, in so jih potrdili pristojni organi države članice zastave, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti predloženih risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.“; |
| --- | --- |

15.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 32a

Omejitev zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov

1.   Največja razdalja med prečkami v separatorju vode na krovu plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, kakor je opredeljeno v členu 3(2) Uredbe (EU) št. 1236/2010, je 10 milimetrov.

Prečke se zavarijo. Če se v separatorju vode uporabljajo odprtine namesto prečk, največji premer odprtin ne presega 10 milimetrov. Odprtine v jaških pred separatorjem vode ne presegajo 15 milimetrov v premeru.

2.   Za plovila za pelagični ribolov, ki delujejo v območju Konvencije NEAFC, je prepovedana možnost raztovarjanja rib pod njihovo vodno črto iz vmesnih bazenov ali hladilnih bazenov z morsko vodo.

3.   Poveljnik plovila pošlje pristojnim ribiškim organom države članice zastave risbe, ki se nanašajo na zmogljivosti za ravnanje z ulovom in raztovarjanje plovil za pelagični ribolov, ki lovijo skušo, atlantskega sleda in šura v območju Konvencije NEAFC, in so jih potrdili pristojni organi države članice zastave, ter vse spremembe teh risb. Pristojni organi države članice zastave plovila redno izvajajo preverjanja točnosti predloženih risb. Kopije se ves čas hranijo na krovu plovila.“;

| 16. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 34a
  Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju
  1.   Od 14. februarja do 30. aprila je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže, kakršne koli zabodne mreže, trislojne mreže, zapletne mreže ali podobne mirujoče mreže ali kakršnega koli ribolovnega orodja, opremljenega s trnki, v navedenem delu razdelka ICES VIIa, omejenem z:






  — | vzhodno obalo Irske in vzhodno obalo Severne Irske ter |
| --- | --- | --- |

16.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 34a

Tehnični ohranitveni ukrepi v Irskem morju

1.   Od 14. februarja do 30. aprila je prepovedana uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže, kakršne koli zabodne mreže, trislojne mreže, zapletne mreže ali podobne mirujoče mreže ali kakršnega koli ribolovnega orodja, opremljenega s trnki, v navedenem delu razdelka ICES VIIa, omejenem z:

—

vzhodno obalo Irske in vzhodno obalo Severne Irske ter

| — | ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske koordinate:






  — | točko na vzhodni obali polotoka Ards na Severnem Irskem na 54°30′ S, |
| --- | --- | --- |

—

ravnimi črtami, ki zaporedno povezujejo naslednje geografske koordinate:

—

točko na vzhodni obali polotoka Ards na Severnem Irskem na 54°30′ S,

| — | 54°30′ S, 04°50′ Z, |
| --- | --- |

—

54°30′ S, 04°50′ Z,

| — | 53°15′ S, 04°50′ Z |
| --- | --- |

—

53°15′ S, 04°50′ Z

| — | in točko na vzhodni obali Irske na 53°15′ S. |
| --- | --- |

—

in točko na vzhodni obali Irske na 53°15′ S.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se v območju in časovnem obdobju iz navedenega odstavka:

| (a) | dovoli uporaba pridnene vlečne mreže s širilkami, če na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:






  — | imajo velikost mrežnega očesa 70 do 79 milimetrov ali 80 do 99 milimetrov, |
| --- | --- | --- |

(a)

dovoli uporaba pridnene vlečne mreže s širilkami, če na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:

—

imajo velikost mrežnega očesa 70 do 79 milimetrov ali 80 do 99 milimetrov,

| — | imajo le enega od dovoljenih razponov velikosti mrežnega očesa, |
| --- | --- |

—

imajo le enega od dovoljenih razponov velikosti mrežnega očesa,

| — | ne vključujejo nobenega posameznega mrežnega očesa, ne glede na njegovo mesto v mreži, ki je večje od 300 milimetrov, in |
| --- | --- |

—

ne vključujejo nobenega posameznega mrežnega očesa, ne glede na njegovo mesto v mreži, ki je večje od 300 milimetrov, in

| — | se uporabljajo samo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | 53°30′ S, 05°30′ Z |
| --- | --- | --- |

—

se uporabljajo samo v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

53°30′ S, 05°30′ Z

| — | 53°30′ S, 05°20′ Z |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 05°20′ Z

| — | 54°20′ S, 04°50′ Z |
| --- | --- |

—

54°20′ S, 04°50′ Z

| — | 54°30′ S, 05°10′ Z |
| --- | --- |

—

54°30′ S, 05°10′ Z

| — | 54°30′ S, 05°20′ Z |
| --- | --- |

—

54°30′ S, 05°20′ Z

| — | 54°00′ S, 05°50′ Z |
| --- | --- |

—

54°00′ S, 05°50′ Z

| — | 54°00′ S, 06°10′ Z |
| --- | --- |

—

54°00′ S, 06°10′ Z

| — | 53°45′ S, 06°10′ Z |
| --- | --- |

—

53°45′ S, 06°10′ Z

| — | 53°45′ S, 05°30′ Z |
| --- | --- |

—

53°45′ S, 05°30′ Z

| — | 53°30′ S, 05°30′ Z; |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 05°30′ Z;

| (b) | dovoli uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko pod pogojem, da na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:






  — | izpolnjujejo pogoje iz točke (a), |
| --- | --- | --- |

(b)

dovoli uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko pod pogojem, da na krovu ni nobene druge vrste ribolovnega orodja in če takšne mreže:

—

izpolnjujejo pogoje iz točke (a),

| — | so v primeru izločevalca izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o vzpostavitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za ohranitev staleža trske v Irskem morju (ICES) razdelku VIIa (14), ter |
| --- | --- |

—

so v primeru izločevalca izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi iz Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o vzpostavitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za ohranitev staleža trske v Irskem morju (ICES) razdelku VIIa (14), ter

| — | so v primeru izločevalnih rešetk v skladu s točkami 2 do 5 Priloge XIVa k tej uredbi; |
| --- | --- |

—

so v primeru izločevalnih rešetk v skladu s točkami 2 do 5 Priloge XIVa k tej uredbi;

| (c) | dovoli tudi uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:






  — | 53°45′ S, 06°00′ Z |
| --- | --- | --- |

(c)

dovoli tudi uporaba kakršne koli pridnene vlečne mreže, potegalke ali podobne vlečne mreže z izločevalcem ali izločevalno rešetko v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

—

53°45′ S, 06°00′ Z

| — | 53°45′ S, 05°30′ Z |
| --- | --- |

—

53°45′ S, 05°30′ Z

| — | 53°30′ S, 05°30′ Z |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 05°30′ Z

| — | 53°30′ S, 06°00′ Z |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 06°00′ Z

| — | 53°45′ S, 06°00′ Z. |
| --- | --- |

—

53°45′ S, 06°00′ Z.

Člen 34b

Uporaba zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočjih ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27° Z

1.   Plovila Unije ne uporabljajo pridnenih zabodnih mrež, zapletnih mrež in trislojnih mrež na nobenem mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES VIII, IX, X in XII vzhodno od 27° Z.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se dovoli uporaba naslednjega orodja:

| (a) | zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 120 milimetrov in manjša od 150 milimetrov, zabodnih mrež v razdelkih ICES VIIIa, VIIIb, VIIId in podobmočju ICES X z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 milimetrov in manjša od 130 milimetrov, in zabodnih mrež v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 80 milimetrov in manjša od 110 milimetrov, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, |
| --- | --- | --- |

(a)

zabodnih mrež v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 120 milimetrov in manjša od 150 milimetrov, zabodnih mrež v razdelkih ICES VIIIa, VIIIb, VIIId in podobmočju ICES X z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 milimetrov in manjša od 130 milimetrov, in zabodnih mrež v razdelku ICES VIIIc in podobmočju ICES IX z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 80 milimetrov in manjša od 110 milimetrov, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov,

| — | imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5, |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5,

| — | so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti, |
| --- | --- |

—

so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti,

| — | je vsaka mreža dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 25 km na plovilo, |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 5 morskih milj, celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, pa ne presega 25 km na plovilo,

| — | je najdaljši čas izvleka 24 ur; |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 24 ur;

| (b) | zapletnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 250 milimetrov, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, |
| --- | --- | --- |

(b)

zapletnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 250 milimetrov, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov,

| — | imajo globino največ 15 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,33, |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 15 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,33,

| — | niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti, |
| --- | --- |

—

niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti,

| — | je vsaka mreža dolga največ 10 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 100 km na plovilo, |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 10 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 100 km na plovilo,

| — | je najdaljši čas izvleka 72 ur; |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 72 ur;

| (c) | zabodnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 milimetrov in manjša od 130 milimetrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII vzhodno od 27° Z, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino več kot 200 metrov in manj kot 600 metrov, |
| --- | --- | --- |

(c)

zabodnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 100 milimetrov in manjša od 130 milimetrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII vzhodno od 27° Z, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino več kot 200 metrov in manj kot 600 metrov,

| — | imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5, |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 100 očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,5,

| — | so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti, |
| --- | --- |

—

so opremljene s plovci ali enakovrednimi plavajočimi predmeti,

| — | je vsaka mreža dolga največ 4 morske milje in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo, |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 4 morske milje in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo,

| — | je najdaljši čas izvleka 24 ur, |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 24 ur,

| — | oslič predstavlja najmanj 85 % teže ulova, ki se obdrži na krovu, |
| --- | --- |

—

oslič predstavlja najmanj 85 % teže ulova, ki se obdrži na krovu,

| — | se število plovil, ki sodelujejo v ribolovu, ne dvigne nad raven, zabeleženo leta 2008, |
| --- | --- |

—

se število plovil, ki sodelujejo v ribolovu, ne dvigne nad raven, zabeleženo leta 2008,

| — | poveljnik plovila, ki sodeluje v tem ribolovu, pred odhodom iz pristanišča v ladijski dnevnik zabeleži količino in celotno dolžino orodja, ki je na krovu plovila. Inšpekcijsko se pregleda vsaj 15 % odhodov, |
| --- | --- |

—

poveljnik plovila, ki sodeluje v tem ribolovu, pred odhodom iz pristanišča v ladijski dnevnik zabeleži količino in celotno dolžino orodja, ki je na krovu plovila. Inšpekcijsko se pregleda vsaj 15 % odhodov,

| — | ima poveljnik plovila na krovu 90 % orodja, kakor je potrjeno v ladijskem dnevniku Unije za navedeno potovanje ob iztovarjanju, in |
| --- | --- |

—

ima poveljnik plovila na krovu 90 % orodja, kakor je potrjeno v ladijskem dnevniku Unije za navedeno potovanje ob iztovarjanju, in

| — | se količina vseh ulovljenih vrst, ki presega 50 kg, vključno z vsemi zavrženimi količinami, ki presegajo 50 kg, zabeleži v ladijski dnevnik Unije; |
| --- | --- |

—

se količina vseh ulovljenih vrst, ki presega 50 kg, vključno z vsemi zavrženimi količinami, ki presegajo 50 kg, zabeleži v ladijski dnevnik Unije;

| (d) | trislojnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 220 milimetrov, v podobmočju ICES IX, če:






  — | se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov, |
| --- | --- | --- |

(d)

trislojnih mrež z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 220 milimetrov, v podobmočju ICES IX, če:

—

se uporabljajo v vodah z zaznamovano globino, manjšo od 600 metrov,

| — | imajo globino največ 30 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,44, |
| --- | --- |

—

imajo globino največ 30 mrežnih očes, razmerje obešanja pa je najmanj 0,44,

| — | niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti, |
| --- | --- |

—

niso opremljene s plovci ali drugimi plavajočimi predmeti,

| — | je vsaka mreža dolga največ 5 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo, |
| --- | --- |

—

je vsaka mreža dolga največ 5 km in celotna dolžina vseh mrež, ki se uporabljajo naenkrat, ne presega 20 km na plovilo,

| — | je najdaljši čas izvleka 72 ur. |
| --- | --- |

—

je najdaljši čas izvleka 72 ur.

3.   Vendar to odstopanje ne velja za upravno območje NEAFC.

4.   Vsem plovilom, ki uporabljajo pridnene zabodne mreže, zapletne mreže ali trislojne mreže na katerem koli mestu, kjer je zaznamovana globina večja od 200 metrov, v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X, se izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

5.   Plovilo ima na krovu naenkrat le eno vrsto orodja, opisanega v odstavku 2(a), 2(b) ali 2(d). Plovila imajo lahko na krovu mreže s skupno dolžino, ki je 20 % večja od najdaljše dolžine ladjevij, ki se lahko uporabijo naenkrat.

6.   Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov iz odstavka 4 v ladijski dnevnik zabeleži količino in dolžine orodij, ki jih ima plovilo na krovu, preden zapusti pristanišče in ko se vrne v pristanišče; poveljnik je odgovoren za vsakršno neskladje med obema količinama.

7.   Pristojni organi imajo pravico do odstranitve zanemarjenega orodja na morju v razdelkih ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk in podobmočju ICES XII, vzhodno od 27° Z, ter podobmočjih ICES VIII, IX in X v naslednjih primerih:

| (a) | orodje ni ustrezno označeno; |
| --- | --- |

(a)

orodje ni ustrezno označeno;

| (b) | oznake boj ali podatki sistema za spremljanje plovil kažejo, da lastnika več kot 120 ur ni bilo na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja; |
| --- | --- |

(b)

oznake boj ali podatki sistema za spremljanje plovil kažejo, da lastnika več kot 120 ur ni bilo na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;

| (c) | orodje se uporablja v vodah z zaznamovano globino, ki je večja od dovoljene; |
| --- | --- |

(c)

orodje se uporablja v vodah z zaznamovano globino, ki je večja od dovoljene;

| (d) | velikost mrežnih očes orodja je nezakonita. |
| --- | --- |

(d)

velikost mrežnih očes orodja je nezakonita.

8.   Poveljnik plovila z dovoljenjem za ribolov iz odstavka 4 med vsakim ribolovnim potovanjem v ladijski dnevnik vpiše naslednje podatke:

| — | velikost mrežnih očes uporabljene mreže, |
| --- | --- |

—

velikost mrežnih očes uporabljene mreže,

| — | nominalno dolžino ene mreže, |
| --- | --- |

—

nominalno dolžino ene mreže,

| — | število mrež v ladjevju, |
| --- | --- |

—

število mrež v ladjevju,

| — | skupno število uporabljenih ladjevij, |
| --- | --- |

—

skupno število uporabljenih ladjevij,

| — | položaj vsakega uporabljenega ladjevja, |
| --- | --- |

—

položaj vsakega uporabljenega ladjevja,

| — | globino vsakega uporabljenega ladjevja, |
| --- | --- |

—

globino vsakega uporabljenega ladjevja,

| — | čas izvleka vsakega uporabljenega ladjevja, |
| --- | --- |

—

čas izvleka vsakega uporabljenega ladjevja,

| — | količino kakršnega koli izgubljenega orodja, njegovo zadnje znano mesto in datum izgube. |
| --- | --- |

—

količino kakršnega koli izgubljenega orodja, njegovo zadnje znano mesto in datum izgube.

9.   Ribiška plovila z dovoljenjem za ribolov iz odstavka 4 lahko iztovarjajo samo v pristaniščih, ki jih določijo države članice na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 2347/2002.

10.   Količina morskih psov, obdržanih na krovu vsakega plovila, ki uporablja vrsto orodja, opisano v odstavku 2(b) in (d), ne presega 5 % žive teže skupne količine morskih organizmov, obdržanih na krovu.

11.   Komisija lahko po posvetovanju s STECF sprejme izvedbene akte, da v podobmočjih ICES VIII, IX in X izključi nekatere vrste ribolova države članice iz uporabe odstavkov 1 do 9, kadar informacije držav članic kažejo, da te vrste ribolova povzročajo zelo nizko raven prilovov in zavržkov morskega psa.

Člen 34c

Pogoji za ribolov z vlečnim orodjem, dovoljenim v Biskajskem zalivu

1.   Z odstopanjem od določb člena 5(2) Uredbe Komisije (ES) št. 494/2002 z dne 19. marca 2002 o vzpostavljanju dodatnih tehničnih ukrepov za obnovitev staleža osliča v podobmočjih III, IV, V, VI in VII ICES in razdelkih VIII a, b, d, e ICES (15) se dovolijo ribolovne dejavnosti z uporabo vlečnih mrež, danskih potegalk in podobnega orodja z velikostjo mrežnega očesa 70 do 99 milimetrov, z izjemo vlečnih mrež z gredjo, v območju, določenem v členu 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 494/2002, če ima orodje kvadratasto mrežno ploskev v skladu s Prilogo XIVb.

2.   Pri ribolovu v razdelkih ICES VIIIa in VIIIb se dovoli uporaba selektivne mreže in njenih dodatkov pred vrečo in/ali kvadrataste mrežne ploskve z velikostjo mrežnega očesa, ki je enaka ali večja od 60 milimetrov, v spodnjem delu priključka pred vrečo. Določbe iz člena 4(1), člena 6 in člena 9(1) te uredbe ter iz člena 3(a) in (b) Uredbe (ES) št. 494/2002 se ne uporabljajo za del vlečne mreže, v katerega so vstavljena selektivna orodja.

Člen 34d

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v upravnem območju NEAFC

1.   Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in pridnenimi parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

| | del Reykjanes Ridge:






  — | 55°04.5327′ S, 36°49.0135′ Z |
| --- | --- | --- |

del Reykjanes Ridge:

—

55°04.5327′ S, 36°49.0135′ Z

| — | 55°05.4804′ S, 35°58.9784′ Z |
| --- | --- |

—

55°05.4804′ S, 35°58.9784′ Z

| — | 54°58.9914′ S, 34°41.3634′ Z |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ S, 34°41.3634′ Z

| — | 54°41.1841′ S, 34°00.0514′ Z |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ S, 34°00.0514′ Z

| — | 54°00′ S, 34°00′ Z |
| --- | --- |

—

54°00′ S, 34°00′ Z

| — | 53°54.6406′ S, 34°49.9842′ Z |
| --- | --- |

—

53°54.6406′ S, 34°49.9842′ Z

| — | 53°58.9668′ S, 36°39.1260′ Z |
| --- | --- |

—

53°58.9668′ S, 36°39.1260′ Z

| — | 55°04.5327′ S, 36°49.0135′ Z |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ S, 36°49.0135′ Z

| | območje severnega Srednjeatlantskega hrbta:






  — | 59°45′ S, 33°30′ Z |
| --- | --- | --- |

območje severnega Srednjeatlantskega hrbta:

—

59°45′ S, 33°30′ Z

| — | 57°30′ S, 27°30′ Z |
| --- | --- |

—

57°30′ S, 27°30′ Z

| — | 56°45′ S, 28°30′ Z |
| --- | --- |

—

56°45′ S, 28°30′ Z

| — | 59°15′ S, 34°30′ Z |
| --- | --- |

—

59°15′ S, 34°30′ Z

| — | 59°45′ S, 33°30′ Z |
| --- | --- |

—

59°45′ S, 33°30′ Z

| | območje srednjega Srednjeatlantskega hrbta (Charlie-Gibbs Fracture zone in Subpolar Frontal Region):






  — | 53°30′ S, 38°00′ Z |
| --- | --- | --- |

območje srednjega Srednjeatlantskega hrbta (Charlie-Gibbs Fracture zone in Subpolar Frontal Region):

—

53°30′ S, 38°00′ Z

| — | 53°30′ S, 36°49′ Z |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 36°49′ Z

| — | 55°04.5327′ S, 36°49′ Z |
| --- | --- |

—

55°04.5327′ S, 36°49′ Z

| — | 54°58.9914′ S, 34°41.3634′ Z |
| --- | --- |

—

54°58.9914′ S, 34°41.3634′ Z

| — | 54°41.1841′ S, 34°00′ Z |
| --- | --- |

—

54°41.1841′ S, 34°00′ Z

| — | 53°30′ S, 30°00′ Z |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 30°00′ Z

| — | 51°30′ S, 28°00′ Z |
| --- | --- |

—

51°30′ S, 28°00′ Z

| — | 49°00′ S, 26°30′ Z |
| --- | --- |

—

49°00′ S, 26°30′ Z

| — | 49°00′ S, 30°30′ Z |
| --- | --- |

—

49°00′ S, 30°30′ Z

| — | 51°30′ S, 32°00′ Z |
| --- | --- |

—

51°30′ S, 32°00′ Z

| — | 51°30′ S, 38°00′ Z |
| --- | --- |

—

51°30′ S, 38°00′ Z

| — | 53°30′ S, 38°00′ Z |
| --- | --- |

—

53°30′ S, 38°00′ Z

| | območje južnega Srednjeatlantskega hrbta:






  — | 44°30′ S, 30°30′ Z |
| --- | --- | --- |

območje južnega Srednjeatlantskega hrbta:

—

44°30′ S, 30°30′ Z

| — | 44°30′ S, 27°00′ Z |
| --- | --- |

—

44°30′ S, 27°00′ Z

| — | 43°15′ S, 27°15′ Z |
| --- | --- |

—

43°15′ S, 27°15′ Z

| — | 43°15′ S, 31°00′ Z |
| --- | --- |

—

43°15′ S, 31°00′ Z

| — | 44°30′ S, 30°30′ Z |
| --- | --- |

—

44°30′ S, 30°30′ Z

| | Altair Seamounts:






  — | 45°00′ S, 34°35′ Z |
| --- | --- | --- |

Altair Seamounts:

—

45°00′ S, 34°35′ Z

| — | 45°00′ S, 33°45′ Z |
| --- | --- |

—

45°00′ S, 33°45′ Z

| — | 44°25′ S, 33°45′ Z |
| --- | --- |

—

44°25′ S, 33°45′ Z

| — | 44°25′ S, 34°35′ Z |
| --- | --- |

—

44°25′ S, 34°35′ Z

| — | 45°00′ S, 34°35′ Z |
| --- | --- |

—

45°00′ S, 34°35′ Z

| | Antialtair Seamounts:






  — | 43°45′ S, 22°50′ Z |
| --- | --- | --- |

Antialtair Seamounts:

—

43°45′ S, 22°50′ Z

| — | 43°45′ S, 22°05′ Z |
| --- | --- |

—

43°45′ S, 22°05′ Z

| — | 43°25′ S, 22°05′ Z |
| --- | --- |

—

43°25′ S, 22°05′ Z

| — | 43°25′ S, 22°50′ Z |
| --- | --- |

—

43°25′ S, 22°50′ Z

| — | 43°45′ S, 22°50′ Z |
| --- | --- |

—

43°45′ S, 22°50′ Z

| | Hatton Bank:






  — | 59°26′ S, 14°30′ Z |
| --- | --- | --- |

Hatton Bank:

—

59°26′ S, 14°30′ Z

| — | 59°12′ S, 15°08′ Z |
| --- | --- |

—

59°12′ S, 15°08′ Z

| — | 59°01′ S, 17°00′ Z |
| --- | --- |

—

59°01′ S, 17°00′ Z

| — | 58°50′ S, 17°38′ Z |
| --- | --- |

—

58°50′ S, 17°38′ Z

| — | 58°30′ S, 17°52′ Z |
| --- | --- |

—

58°30′ S, 17°52′ Z

| — | 58°30′ S, 18°22′ Z |
| --- | --- |

—

58°30′ S, 18°22′ Z

| — | 58°03′ S, 18°22′ Z |
| --- | --- |

—

58°03′ S, 18°22′ Z

| — | 58°03′ S, 17°30′ Z |
| --- | --- |

—

58°03′ S, 17°30′ Z

| — | 57°55′ S, 17°30′ Z |
| --- | --- |

—

57°55′ S, 17°30′ Z

| — | 57°45′ S, 19°15′ Z |
| --- | --- |

—

57°45′ S, 19°15′ Z

| — | 58°11.15′ S, 18°57.51′ Z |
| --- | --- |

—

58°11.15′ S, 18°57.51′ Z

| — | 58°11.57′ S, 19°11.97′ Z |
| --- | --- |

—

58°11.57′ S, 19°11.97′ Z

| — | 58°27.75′ S, 19°11.65′ Z |
| --- | --- |

—

58°27.75′ S, 19°11.65′ Z

| — | 58°39.09′ S, 19°14.28′ Z |
| --- | --- |

—

58°39.09′ S, 19°14.28′ Z

| — | 58°38.11′ S, 19°01.29′ Z |
| --- | --- |

—

58°38.11′ S, 19°01.29′ Z

| — | 58°53.14′ S, 18°43.54′ Z |
| --- | --- |

—

58°53.14′ S, 18°43.54′ Z

| — | 59°00.29′ S, 18°01.31′ Z |
| --- | --- |

—

59°00.29′ S, 18°01.31′ Z

| — | 59°08.01′ S, 17°49.31′ Z |
| --- | --- |

—

59°08.01′ S, 17°49.31′ Z

| — | 59°08.75′ S, 18°01.47′ Z |
| --- | --- |

—

59°08.75′ S, 18°01.47′ Z

| — | 59°15.16′ S, 18°01.56′ Z |
| --- | --- |

—

59°15.16′ S, 18°01.56′ Z

| — | 59°24.17′ S, 17°31.22′ Z |
| --- | --- |

—

59°24.17′ S, 17°31.22′ Z

| — | 59°21.77′ S, 17°15.36′ Z |
| --- | --- |

—

59°21.77′ S, 17°15.36′ Z

| — | 59°26.91′ S, 17°01.66′ Z |
| --- | --- |

—

59°26.91′ S, 17°01.66′ Z

| — | 59°42.69′ S, 16°45.96′ Z |
| --- | --- |

—

59°42.69′ S, 16°45.96′ Z

| — | 59°20.97′ S, 15°44.75′ Z |
| --- | --- |

—

59°20.97′ S, 15°44.75′ Z

| — | 59°21′ S, 15°40′ Z |
| --- | --- |

—

59°21′ S, 15°40′ Z

| — | 59°26′ S, 14°30′ Z |
| --- | --- |

—

59°26′ S, 14°30′ Z

| | North West Rockall:






  — | 57°00′ S, 14°53′ Z |
| --- | --- | --- |

North West Rockall:

—

57°00′ S, 14°53′ Z

| — | 57°37′ S, 14°42′ Z |
| --- | --- |

—

57°37′ S, 14°42′ Z

| — | 57°55′ S, 14°24′ Z |
| --- | --- |

—

57°55′ S, 14°24′ Z

| — | 58°15′ S, 13°50′ Z |
| --- | --- |

—

58°15′ S, 13°50′ Z

| — | 57°57′ S, 13°09′ Z |
| --- | --- |

—

57°57′ S, 13°09′ Z

| — | 57°50′ S, 13°14′ Z |
| --- | --- |

—

57°50′ S, 13°14′ Z

| — | 57°57′ S, 13°45′ Z |
| --- | --- |

—

57°57′ S, 13°45′ Z

| — | 57°49′ S, 14°06′ Z |
| --- | --- |

—

57°49′ S, 14°06′ Z

| — | 57°29′ S, 14°19′ Z |
| --- | --- |

—

57°29′ S, 14°19′ Z

| — | 57°22′ S, 14°19′ Z |
| --- | --- |

—

57°22′ S, 14°19′ Z

| — | 57°00′ S, 14°34′ Z |
| --- | --- |

—

57°00′ S, 14°34′ Z

| — | 56°56′ S, 14°36′ Z |
| --- | --- |

—

56°56′ S, 14°36′ Z

| — | 56°56′ S, 14°51′ Z |
| --- | --- |

—

56°56′ S, 14°51′ Z

| — | 57°00′ S, 14°53′ Z |
| --- | --- |

—

57°00′ S, 14°53′ Z

| | South-West Rockall (Empress of Britain Bank):






  — | 56°24′ S, 15°37′ Z |
| --- | --- | --- |

South-West Rockall (Empress of Britain Bank):

—

56°24′ S, 15°37′ Z

| — | 56°21′ S, 14°58′ Z |
| --- | --- |

—

56°21′ S, 14°58′ Z

| — | 56°04′ S, 15°10′ Z |
| --- | --- |

—

56°04′ S, 15°10′ Z

| — | 55°51′ S, 15°37′ Z |
| --- | --- |

—

55°51′ S, 15°37′ Z

| — | 56°10′ S, 15°52′ Z |
| --- | --- |

—

56°10′ S, 15°52′ Z

| — | 56°24′ S, 15°37′ Z |
| --- | --- |

—

56°24′ S, 15°37′ Z

| | Logachev Mound:






  — | 55°17′ S, 16°10′ Z |
| --- | --- | --- |

Logachev Mound:

—

55°17′ S, 16°10′ Z

| — | 55°34′ S, 15°07′ Z |
| --- | --- |

—

55°34′ S, 15°07′ Z

| — | 55°50′ S, 15°15′ Z |
| --- | --- |

—

55°50′ S, 15°15′ Z

| — | 55°33′ S, 16°16′ Z |
| --- | --- |

—

55°33′ S, 16°16′ Z

| — | 55°17′ S, 16°10′ Z |
| --- | --- |

—

55°17′ S, 16°10′ Z

| | West Rockall Mound:






  — | 57°20′ S, 16°30′ Z. |
| --- | --- | --- |

West Rockall Mound:

—

57°20′ S, 16°30′ Z.

| — | 57°05′ S, 15°58′ Z |
| --- | --- |

—

57°05′ S, 15°58′ Z

| — | 56°21′ S, 17°17′ Z |
| --- | --- |

—

56°21′ S, 17°17′ Z

| — | 56°40′ S, 17°50′ Z |
| --- | --- |

—

56°40′ S, 17°50′ Z

| — | 57°20′ S, 16°30′ Z. |
| --- | --- |

—

57°20′ S, 16°30′ Z.

2.   Če pri ribolovnih dejavnostih v novih in obstoječih območjih pridnenega ribolova znotraj upravnega območja NEAFC količina živih koral ali živih spužev, ujetih med vleko, presega 60 kg živih koral in/ali 800 kg živih spužev, plovilo obvesti svojo državo zastave, preneha z ribolovom in se umakne vsaj 2 morski milji stran od položaja, ki je po podatkih, ki so na voljo, najbližje natančnemu položaju, kjer je bil ulov izveden.

Člen 34e

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelkih ICES VIIc, VIIj in VIIk

1.   Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in pridnenimi parangali, v območjih, omejenih z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja koordinatni sistem WGS84:

| | Belgica Mound Province:






  — | 51°29.4′ S, 11°51.6′ Z |
| --- | --- | --- |

Belgica Mound Province:

—

51°29.4′ S, 11°51.6′ Z

| — | 51°32.4′ S, 11°41.4′ Z |
| --- | --- |

—

51°32.4′ S, 11°41.4′ Z

| — | 51°15.6′ S, 11°33.0′ Z |
| --- | --- |

—

51°15.6′ S, 11°33.0′ Z

| — | 51°13.8′ S, 11°44.4′ Z |
| --- | --- |

—

51°13.8′ S, 11°44.4′ Z

| — | 51°29.4′ S, 11°51.6′ Z |
| --- | --- |

—

51°29.4′ S, 11°51.6′ Z

| | Hovland Mound Province:






  — | 52°16.2′ S, 13°12.6′ Z |
| --- | --- | --- |

Hovland Mound Province:

—

52°16.2′ S, 13°12.6′ Z

| — | 52°24.0′ S, 12°58.2′ Z |
| --- | --- |

—

52°24.0′ S, 12°58.2′ Z

| — | 52°16.8′ S, 12°54.0′ Z |
| --- | --- |

—

52°16.8′ S, 12°54.0′ Z

| — | 52°16.8′ S, 12°29.4′ Z |
| --- | --- |

—

52°16.8′ S, 12°29.4′ Z

| — | 52°04.2′ S, 12°29.4′ Z |
| --- | --- |

—

52°04.2′ S, 12°29.4′ Z

| — | 52°04.2′ S, 12°52.8′ Z |
| --- | --- |

—

52°04.2′ S, 12°52.8′ Z

| — | 52°09.0′ S, 12°56.4′ Z |
| --- | --- |

—

52°09.0′ S, 12°56.4′ Z

| — | 52°09.0′ S, 13°10.8′ Z |
| --- | --- |

—

52°09.0′ S, 13°10.8′ Z

| — | 52°16.2′ S, 13°12.6′ Z |
| --- | --- |

—

52°16.2′ S, 13°12.6′ Z

| | North-West Porcupine Bank (območje I):






  — | 53°30.6′ S, 14°32.4′ Z |
| --- | --- | --- |

North-West Porcupine Bank (območje I):

—

53°30.6′ S, 14°32.4′ Z

| — | 53°35.4′ S, 14°27.6′ Z |
| --- | --- |

—

53°35.4′ S, 14°27.6′ Z

| — | 53°40.8′ S, 14°15.6′ Z |
| --- | --- |

—

53°40.8′ S, 14°15.6′ Z

| — | 53°34.2′ S, 14°11.4′ Z |
| --- | --- |

—

53°34.2′ S, 14°11.4′ Z

| — | 53°31.8′ S, 14°14.4′ Z |
| --- | --- |

—

53°31.8′ S, 14°14.4′ Z

| — | 53°24.0′ S, 14°28.8′ Z |
| --- | --- |

—

53°24.0′ S, 14°28.8′ Z

| — | 53°30.6′ S, 14°32.4′ Z |
| --- | --- |

—

53°30.6′ S, 14°32.4′ Z

| | North-West Porcupine Bank (območje II):






  — | 53°43.2′ S, 14°0.8′ Z |
| --- | --- | --- |

North-West Porcupine Bank (območje II):

—

53°43.2′ S, 14°0.8′ Z

| — | 53°51.6′ S, 13°53.4′ Z |
| --- | --- |

—

53°51.6′ S, 13°53.4′ Z

| — | 53°45.6′ S, 13°49.8′ Z |
| --- | --- |

—

53°45.6′ S, 13°49.8′ Z

| — | 53°36.6′ S, 14°07.2′ Z |
| --- | --- |

—

53°36.6′ S, 14°07.2′ Z

| — | 53°43.2′ S, 14°10.8′ Z |
| --- | --- |

—

53°43.2′ S, 14°10.8′ Z

| | South-West Porcupine Bank:






  — | 51°54.6′ S, 15°07.2′ Z |
| --- | --- | --- |

South-West Porcupine Bank:

—

51°54.6′ S, 15°07.2′ Z

| — | 51°54.6′ S, 14°55.2′ Z |
| --- | --- |

—

51°54.6′ S, 14°55.2′ Z

| — | 51°42.0′ S, 14°55.2′ Z |
| --- | --- |

—

51°42.0′ S, 14°55.2′ Z

| — | 51°42.0′ S, 15°10.2′ Z |
| --- | --- |

—

51°42.0′ S, 15°10.2′ Z

| — | 51°49.2′ S, 15°06.0′ Z |
| --- | --- |

—

51°49.2′ S, 15°06.0′ Z

| — | 51°54.6′ S, 15°07.2′ Z |
| --- | --- |

—

51°54.6′ S, 15°07.2′ Z

2.   Vsa plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območjih za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenih v odstavku 1 tega člena, so na seznamu odobrenih plovil in se jim izda dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009. Plovila, vključena na seznam odobrenih plovil, imajo na krovu izključno ribolovna orodja za pelagični ribolov.

3.   Plovila, ki nameravajo izvajati pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenih v odstavku 1 tega člena, irski center za spremljanje ribištva štiri ure vnaprej obvestijo, da nameravajo vpluti v območje za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, kakor je določeno v členu 4(15) Uredbe (ES) št. 1224/2009. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu.

4.   Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov, določenem v odstavku 1, imajo operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v celoti v skladu z ustreznimi pravili, kadar se nahajajo v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov.

5.   Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1, vsako uro pošiljajo poročila sistema za spremljanje plovil.

6.   Plovila, ki izvajajo pelagični ribolov in so ta ribolov v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1 zaključila, o izplutju iz območja obvestijo irski center za spremljanje ribištva. Hkrati ga obvestijo o količinah rib, ki jih hranijo na krovu.

7.   Za ribolov pelagičnih vrst v območju za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov iz odstavka 1 velja omejitev, da imajo lahko plovila na krovu mreže z velikostjo mrežnega očesa 16–31 milimetrov ali 32–54 milimetrov oziroma z njimi izvajajo ribolov.

Člen 34f

Ukrepi za zaščito ranljivih globokomorskih habitatov v razdelku ICES VIIIc

1.   Prepovedan je ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami in mirujočim orodjem, vključno s pridnenimi zabodnimi mrežami in pridnenimi parangali, v območju, omejenem z loksodromami, ki zaporedno povezujejo naslednje koordinate, pri čemer se za njihovo določitev uporablja sistem WGS84:

El Cachucho:

| — | 44°12′ S, 05°16′ Z |
| --- | --- |

—

44°12′ S, 05°16′ Z

| — | 44°12′ S, 04°26′ Z |
| --- | --- |

—

44°12′ S, 04°26′ Z

| — | 43°53′ S, 04°26′ Z |
| --- | --- |

—

43°53′ S, 04°26′ Z

| — | 43° 53′ S, 05°16′ Z |
| --- | --- |

—

43° 53′ S, 05°16′ Z

| — | 44°12′ S, 05°16′ Z. |
| --- | --- |

—

44°12′ S, 05°16′ Z.

2.   Z odstopanjem od prepovedi iz odstavka 1 lahko plovila, ki so s pridnenimi parangali lovila tabinjo belico leta 2006, 2007 in 2008, od svojih ribolovnih organov pridobijo dovoljenje za ribolov v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1224/2009, na podlagi katerega lahko še naprej izvajajo navedeni ribolov v območju južno od 44°00.00′ S. Vsa plovila, ki so pridobila takšno dovoljenje, imajo ne glede na svojo skupno dolžino operativen, brezhibno delujoč in varen sistem za spremljanje plovil, ki je v skladu z ustreznimi pravili, kadar lovijo v območju iz odstavka 1.

| 17. | člen 38 se črta; |
| --- | --- |

17.

člen 38 se črta;

| 18. | člen 47 se črta; |
| --- | --- |

18.

člen 47 se črta;

| 19. | priloge I, IV, XII in XIV k Uredbi (ES) št. 850/98 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi; |
| --- | --- |

19.

priloge I, IV, XII in XIV k Uredbi (ES) št. 850/98 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi;

| 20. | priloge XIIa, XIVa, XIVb, XIVc in XIVd se vstavijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

20.

priloge XIIa, XIVa, XIVb, XIVc in XIVd se vstavijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Sprememba Uredbe (ES) št. 1434/98

V členu 2 Uredbe (ES) št. 1434/98 se doda naslednji odstavek:

„1a.   Odstavek 1 se ne uporablja za sleda, ki se lovi v razdelku ICES IIIa, podobmočju IV, razdelku VIId in vodah EU razdelka ICES IIa.“

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. marca 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 351, 15.11.2012, str. 83.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. februarja 2013.

2

(3)  UL L 347, 24.12.2009, str. 6.

3

(4)  UL L 165, 24.6.2011, str. 1.

4

(5)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

5

(6)  UL L 125, 27.4.1998, str. 1.

6

(7)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

7

(8)  UL L 191, 7.7.1998, str. 10.

8

(9)  UL L 347, 30.12.2011, str. 44.“;

9

(10)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

10

(11)  UL L 348, 24.12.2008, str. 20.

11

(12)  UL L 351, 28.12.2002, str. 6.

12

(13)  UL L 348, 31.12.2010, str. 17.“;

13

(14)  UL L 41, 13.2.2002, str. 1.

14

(15)  UL L 77, 20.3.2002, str. 8.“;

15

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (ES) št. 850/98 se spremenijo:

| 1. | v Prilogi I se črta opomba 6 k tabeli; |
| --- | --- |

1.

v Prilogi I se črta opomba 6 k tabeli;

| 2. | v Prilogi IV se tabela nadomesti z naslednjo:
  „Vlečno orodje: Skagerrak in Kattegat
  Razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebni odstotki ulova za uporabo enotnega razpona velikosti očesa













  Vrste | Razpon velikosti mrežnega očesa (v mm) |
| --- | --- | --- |
| < 16 | 16–31 | 32–69 | 35–69 | 70–89 (5) | ≥ 90 |
| Minimalni odstotek ciljne vrste |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | ga ni |
| Prava peščenka (Ammodytidae) (3) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prava peščenka (Ammodytidae) (4) | | X | | X | X | X | X | X |
| Norveški molič (Trisopterus esmarkii) | | X | | X | X | X | X | X |
| Sinji mol (Micromesistius poutassou) | | X | | X | X | X | X | X |
| Morski zmaj (Trachinus draco) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Mehkužci (razen Sepia) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Iglica (Belone belone) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Sivi krulec (Eutrigla gurardus) (1) | | X | | X | X | X | X | X |
| Srebrenka (Argentina spp.) | | | | X | X | X | X | X |
| Papalina (Sprattus sprattus) | | X | | X | X | X | X | X |
| Jegulja (Anguilla Anguilla) | | | X | X | X | X | X | X |
| Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | X | X | X | X | X | X |
| Skuša (Scomber spp.) | | | | X | | | X | X |
| Šur (Trachurus spp.) | | | | X | | | X | X |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | | | | X | | | X | X |
| Severna kozica (Pandalus borealis) | | | | | | X | X | X |
| Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | | | X | | X | X |
| Mol (Merlangius merlangus) | | | | | | | X | X |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | | | | | | | X | X |
| Vsi drugi morski organizmi | | | | | | | | X |

2.

v Prilogi IV se tabela nadomesti z naslednjo:

„Vlečno orodje: Skagerrak in Kattegat

Razpon velikosti mrežnih očes, ciljne vrste in potrebni odstotki ulova za uporabo enotnega razpona velikosti očesa

Vrste

Razpon velikosti mrežnega očesa (v mm)

< 16

16–31

32–69

35–69

70–89 (5)

≥ 90

Minimalni odstotek ciljne vrste

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

ga ni

Prava peščenka (Ammodytidae) (3)

X

X

X

X

X

X

X

X

Prava peščenka (Ammodytidae) (4)

X

X

X

X

X

X

Norveški molič (Trisopterus esmarkii)

X

X

X

X

X

X

Sinji mol (Micromesistius poutassou)

X

X

X

X

X

X

Morski zmaj (Trachinus draco) (1)

X

X

X

X

X

X

Mehkužci (razen Sepia) (1)

X

X

X

X

X

X

Iglica (Belone belone) (1)

X

X

X

X

X

X

Sivi krulec (Eutrigla gurardus) (1)

X

X

X

X

X

X

Srebrenka (Argentina spp.)

X

X

X

X

X

Papalina (Sprattus sprattus)

X

X

X

X

X

X

Jegulja (Anguilla Anguilla)

X

X

X

X

X

X

Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

X

X

X

X

X

X

Skuša (Scomber spp.)

X

X

X

Šur (Trachurus spp.)

X

X

X

Atlantski sled (Clupea harengus)

X

X

X

Severna kozica (Pandalus borealis)

X

X

X

Navadna peščena kozica/kozica v Baltskem morju (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

X

X

X

Mol (Merlangius merlangus)

X

X

Škamp (Nephrops norvegicus)

X

X

Vsi drugi morski organizmi

X

| 3. | tabela v Prilogi XII se spremeni:






  (a) | vrstice, ki ustrezajo filipinski ladinki in hobotnici, se nadomestijo z naslednjim:







  „Vrste | Najmanjša velikost |
| --- | --- | --- | --- |
| regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata | Skagerrak/Kattegat |
| Filipinska ladinka (Venerupis philippinarum) | 35 m | |

3.

tabela v Prilogi XII se spremeni:

(a)

vrstice, ki ustrezajo filipinski ladinki in hobotnici, se nadomestijo z naslednjim:

„Vrste

Najmanjša velikost

regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata

Skagerrak/Kattegat

Filipinska ladinka (Venerupis philippinarum)

35 m

| Vrste | Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata |
| --- | --- |
| Hobotnica (Octopus vulgaris) | Celotno območje, razen vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 750 gramov
  Vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 450 gramov (brez drobovja)“ |

Vrste

Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata

Hobotnica (Octopus vulgaris)

Celotno območje, razen vod pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 750 gramov

Vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo regije 5: 450 gramov (brez drobovja)“

| (b) | vrstice, ki ustrezajo sardonu, se nadomestijo z naslednjim:






  Vrste | Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata |
| --- | --- | --- |
| „Sardon (Engraulis encrasicolus) | Celotno območje, razen razdelka ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′48′′ Z: 12 cm ali 90 osebkov na kilogram
  Razdelek ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′48′′ Z: 10 cm“ |

(b)

vrstice, ki ustrezajo sardonu, se nadomestijo z naslednjim:

Vrste

Najmanjša velikost: regije od 1 do 5, razen Skaggeraka/Kattegata

„Sardon (Engraulis encrasicolus)

Celotno območje, razen razdelka ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′48′′ Z: 12 cm ali 90 osebkov na kilogram

Razdelek ICES IXa vzhodno od zemljepisne dolžine 7° 23′48′′ Z: 10 cm“

| 4. | vstavi se naslednja priloga:

  „PRILOGA XIIa
  Najmanjše velikosti za regijo 9






  Vrste | Najmanjša velikost: regija 9 |
| --- | --- | --- |
| Romb (Psetta maxima) | 45 cm“ |

4.

vstavi se naslednja priloga:

„PRILOGA XIIa

Najmanjše velikosti za regijo 9

Vrste

Najmanjša velikost: regija 9

Romb (Psetta maxima)

45 cm“

| 5. | v Prilogi XIV se po ustreznem abecednem vrstnem redu vstavijo naslednja domača imena:






  DOMAČE IME | ZNANSTVENO IME |
| --- | --- | --- |
| „Merjaščevka | Capros aper |
| Tabinja belica | Phycis blennoides |
| Rdeči okun | Sebastes spp. |
| Velike sardele | Sardinella aurita“ |

5.

v Prilogi XIV se po ustreznem abecednem vrstnem redu vstavijo naslednja domača imena:

DOMAČE IME

ZNANSTVENO IME

„Merjaščevka

Capros aper

Capros aper

Tabinja belica

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Rdeči okun

Sebastes spp.

Sebastes

Velike sardele

Sardinella aurita“

Sardinella aurita

| 6. | vstavijo se naslednje priloge:„
  PRILOGA XIVa
  SPECIFIKACIJE ZA IZLOČEVALNO REŠETKO






  1. | Selektivna mreža za vrste je v vlečno mrežo pritrjena z vrečo s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki so enaka ali večja od 70 milimetrov in manjša od 90 milimetrov. Vreča je dolga najmanj 8 metrov. Prepovedana je uporaba kakršne koli vlečne mreže, ki ima več kakor 100 kvadratastih mrežnih očes na katerem koli delu oboda vreče, razen na stičiščih in robovih. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu. |
| --- | --- | --- |

6.

vstavijo se naslednje priloge:

PRILOGA XIVa

SPECIFIKACIJE ZA IZLOČEVALNO REŠETKO

1.

Selektivna mreža za vrste je v vlečno mrežo pritrjena z vrečo s kvadratastimi mrežnimi očesi, ki so enaka ali večja od 70 milimetrov in manjša od 90 milimetrov. Vreča je dolga najmanj 8 metrov. Prepovedana je uporaba kakršne koli vlečne mreže, ki ima več kakor 100 kvadratastih mrežnih očes na katerem koli delu oboda vreče, razen na stičiščih in robovih. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu.

| 2. | Rešetka je pravokotna. Prečke rešetke so vzporedne z vzdolžno osjo rešetke. Razdalja med prečkami rešetke je največ 35 milimetrov. Dovoljena je uporaba enega ali več tečajev, da se olajša njeno shranjevanje na vitlu za mrežo. |
| --- | --- |

2.

Rešetka je pravokotna. Prečke rešetke so vzporedne z vzdolžno osjo rešetke. Razdalja med prečkami rešetke je največ 35 milimetrov. Dovoljena je uporaba enega ali več tečajev, da se olajša njeno shranjevanje na vitlu za mrežo.

| 3. | Rešetka je nameščena diagonalno v vlečno mrežo, od spodaj in navzgor, kjer koli med vhodom v vrečo in sprednjim koncem nezoženega dela. Vse strani rešetke so pritrjene na vlečno mrežo. |
| --- | --- |

3.

Rešetka je nameščena diagonalno v vlečno mrežo, od spodaj in navzgor, kjer koli med vhodom v vrečo in sprednjim koncem nezoženega dela. Vse strani rešetke so pritrjene na vlečno mrežo.

| 4. | V zgornji ploskvi vlečne mreže je odprtina za ribe, ki je neposredno povezana z zgornjo stranjo rešetke. Odprtina za ribe je na zadnji strani enako široka kot rešetka in v drugi smeri izrezana v konico vzdolž mrežnih očes na obeh straneh rešetke. |
| --- | --- |

4.

V zgornji ploskvi vlečne mreže je odprtina za ribe, ki je neposredno povezana z zgornjo stranjo rešetke. Odprtina za ribe je na zadnji strani enako široka kot rešetka in v drugi smeri izrezana v konico vzdolž mrežnih očes na obeh straneh rešetke.

| 5. | Pred rešetko se sme pritrditi lijak, ki usmerja ribe proti dnu vlečne mreže in rešetki. Mrežno oko lijaka ni manjše od 70 milimetrov. Najmanjša vertikalna odprtina usmerjevalnega lijaka proti rešetki je 15 centimetrov. Usmerjevalni lijak je na strani rešetke enako širok kot rešetka.



  Shema selektivne vlečne mreže glede na velikost in vrsto. Ribe, ki se ujamejo v mrežo, usmerjevalni lijak usmeri proti dnu vlečne mreže in rešetki. Večje ribe nato rešetka usmeri ven iz vlečne mreže, manjše ribe in škampi pa gredo skozi rešetko v mrežo. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi omogoča, da majhne ribe in podmerni škampi ne ostanejo v mreži. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi, prikazana na sliki, se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu. |
| --- | --- |

5.

Pred rešetko se sme pritrditi lijak, ki usmerja ribe proti dnu vlečne mreže in rešetki. Mrežno oko lijaka ni manjše od 70 milimetrov. Najmanjša vertikalna odprtina usmerjevalnega lijaka proti rešetki je 15 centimetrov. Usmerjevalni lijak je na strani rešetke enako širok kot rešetka.

Image

Shema selektivne vlečne mreže glede na velikost in vrsto. Ribe, ki se ujamejo v mrežo, usmerjevalni lijak usmeri proti dnu vlečne mreže in rešetki. Večje ribe nato rešetka usmeri ven iz vlečne mreže, manjše ribe in škampi pa gredo skozi rešetko v mrežo. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi omogoča, da majhne ribe in podmerni škampi ne ostanejo v mreži. Vreča s kvadratastimi mrežnimi očesi, prikazana na sliki, se zahteva le v Skagerraku in Kattegatu.

PRILOGA XIVb

POGOJI ZA RIBOLOV Z VLEČNIM ORODJEM, DOVOLJENIM V BISKAJSKEM ZALIVU

1.   Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi

Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Ploskev je samo ena. Ploskve ne smejo na noben način ovirati ne notranji ne zunanji dodatki.

2.   Položaj ploskve

Ploskev se vstavi v sredino zgornje ploskve v zadnjem zoženem delu vlečne mreže, neposredno pred nezoženi del, ki ga sestavljata priključek in vreča.

Ploskev se konča največ 12 mrežnih očes od ročno spletene vrste mrežnih očes med priključkom in zadnjim zoženim delom vlečne mreže.

3.   Velikost ploskve

Ploskev je dolga vsaj 2 metra in široka vsaj 1 meter.

4.   Mrežni material ploskve

Mrežna očesa imajo odprtino najmanj 100 milimetrov. So kvadratna, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke.

Mrežni material je nameščen tako, da tečejo prečke vzporedno in pravokotno na dolžino vreče.

Uporabljen je enonitni mrežni material. Nit ni debelejša od 4 milimetrov.

5.   Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi

Na vse štiri strani ploskve se lahko pritrdi rob. Premer roba je največ 12 milimetrov.

Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve.

Število rombastih mrežnih očes zgornje ploskve, pritrjenih na najkrajšo stran ploskve (tj. en meter dolga stran, ki je pravokotna na vzdolžno os vreče), je vsaj tolikšno kot število vseh rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve, deljeno z 0,7.

6.   Vstavitev ploskve v vlečno mrežo je prikazana na spodnji sliki.

Image

PRILOGA XIVc

PLOSKEV S KVADRATASTIMI MREŽNIMI OČESI ZA PLOVILA, DALJŠA OD 15 METROV

1.   Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi

Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Uporabljen je enonitni mrežni material. Mrežna očesa so kvadratasta, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežno oko je enako ali večje od 120 milimetrov. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo plovila z manj kot 112 kW; v tem primeru je dolga vsaj 2 metra.

2.   Položaj ploskve

Ploskev se vstavi v zgornjo ploskev vreče. Zadnji rob ploskve ne sme biti več kot 12 metrov od vrvi za zavezovanje vreče, kakor je določeno v členu 8 Uredbe Komisije (EGS) št. 3440/84 z dne 6. decembra 1984 o pritrditvi naprav na vlečne mreže, danske potegalke in podobne mreže (9)

3.   Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi

Med vzdolžno stranjo ploskve in bližnjim robom sta največ dve odprti rombasti mrežni očesi.

Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Razmerje pri spajanju med rombastimi mrežnimi očesi zgornje ploskve vreče in najkrajšo stranjo ploskve so tri rombasta mrežna očesa na eno kvadratasto mrežno oko za 80 milimetrov vreče ali dve rombasti mrežni očesi na eno kvadratasto mrežno oko za 120 milimetrov vreče, razen za prečke na robovih ploskve z obeh strani.

PRILOGA XIVd

PLOSKEV S KVADRATASTIMI MREŽNIMI OČESI ZA PLOVILA, KRAJŠA OD 15 METROV

1.   Specifikacije zgornje ploskve s kvadratastimi mrežnimi očesi

Ploskev je pravokotni predel mrežnega materiala. Uporabljen je enonitni mrežni material. Mrežna očesa so kvadratasta, tj. na vseh štirih straneh mrežnega materiala ploskve so prerezane vse prečke. Mrežno oko je enako ali večje od 110 milimetrov. Ploskev je dolga vsaj 3 metre, razen kadar je vključena v mreže, ki jih vlečejo plovila z manj kot 112 kW; v tem primeru je dolga vsaj 2 metra.

2.   Položaj ploskve

Ploskev se vstavi v zgornjo ploskev vreče. Zadnji rob ploskve ne sme biti več kot 12 metrov od vrvi za zavezovanje vreče, kakor je določeno v členu 8 Uredbe (EGS) št. 3440/84.

3.   Vstavitev ploskve v mrežo z rombastimi mrežnimi očesi

Med vzdolžno stranjo ploskve in bližnjim robom sta največ dve odprti rombasti mrežni očesi. Raztegnjena dolžina ploskve je enaka raztegnjeni dolžini rombastih mrežnih očes, pritrjenih na vzdolžno stran ploskve. Razmerje pri spajanju med rombastimi mrežnimi očesi zgornje ploskve vreče in najkrajšo stranjo ploskve je dve rombasti mrežni očesi na eno kvadratasto mrežno oko, razen za prečke na robovih okna z obeh strani.

---

(1)  Le znotraj štirih milj od temeljnih črt.

1

(2)  Zunaj štirih milj od temeljnih črt.

2

(3)  Od 1. marca do 31. oktobra v Skagerraku in od 1. marca do 31. julija v Kattegatu.

3

(4)  Od 1. novembra do zadnjega dne februarja v Skagerraku in od 1. avgusta do zadnjega dne februarja v Kattegatu.

4

(5)  Kadar se uporablja ta velikost mrežnega očesa, je vreča izdelana iz mrežnega materiala s kvadratastimi mrežnimi očesi z izločevalno rešetko v skladu s Prilogo XIVa k tej uredbi.

5

(6)  Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 10 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, skuše, krilatega romba, sinjega mola, limande, saja, škampa in jastoga.

6

(7)  Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 50 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, sleda, skuše, krilatega romba, limande, saja, škampa in jastoga.

7

(8)  Ulov, obdržan na krovu, sestavlja največ 60 % kakršne koli kombinacije trske, vahnje, osliča, morske plošče, sivega jezika, rdečega jezika, morskega lista, romba, gladkega romba, iverke, krilatega romba, mola, limande, saja in jastoga.“;

8

(9)  UL L 318, 7.12.1984, str. 23.

9

---

| 20.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/23

---

UREDBA (EU) št. 228/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. marca 2013

o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42, člena 43(2) in člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 (3) določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, ki nastajajo zaradi posebne geografske lege najbolj oddaljenih regij Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Navedeni ukrepi se izvajajo na podlagi regionalnih programov podpore, ki so glavni instrument za preskrbo teh regij s kmetijskimi proizvodi. Zaradi potrebe po posodobitvi sedanjih ukrepov, vključno zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 247/2006 in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 247/2006 (3) določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, ki nastajajo zaradi posebne geografske lege najbolj oddaljenih regij Unije iz člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba). Navedeni ukrepi se izvajajo na podlagi regionalnih programov podpore, ki so glavni instrument za preskrbo teh regij s kmetijskimi proizvodi. Zaradi potrebe po posodobitvi sedanjih ukrepov, vključno zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba razveljaviti Uredbo (ES) št. 247/2006 in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (2) | Natančno je treba določiti glavne cilje, ki jih pomaga doseči režim za podporo najbolj oddaljenim regijam Unije. |
| --- | --- |

(2)

Natančno je treba določiti glavne cilje, ki jih pomaga doseči režim za podporo najbolj oddaljenim regijam Unije.

| (3) | Natančno je treba določiti tudi vsebino programov posebnih možnosti za najbolj oddaljene regije zaradi njihove oddaljenosti in otoške lege (v nadaljnjem besedilu: programi POSEI), ki bi jih v skladu z načelom subsidiarnosti morale določiti zadevne države članice na najustreznejši geografski ravni in nato predložiti Komisiji v odobritev. |
| --- | --- |

(3)

Natančno je treba določiti tudi vsebino programov posebnih možnosti za najbolj oddaljene regije zaradi njihove oddaljenosti in otoške lege (v nadaljnjem besedilu: programi POSEI), ki bi jih v skladu z načelom subsidiarnosti morale določiti zadevne države članice na najustreznejši geografski ravni in nato predložiti Komisiji v odobritev.

| (4) | Za učinkovitejše uresničevanje ciljev režima za podporo najbolj oddaljenim regijam Unije bi morali programi POSEI vsebovati ukrepe, ki zagotavljajo preskrbo s kmetijskimi proizvodi ter ohranitev in razvoj lokalne kmetijske proizvodnje. Treba je harmonizirati raven načrtovanja programov zadevnim regijam ter načrtno uporabljati partnerski pristop med Komisijo in državami članicami. |
| --- | --- |

(4)

Za učinkovitejše uresničevanje ciljev režima za podporo najbolj oddaljenim regijam Unije bi morali programi POSEI vsebovati ukrepe, ki zagotavljajo preskrbo s kmetijskimi proizvodi ter ohranitev in razvoj lokalne kmetijske proizvodnje. Treba je harmonizirati raven načrtovanja programov zadevnim regijam ter načrtno uporabljati partnerski pristop med Komisijo in državami članicami.

| (5) | Na podlagi načela subsidiarnosti in za zagotovitev prožnosti, kar je temelj pristopa k oblikovanju programa za režim podpore najbolj oddaljenim regijam, lahko organi, ki jih imenuje posamezna država članica, predlagajo spremembe k programu zaradi prilagoditve dejanskim potrebam najbolj oddaljenih regij. Tem organom bi moralo biti omogočeno, da spremenijo programe POSEI v skladu z načelom spodbujanja poenostavitve uprave, pod pogojem, da pri tem ne ogrožajo učinkovitosti programov POSEI in ustreznih finančnih virov, ki so jim dodeljeni. Tudi postopek za spremembe programov bi moral zato biti prilagojen glede na stopnjo pomembnosti posameznih vrst sprememb. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi načela subsidiarnosti in za zagotovitev prožnosti, kar je temelj pristopa k oblikovanju programa za režim podpore najbolj oddaljenim regijam, lahko organi, ki jih imenuje posamezna država članica, predlagajo spremembe k programu zaradi prilagoditve dejanskim potrebam najbolj oddaljenih regij. Tem organom bi moralo biti omogočeno, da spremenijo programe POSEI v skladu z načelom spodbujanja poenostavitve uprave, pod pogojem, da pri tem ne ogrožajo učinkovitosti programov POSEI in ustreznih finančnih virov, ki so jim dodeljeni. Tudi postopek za spremembe programov bi moral zato biti prilagojen glede na stopnjo pomembnosti posameznih vrst sprememb.

| (6) | Za zagotovitev preskrbe najbolj oddaljenih regij z osnovnimi kmetijskimi proizvodi in ublažitev dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi odročnosti teh regij, je ustrezno uvesti posebni režim preskrbe. Zaradi izjemne geografske lege je preskrba najbolj oddaljenih regij s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, proizvodi za nadaljnjo predelavo ali proizvodi kot kmetijskimi vložki, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega drugi objektivni dejavniki, ki izvirajo iz odročnosti, zlasti otoška lega in omejene kmetijske površine, dodatno obremenjujejo gospodarske subjekte in proizvajalce v najbolj oddaljenih regijah in močno ovirajo njihove dejavnosti. Ta prikrajšanost se lahko omili z znižanjem cen teh osnovnih proizvodov. Vendar poseben režim preskrbe v nobenem primeru ne bi smel ogrožati lokalnih proizvodov in njihovega razvoja. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev preskrbe najbolj oddaljenih regij z osnovnimi kmetijskimi proizvodi in ublažitev dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi odročnosti teh regij, je ustrezno uvesti posebni režim preskrbe. Zaradi izjemne geografske lege je preskrba najbolj oddaljenih regij s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, proizvodi za nadaljnjo predelavo ali proizvodi kot kmetijskimi vložki, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega drugi objektivni dejavniki, ki izvirajo iz odročnosti, zlasti otoška lega in omejene kmetijske površine, dodatno obremenjujejo gospodarske subjekte in proizvajalce v najbolj oddaljenih regijah in močno ovirajo njihove dejavnosti. Ta prikrajšanost se lahko omili z znižanjem cen teh osnovnih proizvodov. Vendar poseben režim preskrbe v nobenem primeru ne bi smel ogrožati lokalnih proizvodov in njihovega razvoja.

| (7) | V ta namen bi bilo treba ne glede na člen 28 Pogodbe uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov iz tretjih držav oprostiti veljavnih uvoznih dajatev. Proizvode, ki so že vstopili v carinsko območje Unije na podlagi pravil o aktivnem oplemenitenju ali carinskem skladiščenju, bi bilo treba z ozirom na njihovo poreklo in carinski postopek, ki se uporabi zanje na podlagi določb Unije, za namene dodelitve ugodnosti na podlagi posebnega režima preskrbe šteti kot neposredno uvožene. |
| --- | --- |

(7)

V ta namen bi bilo treba ne glede na člen 28 Pogodbe uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov iz tretjih držav oprostiti veljavnih uvoznih dajatev. Proizvode, ki so že vstopili v carinsko območje Unije na podlagi pravil o aktivnem oplemenitenju ali carinskem skladiščenju, bi bilo treba z ozirom na njihovo poreklo in carinski postopek, ki se uporabi zanje na podlagi določb Unije, za namene dodelitve ugodnosti na podlagi posebnega režima preskrbe šteti kot neposredno uvožene.

| (8) | Da se učinkovito znižajo cene v najbolj oddaljenih regijah z ublažitvijo dodatnih stroškov zaradi odročnosti teh regij, bi bilo treba predvideti pomoč za preskrbo najbolj oddaljenih regij s proizvodi Unije. Pri takšni pomoči bi bilo treba upoštevati dodatne stroške prevoza v te regije in cene, ki se uporabljajo pri izvozu v tretje države, v primeru kmetijskih vložkov ali proizvodov, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške, povezane z odročnostjo, zlasti zaradi njihove otoške lege in omejenih kmetijskih površin, težavne topografije in podnebja in razpršenosti otokov. |
| --- | --- |

(8)

Da se učinkovito znižajo cene v najbolj oddaljenih regijah z ublažitvijo dodatnih stroškov zaradi odročnosti teh regij, bi bilo treba predvideti pomoč za preskrbo najbolj oddaljenih regij s proizvodi Unije. Pri takšni pomoči bi bilo treba upoštevati dodatne stroške prevoza v te regije in cene, ki se uporabljajo pri izvozu v tretje države, v primeru kmetijskih vložkov ali proizvodov, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške, povezane z odročnostjo, zlasti zaradi njihove otoške lege in omejenih kmetijskih površin, težavne topografije in podnebja in razpršenosti otokov.

| (9) | Podpora tradicionalnim sektorjem je toliko bolj potrebna, ker jim omogoča, da ostanejo konkurenčni na trgu Unije ob konkurenci iz tretjih držav. Pri oblikovanju svojih programov bi države članice morale po možnosti poskrbeti tudi za raznolikost kmetijskih dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(9)

Podpora tradicionalnim sektorjem je toliko bolj potrebna, ker jim omogoča, da ostanejo konkurenčni na trgu Unije ob konkurenci iz tretjih držav. Pri oblikovanju svojih programov bi države članice morale po možnosti poskrbeti tudi za raznolikost kmetijskih dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah.

| (10) | Za preprečitev spekulacij, ki bi škodile končnim uporabnikom v najbolj oddaljenih regijah, je treba natančno določiti, da bi bili do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti. |
| --- | --- |

(10)

Za preprečitev spekulacij, ki bi škodile končnim uporabnikom v najbolj oddaljenih regijah, je treba natančno določiti, da bi bili do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti.

| (11) | Predvideti bi bilo treba pravila za delovanje režima, zlasti glede uvedbe registra gospodarskih subjektov in sistema certifikatov, na podlagi dovoljenj iz členov 130 in 161 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4). |
| --- | --- |

(11)

Predvideti bi bilo treba pravila za delovanje režima, zlasti glede uvedbe registra gospodarskih subjektov in sistema certifikatov, na podlagi dovoljenj iz členov 130 in 161 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4).

| (12) | Obveznosti spremljanja postopkov, ki so upravičeni do posebnega režima preskrbe, zahtevajo upravni nadzor zadevnih proizvodov ob njihovem uvozu ali vnosu v najbolj oddaljene regije in ob njihovem izvozu ali odpošiljanju iz teh regij. Poleg tega bi bilo za uresničitev ciljev navedenega režima nujno, da se gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe odražajo v proizvodnih stroških in povzročijo znižanje cene na ravni končnega uporabnika. Ugodnosti bi bilo zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenesejo na končnega potrošnika, poskrbeti pa bi bilo treba tudi za ustrezen nadzor. |
| --- | --- |

(12)

Obveznosti spremljanja postopkov, ki so upravičeni do posebnega režima preskrbe, zahtevajo upravni nadzor zadevnih proizvodov ob njihovem uvozu ali vnosu v najbolj oddaljene regije in ob njihovem izvozu ali odpošiljanju iz teh regij. Poleg tega bi bilo za uresničitev ciljev navedenega režima nujno, da se gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe odražajo v proizvodnih stroških in povzročijo znižanje cene na ravni končnega uporabnika. Ugodnosti bi bilo zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenesejo na končnega potrošnika, poskrbeti pa bi bilo treba tudi za ustrezen nadzor.

| (13) | Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe po preskrbi najbolj oddaljenih regij, zato ta režim ne bi smel ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe ne bi smele povzročiti preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov iz najbolj oddaljenih regij bi bilo zato treba prepovedati. Vendar pa bi bilo odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov treba dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene. |
| --- | --- |

(13)

Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe po preskrbi najbolj oddaljenih regij, zato ta režim ne bi smel ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe ne bi smele povzročiti preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov iz najbolj oddaljenih regij bi bilo zato treba prepovedati. Vendar pa bi bilo odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov treba dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene.

| (14) | Pri predelanih proizvodih bi bilo treba dovoliti trgovino med najbolj oddaljenimi regijami, da se omogoči trgovina med njimi. Upoštevati bi bilo treba tudi trgovinske tokove v okviru regionalne trgovine ter tradicionalnega izvoza in odpošiljanja v druge dele Unije ali tretje države ter dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okviru tradicionalne trgovine. Zaradi jasnosti bi bilo treba natančno določiti referenčno obdobje, ki je podlaga za določitev tradicionalno izvoženih ali odposlanih količin. |
| --- | --- |

(14)

Pri predelanih proizvodih bi bilo treba dovoliti trgovino med najbolj oddaljenimi regijami, da se omogoči trgovina med njimi. Upoštevati bi bilo treba tudi trgovinske tokove v okviru regionalne trgovine ter tradicionalnega izvoza in odpošiljanja v druge dele Unije ali tretje države ter dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okviru tradicionalne trgovine. Zaradi jasnosti bi bilo treba natančno določiti referenčno obdobje, ki je podlaga za določitev tradicionalno izvoženih ali odposlanih količin.

| (15) | Vendar pa bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za potrebno prestrukturiranje sektorja predelave sladkorja na Azorih. Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati dejstvo, da bo sektor sladkorja na Azorih lahko preživel le, če bo zagotovljena določena raven proizvodnje in predelave. Glede na to bi bilo treba Azorom izjemoma še naprej dovoliti odpošiljanje količin sladkorja, ki presegajo tradicionalne tokove, v druge dele Unije, in sicer za omejeno obdobje petih let in ob postopnem zmanjševanju letnih zgornjih mej. Ker bodo količine, ki se smejo odpošiljati naprej, sorazmerne in omejene strogo glede na obseg, ki še zagotavlja ohranitev tamkajšnje proizvodnje in predelave sladkorja, začasno odpošiljanje sladkorja z Azorov ne bo škodljivo vplivalo na notranji trg Unije. |
| --- | --- |

(15)

Vendar pa bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za potrebno prestrukturiranje sektorja predelave sladkorja na Azorih. Pri teh ukrepih bi bilo treba upoštevati dejstvo, da bo sektor sladkorja na Azorih lahko preživel le, če bo zagotovljena določena raven proizvodnje in predelave. Glede na to bi bilo treba Azorom izjemoma še naprej dovoliti odpošiljanje količin sladkorja, ki presegajo tradicionalne tokove, v druge dele Unije, in sicer za omejeno obdobje petih let in ob postopnem zmanjševanju letnih zgornjih mej. Ker bodo količine, ki se smejo odpošiljati naprej, sorazmerne in omejene strogo glede na obseg, ki še zagotavlja ohranitev tamkajšnje proizvodnje in predelave sladkorja, začasno odpošiljanje sladkorja z Azorov ne bo škodljivo vplivalo na notranji trg Unije.

| (16) | Glede sladkorja izven kvote za preskrbo Azorov, Madeire in Kanarskih otokov se še naprej uporablja režim oprostitve uvoznih dajatev. Prav tako bi bilo treba zlasti Azorom odobriti oprostitev uvoznih dajatev za surovi trsni sladkor v mejah iz predhodne ocene preskrbe. |
| --- | --- |

(16)

Glede sladkorja izven kvote za preskrbo Azorov, Madeire in Kanarskih otokov se še naprej uporablja režim oprostitve uvoznih dajatev. Prav tako bi bilo treba zlasti Azorom odobriti oprostitev uvoznih dajatev za surovi trsni sladkor v mejah iz predhodne ocene preskrbe.

| (17) | Kanarski otoki so se na podlagi posebnega režima preskrbe doslej oskrbovali s posnetim mlekom, ki spada pod oznako KN 1901 90 99 (posneto mleko, ki vsebuje rastlinske maščobe), namenjenim industrijski predelavi. Treba bi bilo omogočiti nadaljnjo preskrbo s tem proizvodom, ki je postal tradicionalni sestavni del lokalnega prehranjevalnega režima. |
| --- | --- |

(17)

Kanarski otoki so se na podlagi posebnega režima preskrbe doslej oskrbovali s posnetim mlekom, ki spada pod oznako KN 1901 90 99 (posneto mleko, ki vsebuje rastlinske maščobe), namenjenim industrijski predelavi. Treba bi bilo omogočiti nadaljnjo preskrbo s tem proizvodom, ki je postal tradicionalni sestavni del lokalnega prehranjevalnega režima.

| (18) | Ker je riž ena osnovnih sestavin prehranjevalnega režima na Reunionu in ker je industrija za predelavo in beljenje riža na otoku že mnogo let, a tega proizvoda ne pridela dovolj za pokritje lokalnih potreb, bi moral biti uvoz tega proizvoda na Reunion še naprej oproščen kakršnih koli uvoznih dajatev. |
| --- | --- |

(18)

Ker je riž ena osnovnih sestavin prehranjevalnega režima na Reunionu in ker je industrija za predelavo in beljenje riža na otoku že mnogo let, a tega proizvoda ne pridela dovolj za pokritje lokalnih potreb, bi moral biti uvoz tega proizvoda na Reunion še naprej oproščen kakršnih koli uvoznih dajatev.

| (19) | Politika Skupnosti za pomoč lokalni proizvodnji v najbolj oddaljenih regijah je doslej zajela vrsto proizvodov in ukrepov v zvezi z njihovo proizvodnjo, trženjem ali predelavo. Navedeni ukrepi so se izkazali za učinkovite in zagotavljajo nadaljevanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Unija bi morala še naprej podpirati proizvodnjo teh proizvodov kot ključni dejavnik okoljskega, družbenega in gospodarskega ravnotežja v najbolj oddaljenih regijah. Iz izkušenj je razvidno, da lahko po zgledu politike razvoja podeželja okrepljeno partnerstvo z lokalnimi organi pripomore k bolj ciljno usmerjenemu reševanju posebnih vprašanj, ki pestijo zadevne regije. Zaradi tega je treba lokalno proizvodnjo podpirati še naprej, in sicer na podlagi programov POSEI. |
| --- | --- |

(19)

Politika Skupnosti za pomoč lokalni proizvodnji v najbolj oddaljenih regijah je doslej zajela vrsto proizvodov in ukrepov v zvezi z njihovo proizvodnjo, trženjem ali predelavo. Navedeni ukrepi so se izkazali za učinkovite in zagotavljajo nadaljevanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Unija bi morala še naprej podpirati proizvodnjo teh proizvodov kot ključni dejavnik okoljskega, družbenega in gospodarskega ravnotežja v najbolj oddaljenih regijah. Iz izkušenj je razvidno, da lahko po zgledu politike razvoja podeželja okrepljeno partnerstvo z lokalnimi organi pripomore k bolj ciljno usmerjenemu reševanju posebnih vprašanj, ki pestijo zadevne regije. Zaradi tega je treba lokalno proizvodnjo podpirati še naprej, in sicer na podlagi programov POSEI.

| (20) | Za podporo trženja proizvodov najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti pomoč, namenjeno trženju navedenih proizvodov izven regije proizvodnje, ob upoštevanju dodatnih stroškov zaradi oddaljenosti trga, kjer se nahajajo potrošniki, in dvojnega skladiščenja, dejavnikov, ki predstavljata ključni oviri za najbolj oddaljene regije, ki vplivata na njihovo konkurenčnost na notranjem trgu. Zaradi teh dejavnikov je upravičeno revidirati režim POSEI v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(20)

Za podporo trženja proizvodov najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti pomoč, namenjeno trženju navedenih proizvodov izven regije proizvodnje, ob upoštevanju dodatnih stroškov zaradi oddaljenosti trga, kjer se nahajajo potrošniki, in dvojnega skladiščenja, dejavnikov, ki predstavljata ključni oviri za najbolj oddaljene regije, ki vplivata na njihovo konkurenčnost na notranjem trgu. Zaradi teh dejavnikov je upravičeno revidirati režim POSEI v bližnji prihodnosti.

| (21) | Pri določitvi ukrepov za podporo lokalne kmetijske proizvodnje bi bilo treba določiti minimalna načela, ki jih morajo izpolnjevati programi POSEI, zlasti za opis razmer, predlagane strategije, ciljev in ukrepov. Prav tako bi bilo treba določiti načela za uskladitev teh ukrepov z drugimi politikami Unije, da se prepreči kakršna koli nezdružljivost in prekrivanje pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Pri določitvi ukrepov za podporo lokalne kmetijske proizvodnje bi bilo treba določiti minimalna načela, ki jih morajo izpolnjevati programi POSEI, zlasti za opis razmer, predlagane strategije, ciljev in ukrepov. Prav tako bi bilo treba določiti načela za uskladitev teh ukrepov z drugimi politikami Unije, da se prepreči kakršna koli nezdružljivost in prekrivanje pomoči.

| (22) | Za namene uporabe te uredbe bi moralo biti možno, da programi POSEI vsebujejo ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja in tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(22)

Za namene uporabe te uredbe bi moralo biti možno, da programi POSEI vsebujejo ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja in tehnične pomoči.

| (23) | Kmete v najbolj oddaljenih regijah bi bilo treba spodbujati, naj nadaljujejo dobavo kakovostnih proizvodov, in jim pomagati pri trženju teh proizvodov. V ta namen bi bila lahko koristna uporaba grafičnega znaka, uvedenega v tej uredbi, in drugih oblik certificiranja kakovosti, ki jih je uvedla Unija. |
| --- | --- |

(23)

Kmete v najbolj oddaljenih regijah bi bilo treba spodbujati, naj nadaljujejo dobavo kakovostnih proizvodov, in jim pomagati pri trženju teh proizvodov. V ta namen bi bila lahko koristna uporaba grafičnega znaka, uvedenega v tej uredbi, in drugih oblik certificiranja kakovosti, ki jih je uvedla Unija.

| (24) | Nekatera kmetijska gospodarstva ter predelovalna in tržna podjetja v najbolj oddaljenih regijah kažejo hude strukturne pomanjkljivosti ter se spopadajo s posebnimi težavami. Člen 26(2) in člen 28(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5) zato določata ugodnejše stopnje pomoči za nekatere vrste naložb v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(24)

Nekatera kmetijska gospodarstva ter predelovalna in tržna podjetja v najbolj oddaljenih regijah kažejo hude strukturne pomanjkljivosti ter se spopadajo s posebnimi težavami. Člen 26(2) in člen 28(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5) zato določata ugodnejše stopnje pomoči za nekatere vrste naložb v najbolj oddaljenih regijah.

| (25) | Člen 27(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 izključuje najbolj oddaljene regije iz omejitve dodelitve pomoči za gozdarstvo iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Člen 27(1) Uredbe (ES) št. 1698/2005 izključuje najbolj oddaljene regije iz omejitve dodelitve pomoči za gozdarstvo iz navedene uredbe.

| (26) | Uredba (ES) št. 1698/2005 določa najvišje letne zneske za kmetijsko-okoljska plačila. Da se upoštevajo posebne okoljske razmere nekaterih zelo občutljivih pašnih površin na Azorih in ohranjanje krajine ter tradicionalnih značilnosti kmetijskih zemljišč, zlasti območij terasastega obdelovanja na Madeiri in Kanarskih otokih in ohranjanje kamnitih zidov v najbolj oddaljenih regijah, bi bilo treba pri nekaterih ukrepih predvideti možnost dvakratnega povečanja teh zneskov. |
| --- | --- |

(26)

Uredba (ES) št. 1698/2005 določa najvišje letne zneske za kmetijsko-okoljska plačila. Da se upoštevajo posebne okoljske razmere nekaterih zelo občutljivih pašnih površin na Azorih in ohranjanje krajine ter tradicionalnih značilnosti kmetijskih zemljišč, zlasti območij terasastega obdelovanja na Madeiri in Kanarskih otokih in ohranjanje kamnitih zidov v najbolj oddaljenih regijah, bi bilo treba pri nekaterih ukrepih predvideti možnost dvakratnega povečanja teh zneskov.

| (27) | Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah, nastalih zaradi odročnosti, zlasti oddaljenosti in otoške lege, omejenih površin, goratega terena, podnebja in njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov, se lahko dopusti odstopanje od dosledne politike Komisije, po kateri državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ni dovoljena. Kmetijska proizvodnja je temeljnega pomena za oživitev podeželja in spodbuja ljudi, da ostanejo na podeželju, saj zlasti najbolj oddaljene regije občutijo problem staranja prebivalstva, redke naseljenosti ter, na nekaterih območjih, upadanja prebivalstva. |
| --- | --- |

(27)

Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah, nastalih zaradi odročnosti, zlasti oddaljenosti in otoške lege, omejenih površin, goratega terena, podnebja in njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov, se lahko dopusti odstopanje od dosledne politike Komisije, po kateri državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi in trženju kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi ni dovoljena. Kmetijska proizvodnja je temeljnega pomena za oživitev podeželja in spodbuja ljudi, da ostanejo na podeželju, saj zlasti najbolj oddaljene regije občutijo problem staranja prebivalstva, redke naseljenosti ter, na nekaterih območjih, upadanja prebivalstva.

| (28) | Zdravstveno varstvo kmetijskih rastlin v najbolj oddaljenih regijah se sooča s posebnimi težavami, kot so prihod zajedavcev, ki je povezan s povečanim uvozom iz drugih držav, podnebni pogoji in nezadostni nadzorni ukrepi, ki so se doslej tam uporabljali. Zato bi bilo treba izvajati programe za boj proti škodljivim organizmom, tudi trajnostne in okolju varne biološke metode. Določiti bi bilo treba finančni prispevek Unije za izvajanje takih programov, ob tem pa upoštevati dejstvo, da bo na podlagi večletnega finančnega okvira financiranje teh programov po letu 2014 predvidoma premaknjeno v drugo proračunsko postavko. |
| --- | --- |

(28)

Zdravstveno varstvo kmetijskih rastlin v najbolj oddaljenih regijah se sooča s posebnimi težavami, kot so prihod zajedavcev, ki je povezan s povečanim uvozom iz drugih držav, podnebni pogoji in nezadostni nadzorni ukrepi, ki so se doslej tam uporabljali. Zato bi bilo treba izvajati programe za boj proti škodljivim organizmom, tudi trajnostne in okolju varne biološke metode. Določiti bi bilo treba finančni prispevek Unije za izvajanje takih programov, ob tem pa upoštevati dejstvo, da bo na podlagi večletnega finančnega okvira financiranje teh programov po letu 2014 predvidoma premaknjeno v drugo proračunsko postavko.

| (29) | Tako z gospodarskega, socialnega kot okoljskega vidika je nujno ohraniti vinogradništvo kot kulturo, ki je v regijah Madeire in Kanarskih otokov najbolj razširjena, zelo pomembna pa je tudi za Azore. Da bi podprli proizvodnjo, se v teh regijah ne bi smele uporabljati premije za opustitev proizvodnje, tržni mehanizmi in, v primeru Kanarskih otokov, sistem pravic do zasaditve iz Uredbe (ES) št. 1234/2007. Vendar bi moralo biti možno za Kanarske otoke uporabiti ukrep krizne destilacije, če je trg izjemno moten zaradi težav s kakovostjo. Prav tako zaradi tehničnih in socialno-ekonomskih težav v predpisanih rokih ni bila izvedena popolna preusmeritev površin v regijah Madeire in Azorov, zasajenih s hibridnimi sortami vinske trte, ki jih Uredba (ES) št. 1234/2007 prepoveduje. Vino, pridelano v teh vinogradih, je namenjeno samo tradicionalni lokalni porabi. |
| --- | --- |

(29)

Tako z gospodarskega, socialnega kot okoljskega vidika je nujno ohraniti vinogradništvo kot kulturo, ki je v regijah Madeire in Kanarskih otokov najbolj razširjena, zelo pomembna pa je tudi za Azore. Da bi podprli proizvodnjo, se v teh regijah ne bi smele uporabljati premije za opustitev proizvodnje, tržni mehanizmi in, v primeru Kanarskih otokov, sistem pravic do zasaditve iz Uredbe (ES) št. 1234/2007. Vendar bi moralo biti možno za Kanarske otoke uporabiti ukrep krizne destilacije, če je trg izjemno moten zaradi težav s kakovostjo. Prav tako zaradi tehničnih in socialno-ekonomskih težav v predpisanih rokih ni bila izvedena popolna preusmeritev površin v regijah Madeire in Azorov, zasajenih s hibridnimi sortami vinske trte, ki jih Uredba (ES) št. 1234/2007 prepoveduje. Vino, pridelano v teh vinogradih, je namenjeno samo tradicionalni lokalni porabi.

| (30) | Prestrukturiranje sektorja mleka na Azorih še ni končano. Za upoštevanje močne odvisnosti Azorov od proizvodnje mleka ter drugih ovir, povezanih z odročnostjo Azorov, in z odsotnostjo donosnih nadomestnih proizvodnih linij, bi bilo treba upoštevati odstopanje od nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

(30)

Prestrukturiranje sektorja mleka na Azorih še ni končano. Za upoštevanje močne odvisnosti Azorov od proizvodnje mleka ter drugih ovir, povezanih z odročnostjo Azorov, in z odsotnostjo donosnih nadomestnih proizvodnih linij, bi bilo treba upoštevati odstopanje od nekaterih določb Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov.

| (31) | Zaradi edinstvenosti mlečne proizvodnje na Azorih, kjer je gonilna sila gospodarstva, socialne stabilnosti, kakovosti okolja in poseljenosti območja, so programi POSEI najboljši instrument za sprejetje kakršnih koli ukrepov, potrebnih za ohranitev sedanje proizvodnje. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi edinstvenosti mlečne proizvodnje na Azorih, kjer je gonilna sila gospodarstva, socialne stabilnosti, kakovosti okolja in poseljenosti območja, so programi POSEI najboljši instrument za sprejetje kakršnih koli ukrepov, potrebnih za ohranitev sedanje proizvodnje.

| (32) | Podpora za proizvodnjo kravjega mleka na Madeiri in Reunionu ni zagotovila ohranitve ravnotežja med notranjo in zunanjo preskrbo, v glavnem zaradi velikih strukturnih težav, ki so prizadele ta sektor, in njegovih težav pri prilagajanju novim gospodarskim razmeram. Zato bi bilo treba še naprej dovoljevati proizvodnjo steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu s poreklom iz Unije, in tako poskrbeti, da bo lokalna potrošnja bolje pokrita, če ta ukrep ne ovira zbiranja in prodaje vsega lokalno proizvedenega mleka in prizadevanj za spodbujanje razvoja te proizvodnje. Za ustrezno obveščanje potrošnika bi bilo treba na prodajni etiketi uvesti obveznost navajanja načina proizvodnje steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu. Ta določba bi se morala uporabljati tudi za Martinik, Francosko Gvajano in Guadeloupe, če Francija v ta namen vloži zahtevo in jo utemelji z željo lokalnih udeležencev, da so zajeti z njo, in z njihovo zmožnostjo, da razvijajo mlečni sektor. |
| --- | --- |

(32)

Podpora za proizvodnjo kravjega mleka na Madeiri in Reunionu ni zagotovila ohranitve ravnotežja med notranjo in zunanjo preskrbo, v glavnem zaradi velikih strukturnih težav, ki so prizadele ta sektor, in njegovih težav pri prilagajanju novim gospodarskim razmeram. Zato bi bilo treba še naprej dovoljevati proizvodnjo steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu s poreklom iz Unije, in tako poskrbeti, da bo lokalna potrošnja bolje pokrita, če ta ukrep ne ovira zbiranja in prodaje vsega lokalno proizvedenega mleka in prizadevanj za spodbujanje razvoja te proizvodnje. Za ustrezno obveščanje potrošnika bi bilo treba na prodajni etiketi uvesti obveznost navajanja načina proizvodnje steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu. Ta določba bi se morala uporabljati tudi za Martinik, Francosko Gvajano in Guadeloupe, če Francija v ta namen vloži zahtevo in jo utemelji z željo lokalnih udeležencev, da so zajeti z njo, in z njihovo zmožnostjo, da razvijajo mlečni sektor.

| (33) | Potreba, da se s pomočjo spodbud ohranja lokalna proizvodnja mleka, upravičuje neuporabo Uredbe (ES) št. 1234/2007 v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri. Za Madeiro bi bilo treba takšno izvzetje omejiti na 4 000 ton. |
| --- | --- |

(33)

Potreba, da se s pomočjo spodbud ohranja lokalna proizvodnja mleka, upravičuje neuporabo Uredbe (ES) št. 1234/2007 v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri. Za Madeiro bi bilo treba takšno izvzetje omejiti na 4 000 ton.

| (34) | Za zadovoljevanje lokalnih potreb potrošnje bi bilo treba spodbujati trgovino med najbolj oddaljenimi regijami. Da bi se okrepila trgovina, bi bilo treba spodbujati izvoz presežka proizvodnje iz vseh najbolj oddaljenih regij – na primer izvoz mleka, govejega mesa in mlade moške govedi z Azorov – v najbolj oddaljene regije, kjer ti proizvodi primanjkujejo, vendar brez ogrožanja razvoja lokalne proizvodnje. Jamčiti bi bilo treba tudi pogoje, potrebne za pošteno in pravično trgovino. |
| --- | --- |

(34)

Za zadovoljevanje lokalnih potreb potrošnje bi bilo treba spodbujati trgovino med najbolj oddaljenimi regijami. Da bi se okrepila trgovina, bi bilo treba spodbujati izvoz presežka proizvodnje iz vseh najbolj oddaljenih regij – na primer izvoz mleka, govejega mesa in mlade moške govedi z Azorov – v najbolj oddaljene regije, kjer ti proizvodi primanjkujejo, vendar brez ogrožanja razvoja lokalne proizvodnje. Jamčiti bi bilo treba tudi pogoje, potrebne za pošteno in pravično trgovino.

| (35) | Podpreti bi bilo treba tradicionalne živinorejske dejavnosti. Za zadovoljitev potreb potrošnje v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri bi bilo treba pod nekaterimi pogoji in v okviru najvišje letne omejitve dovoliti brezcarinski uvoz moškega goveda, namenjenega za pitanje, iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(35)

Podpreti bi bilo treba tradicionalne živinorejske dejavnosti. Za zadovoljitev potreb potrošnje v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri bi bilo treba pod nekaterimi pogoji in v okviru najvišje letne omejitve dovoliti brezcarinski uvoz moškega goveda, namenjenega za pitanje, iz tretjih držav.

| (36) | Treba bi bilo obnoviti možnost, ki jo je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (6), ki Portugalski omogoča prenos pravic do premije za krave dojilje s celine na Azore, ter ta instrument prilagoditi novemu režimu podpore za najbolj oddaljene regije. |
| --- | --- |

(36)

Treba bi bilo obnoviti možnost, ki jo je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (6), ki Portugalski omogoča prenos pravic do premije za krave dojilje s celine na Azore, ter ta instrument prilagoditi novemu režimu podpore za najbolj oddaljene regije.

| (37) | Gojenje tobaka ima za Kanarske otoke zgodovinski pomen. Z gospodarskega vidika je tobačna industrija še vedno ena glavnih industrij v regiji. Z družbenega vidika je gojenje tobaka zelo delovno intenzivno, z njim pa se ukvarjajo male kmetije. Ker pa ta poljščina ne prinaša dovolj dobička, je njeno preživetje ogroženo. Trenutno gojijo tobak le na majhnem območju na otoku La Palma za ročno izdelavo cigar. Španiji bi bilo torej treba dovoliti, da tudi v prihodnje dodeljuje pomoč, ki dopolnjuje pomoč Unije, da bi se lahko ohranila ta tradicionalna poljščina ter z njo povezana obrtna dejavnost. Za ohranitev proizvodnje tobačnih izdelkov bi morali biti surov tobak in tobačni polizdelki na Kanarskih otokih še naprej oproščeni carinskih dajatev, in sicer v mejah letne količine 20 000 ton ekvivalenta otrebljenega surovega tobaka. |
| --- | --- |

(37)

Gojenje tobaka ima za Kanarske otoke zgodovinski pomen. Z gospodarskega vidika je tobačna industrija še vedno ena glavnih industrij v regiji. Z družbenega vidika je gojenje tobaka zelo delovno intenzivno, z njim pa se ukvarjajo male kmetije. Ker pa ta poljščina ne prinaša dovolj dobička, je njeno preživetje ogroženo. Trenutno gojijo tobak le na majhnem območju na otoku La Palma za ročno izdelavo cigar. Španiji bi bilo torej treba dovoliti, da tudi v prihodnje dodeljuje pomoč, ki dopolnjuje pomoč Unije, da bi se lahko ohranila ta tradicionalna poljščina ter z njo povezana obrtna dejavnost. Za ohranitev proizvodnje tobačnih izdelkov bi morali biti surov tobak in tobačni polizdelki na Kanarskih otokih še naprej oproščeni carinskih dajatev, in sicer v mejah letne količine 20 000 ton ekvivalenta otrebljenega surovega tobaka.

| (38) | Izvajanje te uredbe ne bi smelo ogroziti ravni posebne podpore, ki so jo doslej prejemale najbolj oddaljene regije. Države članice bi morale za izvajanje ustreznih ukrepov imeti na razpolago zneske, ki so enaki podpori, ki jo je Unija že odobrila v okviru Uredbe (ES) št. 247/2006. |
| --- | --- |

(38)

Izvajanje te uredbe ne bi smelo ogroziti ravni posebne podpore, ki so jo doslej prejemale najbolj oddaljene regije. Države članice bi morale za izvajanje ustreznih ukrepov imeti na razpolago zneske, ki so enaki podpori, ki jo je Unija že odobrila v okviru Uredbe (ES) št. 247/2006.

| (39) | Glede na možne učinke, ki bi jih lahko imela pogajanja o prihodnjih trgovinskih sporazumih in spremembe skupne kmetijske politike na najbolj oddaljene regije, bi bilo treba posebno pozornost nameniti posebnim značilnostim teh regij pri pripravi analiz, študij in ocen, opravljenih v zvezi s temi pogajanji in spremembami. |
| --- | --- |

(39)

Glede na možne učinke, ki bi jih lahko imela pogajanja o prihodnjih trgovinskih sporazumih in spremembe skupne kmetijske politike na najbolj oddaljene regije, bi bilo treba posebno pozornost nameniti posebnim značilnostim teh regij pri pripravi analiz, študij in ocen, opravljenih v zvezi s temi pogajanji in spremembami.

| (40) | Od leta 2006 se je zaradi razvoja staleža in demografskega pritiska povečala potreba po osnovnih proizvodih v nekaterih najbolj oddaljenih regijah, zlasti na Azorih in v francoskih čezmorskih departmajih. Zato bi bilo treba povečati delež proračuna, ki ga lahko države članice uporabijo za posebni režim preskrbe zadevnih regij. |
| --- | --- |

(40)

Od leta 2006 se je zaradi razvoja staleža in demografskega pritiska povečala potreba po osnovnih proizvodih v nekaterih najbolj oddaljenih regijah, zlasti na Azorih in v francoskih čezmorskih departmajih. Zato bi bilo treba povečati delež proračuna, ki ga lahko države članice uporabijo za posebni režim preskrbe zadevnih regij.

| (41) | Socio-ekonomsko tkivo najbolj oddaljenih regij ostaja zelo krhko in nekatere od njih so zelo odvisne od sektorja banan, ki ga očitno pestijo pomanjkanje konkurence in težave pri odzivanju na spremenjene tržne pogoje. Proračunska sredstva POSEI, dodeljena sektorju banan, bi bilo zato treba enkratno povišati, omejen znesek pa izplačati pridelovalcem banan v proračunskem letu 2013. |
| --- | --- |

(41)

Socio-ekonomsko tkivo najbolj oddaljenih regij ostaja zelo krhko in nekatere od njih so zelo odvisne od sektorja banan, ki ga očitno pestijo pomanjkanje konkurence in težave pri odzivanju na spremenjene tržne pogoje. Proračunska sredstva POSEI, dodeljena sektorju banan, bi bilo zato treba enkratno povišati, omejen znesek pa izplačati pridelovalcem banan v proračunskem letu 2013.

| (42) | Da bi zagotovili pravilno delovanje sistema, ki ga uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(42)

Da bi zagotovili pravilno delovanje sistema, ki ga uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo ali spremembo nekaterih nebistvenih elementov te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (43) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programa POSEI v državah članicah in za preprečitev nepoštene konkurence ali diskriminacije med gospodarskimi subjekti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7). |
| --- | --- |

(43)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja programa POSEI v državah članicah in za preprečitev nepoštene konkurence ali diskriminacije med gospodarskimi subjekti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).

| (44) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(44)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN CILJI

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa posebne ukrepe za kmetijstvo za odpravo težav, s katerimi se zaradi odročnosti, zlasti oddaljenosti, otoškega značaja, omejenih površin, reliefa, težavnega podnebja in odvisnosti od majhnega števila proizvodov soočajo regije Unije iz člena 349 Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: najbolj oddaljene regije).

Člen 2

Cilji

1.   Posebni ukrepi iz člena 1 prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

| (a) | najbolj oddaljenim regijam zagotoviti preskrbo s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, ali proizvodi za nadaljnjo predelavo in s kmetijskimi vložki, da se ublažijo stroški, nastali zaradi njihove odročnosti, brez ogrožanja lokalne proizvodnje in njenega razvoja; |
| --- | --- |

(a)

najbolj oddaljenim regijam zagotoviti preskrbo s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, ali proizvodi za nadaljnjo predelavo in s kmetijskimi vložki, da se ublažijo stroški, nastali zaradi njihove odročnosti, brez ogrožanja lokalne proizvodnje in njenega razvoja;

| (b) | zagotoviti dolgoročno prihodnost in razviti dejavnosti za raznolikost živali in rastlin v najbolj oddaljenih regijah, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem lokalnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti dolgoročno prihodnost in razviti dejavnosti za raznolikost živali in rastlin v najbolj oddaljenih regijah, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem lokalnih proizvodov;

| (c) | ohraniti razvoj in okrepiti konkurenčnost tradicionalnih kmetijskih dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem lokalnih pridelkov in izdelkov. |
| --- | --- |

(c)

ohraniti razvoj in okrepiti konkurenčnost tradicionalnih kmetijskih dejavnosti v najbolj oddaljenih regijah, vključno s proizvodnjo, predelavo in trženjem lokalnih pridelkov in izdelkov.

2.   Cilji iz odstavka 1 se izvajajo z ukrepi iz poglavij III, IV in V.

POGLAVJE II

PROGRAMI POSEI

Člen 3

Vzpostavitev programov POSEI

1.   Ukrepi iz člena 1 se določijo za vsako najbolj oddaljeno regijo s programom posebnih možnosti za najbolj oddaljene regije (v nadaljnjem besedilu: programi POSEI), ki vključuje:

| (a) | poseben režim preskrbe iz Poglavja III in |
| --- | --- |

(a)

poseben režim preskrbe iz Poglavja III in

| (b) | posebne ukrepe za podporo proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov iz Poglavja IV. |
| --- | --- |

(b)

posebne ukrepe za podporo proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov iz Poglavja IV.

2.   Program POSEI se vzpostavi na geografski ravni, ki je po presoji zadevne države članice najustreznejša. Pripravijo ga pristojni organi, ki jih določi navedena država članica, ki po posvetovanju s pristojnimi organi in organizacijami na ustrezni regionalni ravni program predloži v odobritev Komisiji v skladu s členom 6.

3.   Posamezna država članica lahko za svoje najbolj oddaljene regije predloži največ en program POSEI.

Člen 4

Združljivost in skladnost

1.   Ukrepi, sprejeti v okviru programov POSEI, so v skladu s pravom Unije. Taki ukrepi so usklajeni z drugimi politikami Unije ter z ukrepi, sprejetimi na podlagi teh politik.

2.   Zagotovi se skladnost ukrepov, sprejetih na podlagi programov POSEI, z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih instrumentov skupne kmetijske politike, zlasti skupnih tržnih ureditev, razvoja podeželja, kakovosti proizvodov, dobrega počutja živali in varstva okolja.

Zlasti se noben ukrep na podlagi te uredbe ne financira kot:

| (a) | dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili; |
| --- | --- |

(a)

dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili;

| (b) | podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja Unije na podlagi Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (8); |
| --- | --- |

(b)

podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja Unije na podlagi Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (8);

| (c) | podpora ukrepom, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1698/2005. |
| --- | --- |

(c)

podpora ukrepom, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 5

Vsebina programov POSEI

Posamezen program POSEI vsebuje:

| (a) | časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno letno finančno preglednico, v kateri so prikazana vsa sredstva, ki naj bi se uporabila; |
| --- | --- |

(a)

časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno letno finančno preglednico, v kateri so prikazana vsa sredstva, ki naj bi se uporabila;

| (b) | utemeljitev združljivosti in usklajenosti različnih ukrepov programov z merili in količinskimi kazalniki, ki se uporabijo za spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev združljivosti in usklajenosti različnih ukrepov programov z merili in količinskimi kazalniki, ki se uporabijo za spremljanje in ocenjevanje;

| (c) | ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programov, vključno pri obveščanju javnosti, spremljanju in oceni, ter opredelitev kvantificiranih kazalnikov, ki se uporabijo pri oceni programa; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programov, vključno pri obveščanju javnosti, spremljanju in oceni, ter opredelitev kvantificiranih kazalnikov, ki se uporabijo pri oceni programa;

| (d) | določitev pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje programa, ter določitev organov ali povezanih teles in socialno-ekonomskih partnerjev na primerni ravni ter rezultate opravljenih posvetovanj. |
| --- | --- |

(d)

določitev pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje programa, ter določitev organov ali povezanih teles in socialno-ekonomskih partnerjev na primerni ravni ter rezultate opravljenih posvetovanj.

Člen 6

Odobritev in spremembe programov POSEI

1.   Programi POSEI so vzpostavljeni z Uredbo (ES) št. 247/2006 in se financirajo v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 30(2) in (3).

Vsak program vsebuje predhodno oceno preskrbe z navedbo proizvodov, njihovih količin in zneska pomoči za preskrbo iz Unije, ter osnutek programa za podporo lokalni proizvodnji.

2.   Glede na rezultate letne ocene izvajanja ukrepov, vključenih v programe POSEI, lahko države članice po posvetovanju z družbeno-ekonomskimi zainteresiranimi partnerji Komisiji posredujejo ustrezno utemeljene predloge za spremembe teh ukrepov v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 30(2) in (3) za njihovo boljšo uskladitev s potrebami najbolj oddaljenih regij ter s predlagano strategijo. Komisija sprejme izvedbene akte, ki določijo postopke za ocenjevanje skladnosti predlaganih sprememb s pravom Unije in za odločitev o tem, ali se jih odobri. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

3.   Postopki, določeni z izvedbenimi akti iz odstavka 2, lahko upoštevajo naslednje elemente: pomembnost sprememb, ki jih predlagajo države članice v zvezi z uvedbo novih ukrepov; ali so spremembe proračunskih sredstev, dodeljenih ukrepom, znatne; spremembe količine in ravni pomoči za proizvode v predhodni bilanci preskrbe in vse spremembe oznak in opisov, ki jih določa Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (9).

4.   Izvedbeni akti iz odstavka 2 za vsak postopek določijo tudi pogostost, s katero se vlagajo zahteve za spremembe, in časovni okvir, v katerem se izvaja odobrene spremembe.

Člen 7

Spremembe glede dodeljenih finančnih sredstev

Države članice do 22. aprila 2013 predložijo Komisiji osnutke sprememb svojih programov POSEI, ki odražajo spremembe, ki jih uvaja člen 30(5).

Te spremembe se začnejo uporabljati en mesec po predložitvi, če jim Komisija v tem času ne nasprotuje.

Pristojni organi izplačajo pomoč iz člena 30(5) najpozneje do 30. junija 2013.

Člen 8

Spremljanje in nadaljnje spremljanje

Države članice izvajajo nadzor z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z minimalnimi načeli nadzora, ki ga izvajajo države članice.

Komisija sprejme tudi izvedbene akte v zvezi s postopki ter materialnimi in finančnimi kazalniki za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja programov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

POGLAVJE III

POSEBNI REŽIM PRESKRBE

Člen 9

Predhodna ocena preskrbe

1.   Za preskrbo s kmetijskimi proizvodi iz Priloge I k Pogodbi, ki so v najbolj oddaljenih regijah osnovnega pomena za prehrano ljudi, izdelavo drugih proizvodov ali kot kmetijski vložki, se uvede poseben režim preskrbe.

2.   Zadevna država članica na geografski ravni, ki je po njeni presoji najustreznejša, pripravi predhodno oceno preskrbe za količinsko opredelitev letnih potreb po preskrbi za posamezno najbolj oddaljeno regijo po proizvodih iz Priloge I k Pogodbi.

Lahko se pripravi tudi ločena predhodna ocena potreb podjetij, ki pakirajo ali predelujejo proizvode za domači trg, ki se tradicionalno pošiljajo v druge dele Unije ali izvažajo v okviru regionalne trgovine v skladu s členom 14(3) ali v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov.

Člen 10

Delovanje posebnega režima preskrbe

1.   V mejah količin, določenih v predhodni oceni preskrbe, se za proizvode, uvožene v najbolj oddaljene regije neposredno iz tretjih držav, ki jih ureja poseben režim preskrbe, ob neposrednem uvozu ne zaračuna nobena dajatev.

Proizvodi, ki so že vstopili v carinsko območje Unije na podlagi pravil o aktivnem oplemenitenju ali carinskem skladiščenju, se za namene tega poglavja štejejo kot uvoženi neposredno iz tretjih držav.

2.   Za zagotavljanje pokrivanja potreb, opredeljenih v skladu s členom 9(2), pri čemer se upoštevajo cene in kakovost, obenem pa se poskrbi za ohranjanje deleža dobave iz Unije, se dodeli pomoč za preskrbo najbolj oddaljenih regij s proizvodi iz javnih intervencijskih skladišč ali s tistimi, ki so na voljo na trgu Unije.

Znesek te pomoči se določi za vsako vrsto zadevnega proizvoda ob upoštevanju dodatnih stroškov prevoza v najbolj oddaljene regije ter cen, ki veljajo za izvoz v tretje države, v primeru proizvodov, namenjenih za predelavo ali kmetijskih vložkov, pa se upoštevajo dodatni stroški, povezani s skrajno odročnostjo, in zlasti njihov otoški značaj in omejene površine.

3.   Za dobavo proizvodov, ki so bili deležni ugodnosti posebnih režimov preskrbe v drugi najbolj oddaljeni regiji, se pomoč ne dodeli.

4.   Do posebnega režima preskrbe so upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti. Proizvodi iz tretjih držav zagotavljajo enakovredno jamstvo kot proizvodi, izdelani v skladu z veterinarskimi in fitosanitarnimi standardi v Uniji.

Člen 11

Izvajanje

Pri izvajanju posebnega režima preskrbe se upoštevajo zlasti:

| (a) | posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in zahteve glede kakovosti v primeru proizvodov, namenjenih za predelavo, ali kmetijskih vložkov; |
| --- | --- |

(a)

posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in zahteve glede kakovosti v primeru proizvodov, namenjenih za predelavo, ali kmetijskih vložkov;

| (b) | trgovinski tokovi z drugimi deli Unije; |
| --- | --- |

(b)

trgovinski tokovi z drugimi deli Unije;

| (c) | gospodarski vidik predlagane pomoči; |
| --- | --- |

(c)

gospodarski vidik predlagane pomoči;

| (d) | potreba, da se zagotovi, da se ne zmanjša stabilnost obstoječe lokalne proizvodnje in se ne ovira njenega razvoja. |
| --- | --- |

(d)

potreba, da se zagotovi, da se ne zmanjša stabilnost obstoječe lokalne proizvodnje in se ne ovira njenega razvoja.

Člen 12

Certifikati

1.   Oprostitev plačila uvozne dajatve ali pomoč v okviru posebnega režima preskrbe se odobri na podlagi predložitve certifikata.

Certifikati se izdajo samo gospodarskim subjektom, vpisanim v register, ki ga vodijo pristojni organi.

Dovoljenja in certifikati niso prenosljivi.

2.   Pri vložitvi zahtevka za izdajo uvoznih dovoljenj, certifikatov o oprostitvi ali certifikatov pomoči se ne zahteva pologa varščine. Vendar lahko pristojni organ zahteva, v obsegu, potrebnem za zagotovitev pravilne uporabe te uredbe, polog varščine v znesku, ki je enak dodeljeni prednosti iz člena 13. V takšnih primerih se uporabljajo členi 34(1), (4), (5), (6), (7) in (8) Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (10).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, s katerimi določi pogoje za vpis gospodarskih subjektov v register in celovito izvajanje pravic gospodarskih subjektov do sodelovanja pri posebnih režimih preskrbe.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev enotnega izvajanja tega člena s strani držav članic, zlasti glede izvajanja sistema certifikatov in obveznosti, ki jih sprejmejo gospodarski subjekti ob vpisu v register. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Člen 13

Prenos ugodnosti

1.   Ugodnosti posebnega režima preskrbe, ki izhajajo iz oprostitve uvozne dajatve ali dodelitve pomoči, so pogojene z učinkovitim prenosom gospodarskih ugodnosti vse do končnega uporabnika, ki je, odvisno od primera, lahko potrošnik, če gre za proizvode, namenjene neposredni potrošnji, končni predelovalec ali izvajalec pakiranja, če gre za proizvode, namenjene predelovalni industriji ali pakiranju, ali kmetovalec, če gre za proizvode, ki se uporabljajo za prehrano živali ali kot kmetijski vložki.

Ugodnost iz prvega pododstavka je enaka znesku oprostitve uvozne dajatve ali dodeljene pomoči.

2.   Za zagotovitev enotne uporabe odstavka 1 Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z uporabo pravil iz odstavka 1 in zlasti pogoje spremljanja s strani držav članic, da je bila ugodnost dejansko prenesena do končnega uporabnika. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Člen 14

Izvoz v tretje države in odpošiljanje v druge dele Unije

1.   Komisija sprejme izvedbene akte za določitev zahtev, v skladu s katerimi se proizvodi, zajeti v posebnem režimu preskrbe, lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije, ki vključujejo uvozne dajatve ali povračilo izplačane pomoči iz člena 10. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Izvoz proizvodov, deležnih ugodnosti posebnega režima preskrbe, ni pogojen s predložitvijo certifikata.

Prvi pododstavek se ne uporablja za trgovinske tokove med francoskimi čezmorskimi departmaji.

2.   Prvi pododstavek odstavka 1 se ne uporablja za proizvode, ki so bili v najbolj oddaljenih regijah predelani iz proizvodov, že deležnih ugodnosti v okviru posebnega režima preskrbe, ki se:

| (a) | izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije, v mejah količin, ki ustrezajo tradicionalnemu odpošiljanju ali tradicionalnemu izvozu. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi navedene količine, na podlagi povprečne količine odpošiljanj in izvoza tako, da upošteva povprečje treh najboljših let med letoma 2005 in 2012; Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2); |
| --- | --- |

(a)

izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije, v mejah količin, ki ustrezajo tradicionalnemu odpošiljanju ali tradicionalnemu izvozu. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi navedene količine, na podlagi povprečne količine odpošiljanj in izvoza tako, da upošteva povprečje treh najboljših let med letoma 2005 in 2012; Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2);

| (b) | izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine; |
| --- | --- |

(b)

izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine;

| (c) | odpošiljajo med Azori, Madeiro in Kanarskimi otoki; |
| --- | --- |

(c)

odpošiljajo med Azori, Madeiro in Kanarskimi otoki;

| (d) | odpošiljajo med francoskimi čezmorskimi departmaji. |
| --- | --- |

(d)

odpošiljajo med francoskimi čezmorskimi departmaji.

Za izvožene proizvode iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se ne dodeli nobeno izvozno povračilo.

Izvoz proizvodov iz točk (a) in (b) prvega pododstavka ni pogojen s predložitvijo certifikata.

3.   Za namene tega poglavja „regionalna trgovina“ pomeni trgovino, ki se izvrši iz vsake najbolj oddaljene regije v tretje države, ki sodijo v isto geografsko območje kot te najbolj oddaljene regije, ter v države, s katerimi obstajajo zgodovinske trgovinske vezi. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi seznam teh držav, ob upoštevanju objektivnih zahtev držav članic, ki so se posvetovale z zadevnimi sektorji. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

4.   Za proizvode, dostavljene v francoske čezmorske departmaje, na Azore in Madeiro ali na Kanarske otoke, ki so bili deležni ugodnosti posebnega režima preskrbe in ki se uporabljajo za preskrbo ladij in letal z živežem, se šteje, da so bili porabljeni lokalno.

5.   Z odstopanjem od točke (a) prvega pododstavka odstavka 2 se lahko z Azorov v druge dele Unije odpošljejo naslednje največje količine sladkorja (oznaka KN 1701) v naslednjih petih letih:

—   v letu 2011: 3 000 ton,

—   v letu 2012: 2 500 ton,

—   v letu 2013: 2 000 ton,

—   v letu 2014: 1 500 ton,

—   v letu 2015: 1 000 ton.

6.   Postopki predelave, katerih namen je lahko tradicionalni ali regionalni izvoz ali tradicionalno odpošiljanje, smiselno izpolnjujejo predelovalne pogoje iz postopka aktivnega oplemenitenja in postopka za predelavo pod carinskim nadzorom iz ustrezne zakonodaje Unije, z izjemo vseh običajnih oblik postopanja.

Člen 15

Sladkor

1.   V obdobju iz člena 204(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se proizvodnja, ki ne spada v kvoto iz člena 61 navedene uredbe, izvzame iz uvoznih dajatev v mejah iz predhodne ocene preskrbe iz člena 9 te uredbe, če je:

| (a) | sladkor uvožen za porabo na Madeiri ali Kanarskih otokih v obliki belega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701; |
| --- | --- |

(a)

sladkor uvožen za porabo na Madeiri ali Kanarskih otokih v obliki belega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701;

| (b) | sladkor rafiniran in porabljen na Azorih v obliki surovega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701 12 10 (surovi pesni sladkor). |
| --- | --- |

(b)

sladkor rafiniran in porabljen na Azorih v obliki surovega sladkorja iz tarifne oznake KN 1701 12 10 (surovi pesni sladkor).

2.   H količinam sladkorja iz odstavka 1 se lahko doda surovi sladkor iz tarifne oznake KN 1701 11 10 (surovi trsni sladkor), kadar se sladkor uporablja za rafiniranje na Azorih v mejah iz predhodne ocene preskrbe.

Pri določanju potreb Azorov po surovem sladkorju se upošteva razvoj lokalne proizvodnje sladkorne pese. Količine, za katere se uporabi zadevni režim preskrbe, se določijo tako, da celotna letna količina rafiniranega sladkorja na Azorih nikakor ne preseže 10 000 ton.

Člen 16

Posneto mleko v prahu

Z odstopanjem od člena 9 se lahko Kanarski otoki še naprej preskrbujejo s posnetim mlekom v prahu iz tarifne oznake KN 1901 90 99 (posneto mleko v prahu z rastlinsko maščobo), namenjenim za industrijsko predelavo, in sicer do 800 ton na leto. Pomoč, ki se odobri za dobavo tega proizvoda iz Unije, ne sme presegati 210 EUR na tono in je vključena v omejitev iz člena 30. Ta proizvod je namenjen izključno lokalni potrošnji.

Člen 17

Riž

Za uvoz proizvodov iz oznak KN 1006 10, 1006 20 in 1006 40 00 v francoski čezmorski departma Reunion, namenjenih lokalni potrošnji, se ne zaračuna nobena carina.

Člen 18

Nadzor in kazni

1.   Za proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe, se izvajajo upravni pregledi ob uvozu ali vnosu v najbolj oddaljene regije in ob izvozu ali odpošiljanju teh proizvodov iz navedenih regij.

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo minimalnih načel pregledov, ki jih izvajajo države članice. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

2.   Če gospodarski subjekt iz člena 12 ne spoštuje obveznosti iz navedenega člena, pristojni organ, razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer in brez poseganja v kazni, ki se uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom:

| (a) | izterja ugodnost, dodeljeno gospodarskemu subjektu; |
| --- | --- |

(a)

izterja ugodnost, dodeljeno gospodarskemu subjektu;

| (b) | začasno prekliče ali razveljavi registracijo gospodarskega subjekta, odvisno od resnosti kršitve. |
| --- | --- |

(b)

začasno prekliče ali razveljavi registracijo gospodarskega subjekta, odvisno od resnosti kršitve.

3.   Če gospodarski subjekti iz člena 12 ne opravijo načrtovanega uvoza ali vstopa, jim pristojni organ začasno, za 60 dni po poteku tega dovoljenja ali certifikata, odvzame pravico do vložitve zahtevka za dovoljenja ali certifikate, razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer. Po obdobju začasnega odvzema je naknadna izdaja dovoljenj ali certifikatov odvisna od pologa varščine, ki je enaka znesku ugodnosti, dodeljenem v obdobju, ki ga določi pristojni organ.

Pristojni organ sprejme potrebne ukrepe za ponovno uporabo katerih koli količin proizvodov, ki so razpoložljive zaradi neizpolnitve, delne izpolnitve ali razveljavitve izdanih dovoljenj in certifikatov ali povrnitve ugodnosti.

POGLAVJE IV

UKREPI V PODPORO LOKALNIM KMETIJSKIM PROIZVODOM

Člen 19

Ukrepi

1.   Programi POSEI vsebujejo posebne ukrepe za spodbujanje lokalne kmetijske proizvodnje iz področja uporabe dela tri naslova III Pogodbe, potrebne za ohranitev in razvoj te proizvodnje v vsaki posamezni najbolj oddaljeni regiji.

2.   Sklopi programov, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje lokalne kmetijske proizvodnje in ki so v skladu s cilji iz člena 2, vključujejo najmanj naslednje:

| (a) | kvantificiran opis stanja zadevne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju razpoložljivih rezultatov ocene, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja, dodeljena finančna sredstva ter glavni rezultati predhodno izvedenih dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

kvantificiran opis stanja zadevne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju razpoložljivih rezultatov ocene, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja, dodeljena finančna sredstva ter glavni rezultati predhodno izvedenih dejavnosti;

| (b) | opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge, kvantificirane splošne in operativne cilje ter oceno pričakovanih učinkov na gospodarstvo, okolje in družbo, vključno z zaposlovanjem; |
| --- | --- |

(b)

opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge, kvantificirane splošne in operativne cilje ter oceno pričakovanih učinkov na gospodarstvo, okolje in družbo, vključno z zaposlovanjem;

| (c) | opis predvidenih ukrepov, zlasti shem pomoči za njihovo izvajanje, in po potrebi podatke o potrebnih študijah, predstavitvenih projektih, izobraževanju in tehnični pomoči, ki so povezani s pripravo, izvajanjem ali prilagajanjem zadevnih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

opis predvidenih ukrepov, zlasti shem pomoči za njihovo izvajanje, in po potrebi podatke o potrebnih študijah, predstavitvenih projektih, izobraževanju in tehnični pomoči, ki so povezani s pripravo, izvajanjem ali prilagajanjem zadevnih ukrepov;

| (d) | seznam pomoči, ki sestavljajo neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- |

(d)

seznam pomoči, ki sestavljajo neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe (ES) št. 73/2009;

| (e) | znesek pomoči za posamezen ukrep in predviden znesek za vsak projekt za doseganje enega ali več ciljev posameznega programa. |
| --- | --- |

(e)

znesek pomoči za posamezen ukrep in predviden znesek za vsak projekt za doseganje enega ali več ciljev posameznega programa.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z zahtevami za plačilo pomoči iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

4.   Posamezen program lahko vključuje podporne ukrepe, namenjene proizvodnji, predelavi ali prodaji kmetijskih proizvodov najbolj oddaljenih regij.

Vsak ukrep je lahko razdeljen na več projektov. Za vsak projekt je v programu opredeljeno vsaj naslednje:

| (a) | upravičenci; |
| --- | --- |

(a)

upravičenci;

| (b) | pogoji za upravičenost; |
| --- | --- |

(b)

pogoji za upravičenost;

| (c) | enotni znesek pomoči. |
| --- | --- |

(c)

enotni znesek pomoči.

Za podporo trženja proizvodov izven regije njihove proizvodnje se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 glede pogojev za določitev zneska pomoči, ki se dodeli za namen takega trženja, in po potrebi pogoje za določitev količine proizvodov, ki so predmet te pomoči.

Člen 20

Nadzor in povračilo neupravičenih plačil

1.   Nadzor ukrepov iz tega poglavja se izvaja v obliki upravnih pregledov in pregledov na kraju samem.

2.   V primeru neupravičenega plačila je upravičenec obvezan povrniti zadevne zneske. Člen 80 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (11), se uporablja smiselno.

POGLAVJE V

SPREMLJEVALNI UKREPI

Člen 21

Grafični znak

1.   Za boljše prepoznavanje in potrošnjo kakovostnih kmetijskih proizvodov, predelanih ali nepredelanih, značilnih za najbolj oddaljene regije, se uvede grafični znak.

2.   Pogoje uporabe grafičnega znaka iz odstavka 1 predlagajo ustrezne trgovinske organizacije. Nacionalni organi pošljejo take predloge in svoje mnenje v odobritev Komisiji.

Uporabo grafičnega znaka nadzoruje javni organ ali organizacija, ki jo odobrijo pristojni nacionalni organi.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 glede pogojev za izvajanje pravice do uporabljanja grafičnega znaka ter pogoje za njegovo reprodukcijo in uporabo. Te pogoje se določi za izboljšanje prepoznavnosti visokokakovostnih kmetijskih proizvodov najbolj oddaljenih regij in spodbujanje njihove potrošnje, ne glede na to, ali so ti proizvodi predelani ali nepredelani.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi s podrobnimi pravili uporabe grafičnega znaka ter minimalnimi načeli nadzora in spremljanja, ki ju izvajajo države članice. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Člen 22

Razvoj podeželja

1.   Ne glede na člen 39(4) Uredbe (ES) št. 1698/2005 se lahko najvišji letni zneski v okviru pomoči Unije, določeni v Prilogi I k navedeni uredbi, povišajo do dvakrat, in sicer za ukrep varovanja jezer na Azorih ter za ukrep ohranjanja krajine, biotske raznovrstnosti in tradicionalnih značilnosti kmetijskih zemljišč ter ohranjanje kamnitih zidov v najbolj oddaljenih regijah.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 tega člena se po potrebi opišejo v okviru programov za te regije iz člena 16 Uredbe (ES) št. 1698/2005.

Člen 23

Državna pomoč

1.   Za kmetijske proizvode iz Priloge I k Pogodbi, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 Pogodbe, lahko Komisija v skladu s členom 108 Pogodbe v sektorjih proizvodnje, predelave in trženja navedenih proizvodov odobri pomoč za tekoče poslovanje za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva v najbolj oddaljenih regijah zaradi njihove oddaljenosti, otoškega značaja in drugih posledic odročnosti.

2.   Države članice lahko odobrijo dodatno financiranje za izvajanje programov POSEI. V takih primerih države članice Komisijo uradno obvestijo o državnih pomočeh, Komisija pa lahko te odobri v skladu s to uredbo kot del navedenih programov. Takšno obvestilo o pomoči velja za obvestilo v smislu prvega stavka člena 108(3) Pogodbe.

3.   Francija lahko za sektor sladkorja v francoskih najbolj oddaljenih regijah nameni do 90 milijonov EUR na tržno leto.

Francija v 30 dneh po koncu posameznega tržnega leta obvesti Komisijo o znesku pomoči, ki jo je dejansko dodelila.

4.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 tega člena ter z odstopanjem od prvega pododstavka člena 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (12) se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za plačila na podlagi poglavja IV te uredbe, odstavka 3 tega člena ter členov 24 in 28 te uredbe, ki jih države članice izvedejo v skladu s to uredbo.

Člen 24

Programi zdravstvenega varstva rastlin

1.   Države članice Komisiji predložijo programe za nadzor organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v najbolj oddaljenih regijah. V programih se zlasti natančno opredelijo predvideni cilji, načrtovani ukrepi, njihovo trajanje in stroški.

Komisija oceni predložene programe. Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri ali ne odobri navedene programe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

2.   Unija prispeva k financiranju programov iz odstavka 1 na podlagi tehnične analize regionalnih razmer.

Tak prispevek lahko pokrije do 75 % odhodkov, upravičenih do pomoči. Plačilo se izvrši na podlagi dokumentacije, ki jo predložijo države članice. Po potrebi lahko Komisija organizira preglede, ki jih v njenem imenu opravijo izvedenci iz člena 21 Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (13).

3.   Komisija sprejme izvedbene akte za vsako regijo in program na podlagi meril iz odstavka 2 in program, predstavljen v skladu z odstavkom 1, s katerimi določi:

| (a) | finančni prispevek Unije ter znesek pomoči; |
| --- | --- |

(a)

finančni prispevek Unije ter znesek pomoči;

| (b) | ukrepe, upravičene do financiranja Unije; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe, upravičene do financiranja Unije;

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Člen 25

Vino

1.   Ukrepi iz členov 103v, 103w, 103x in 182a Uredbe (ES) št. 1234/2007 se ne uporabljajo za Azore in Madeiro.

2.   Ne glede na drugi pododstavek člena 120a(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se grozdje prepovedanih hibridnih sort vinske trte iz točke (b) navedenega pododstavka, ki se obira na Azorih in Madeiri, lahko uporablja le za proizvodnjo vina, ki se sme tržiti le znotraj teh regij.

Portugalska postopoma ukine vinograde, zasajene s sortami vinske trte iz točke (b) drugega pododstavka člena 120a(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007, po potrebi s pomočmi iz člena 103q navedene uredbe.

3.   Z odstopanjem od člena 85f Uredbe (ES) št. 1234/2007 se prehodni režim pravic do zasaditve uporablja za Kanarske otoke do 31. decembra 2012.

Člen 26

Mleko

1.   Za namene razdelitve presežne dajatve v skladu s členom 79 Uredbe (ES) št. 1234/2007 se šteje, da so samo proizvajalci, v smislu člena 65(c) navedene uredbe, s sedežem in proizvodnjo na Azorih, katerih tržne količine presegajo njihovo kvoto, povečano za odstotek iz tretjega pododstavka tega odstavka, prispevali k prekoračitvi.

Presežna dajatev se zahteva za količine, ki presegajo tako povečano kvoto za odstotek iz tretjega pododstavka, potem ko se neizkoriščene količine prerazporedijo med vse proizvajalce v smislu člena 65(c) Uredbe (ES) št. 1234/2007, s sedežem in proizvodnjo na Azorih, in sicer v okviru obsega, ki izhaja iz tega povečanja, in sorazmerno s kvotami vsakega posameznega proizvajalca.

Odstotek iz prvega pododstavka je enak razmerju med količino 23 000 ton od tržnega leta 2005/2006 in seštevkom referenčnih količin, ki so na voljo posameznemu gospodarstvu 31. marca 2010. Uporablja se samo za kvote, ki so na voljo 31. marca 2010.

2.   Količine trženega mleka ali ekvivalenta mleka, ki presegajo kvote, vendar so v skladu z odstotkom iz tretjega pododstavka odstavka 1, se po prerazporeditvi iz istega odstavka ne upoštevajo pri ugotavljanju morebitne prekoračitve kvote na Portugalskem, izračunane v skladu s členom 66 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

3.   Shema presežne dajatve, ki velja za proizvajalce mleka, kakor določa Uredba (ES) št. 1234/2007, se ne uporablja za francoske čezmorske departmaje, prav tako pa se ne uporablja na Madeiri v mejah lokalne proizvodnje 4 000 ton mleka.

4.   Ne glede na člen 114(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se na Madeiri in v francoskem čezmorskem departmaju Reunion proizvodnja steriliziranega mleka, obnovljenega iz mleka v prahu s poreklom iz Unije, odobri v mejah potreb lokalne potrošnje, pod pogojem, da ta ukrep ne ovira zbiranja ali prodaje lokalno proizvedenega mleka. Če Francija dokaže, da je enak ukrep treba sprejeti tudi za francoske čezmorske departmaje Martinik, Guadeloupe in Francosko Gvajano, se na Komisijo prenese pooblastilo za, kjer je to potrebno, sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, da se ta ukrep razširi tudi na te departmaje. Ta proizvod je namenjen izključno lokalni potrošnji.

Način pridobivanja tako obnovljenega steriliziranega mleka se razločno navede na prodajni etiketi.

Člen 27

Živinoreja

1.   Dokler stalež lokalnega mladega moškega goveda ne doseže dovolj visoke ravni, ki zagotavlja ohranitev in razvoj lokalne proizvodnje govejega mesa v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri, se dovoli uvoz goveda iz tretjih držav, namenjenega pitanju in potrošnji v francoskih čezmorskih departmajih in na Madeiri, in sicer brez uvoznih dajatev skupne carinske tarife. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z ukrepi, potrebnimi za izvajanje tega pododstavka in zlasti pogojev za oprostitev plačila dajatev za uvoz mladega moškega goveda v francoske čezmorske departmaje in na Madeiro. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Člen 13 in člen 14(1) se uporabljata v primeru živali, za katere velja oprostitev dajatev iz prvega pododstavka tega odstavka.

2.   Število živali, za katere velja oprostitev iz odstavka 1, se določi v programih POSEI, ko se upraviči potreba po uvozu, ob upoštevanju razvoja lokalne proizvodnje. Pri teh živalih imajo prednost proizvajalci z živalmi za pitanje, od katerih jih je vsaj 50 % lokalnega porekla.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, s katerimi se določijo pogoji za oprostitev od plačila uvoznih dajatev. Ti pogoji upoštevajo posebne lokalne posebnosti sektorja goveda in od njega odvisnih panog.

3.   Ob uporabi člena 52 in člena 53(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 lahko Portugalska zmanjša nacionalno zgornjo mejo pravic do plačil za ovčje in kozje meso ter premij za krave dojilje. V tem primeru Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z ustreznim zneskom, ki se prenese iz zgornjih mej, določenih v skladu s členom 52 in členom 53(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 v finančna sredstva iz druge alinee člena 30(2) te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

Člen 28

Državna pomoč za proizvodnjo tobaka

Španiji se dovoli, da dodeli pomoč za proizvodnjo tobaka na Kanarskih otokih. Dodelitev te pomoči ne sme povzročiti diskriminacije med proizvajalci na otokih.

Znesek te pomoči ne sme presegati 2 980,62 EUR na tono. Dodatna pomoč se izplača za največ 10 ton letno.

Člen 29

Oprostitev carin za tobak

1.   Za neposreden uvoz na Kanarske otoke se ne uporabi nobena carinska dajatev za surov tobak in tobačne polizdelke, ki spadajo v:

| (a) | oznako KN 2401 in |
| --- | --- |

(a)

oznako KN 2401 in

| (b) | naslednje tarifne podštevilke:






  — | 2401 10 tobak, neotrebljen, |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje tarifne podštevilke:

—

2401 10 tobak, neotrebljen,

| — | 2401 20 tobak, deloma ali popolnoma otrebljen, |
| --- | --- |

—

2401 20 tobak, deloma ali popolnoma otrebljen,

| — | ex 2401 20 zunanji ovoji za cigare na nosilcih, v zvitkih za proizvodnjo tobaka, |
| --- | --- |

—

ex 2401 20 zunanji ovoji za cigare na nosilcih, v zvitkih za proizvodnjo tobaka,

| — | 2401 30 tobačni odpadki, |
| --- | --- |

—

2401 30 tobačni odpadki,

| — | ex 2402 10 nedokončane cigare brez ovoja, |
| --- | --- |

—

ex 2402 10 nedokončane cigare brez ovoja,

| — | ex 2403 10 rezan tobak (gotove tobačne mešanice za proizvodnjo cigaret, cigar in cigarilosov), |
| --- | --- |

—

ex 2403 10 rezan tobak (gotove tobačne mešanice za proizvodnjo cigaret, cigar in cigarilosov),

| — | ex 2403 91 homogeniziran ali rekonstituiran tobak, v polah ali trakovih, |
| --- | --- |

—

ex 2403 91 homogeniziran ali rekonstituiran tobak, v polah ali trakovih,

| — | ex 2403 99 ekspandiran tobak. |
| --- | --- |

—

ex 2403 99 ekspandiran tobak.

Oprostitev iz prvega pododstavka se odobri na podlagi certifikatov iz člena 12.

Ta oprostitev velja za proizvode iz prvega pododstavka, ki se uvozijo na Kanarske otoke za predelavo v tobačne izdelke, in sicer v okviru dovoljene letne količine uvoza, tj. 20 000 ton ekvivalenta otrebljenega surovega tobaka.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z ukrepi, potrebnimi za izvajanje odstavka 1 in zlasti pogojev za oprostitev plačila dajatev za uvoz tobaka na Kanarske otoke. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 30

Finančna sredstva

1.   Ukrepi iz te uredbe so intervencijski ukrepi za ureditev kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (14), razen ukrepov iz:

| (a) | člena 22 in |
| --- | --- |

(a)

člena 22 in

| (b) | člena 24 od datuma izvajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

(b)

člena 24 od datuma izvajanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020.

2.   Unija v vsakem proračunskem letu financira ukrepe iz poglavij III in IV, in sicer v okviru naslednjih letnih zneskov:

| — | : | za francoske čezmorske departmaje | : | 278,41 milijona EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | za Azore in Madeiro | : | 106,21 milijona EUR, |
| — | : | za Kanarske otoke | : | 268,42 milijona EUR. |

—

:

za francoske čezmorske departmaje

:

278,41 milijona EUR,

—

:

za Azore in Madeiro

:

106,21 milijona EUR,

—

:

za Kanarske otoke

:

268,42 milijona EUR.

3.   Zneski, ki se dodelijo za posamezno proračunsko leto za financiranje ukrepov iz poglavja III, ne smejo presegati naslednjih zneskov:

| — | : | za francoske čezmorske departmaje | : | 26,9 milijona EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | za Azore in Madeiro | : | 21,2 milijona EUR, |
| — | : | za Kanarske otoke | : | 72,7 milijona EUR. |

—

:

za francoske čezmorske departmaje

:

26,9 milijona EUR,

—

:

za Azore in Madeiro

:

21,2 milijona EUR,

—

:

za Kanarske otoke

:

72,7 milijona EUR.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zahteve, v skladu s katerimi države članice lahko spremenijo namembnost sredstev, ki se dodelijo vsako leto za različne proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 v zvezi s pogoji za določitev najvišjega letnega zneska, ki se lahko dodeli za ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, usposabljanja in tehnične pomoči, pod pogojem, da je takšna dodelitev razumna in sorazmerna.

5.   Za finančno leto 2013 Unija zagotovi dodatno financiranje sektorja banan v najbolj oddaljenih regijah do najvišjih zneskov, kakor sledi:

| — | : | za francoske čezmorske departmaje | : | 18,52 milijona EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | za Azore in Madeiro | : | 1,24 milijona EUR, |
| — | : | za Kanarske otoke | : | 20,24 milijona EUR. |

—

:

za francoske čezmorske departmaje

:

18,52 milijona EUR,

—

:

za Azore in Madeiro

:

1,24 milijona EUR,

—

:

za Kanarske otoke

:

20,24 milijona EUR.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 31

Nacionalni ukrepi

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s to uredbo, zlasti kar zadeva preglede in upravne kazni, ter o njih obvestijo Komisijo.

Člen 32

Obvestila in poročila

1.   Države članice vsako leto najpozneje do 15. februarja Komisijo obvestijo o razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstvih, ki jih nameravajo v naslednjem letu porabiti za izvajanje predhodne ocene preskrbe in posameznih ukrepov za podporo lokalne kmetijske proizvodnje, ki so vključeni v programe POSEI.

2.   Države članice najpozneje do 30. septembra vsako leto Komisiji predložijo poročilo o izvajanju ukrepov, ki jih določa ta uredba, za predhodno leto.

3.   Do 30. junija 2015 in nato vsakih pet let Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži splošno poročilo, iz katerega je razviden učinek ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, vključno z ukrepi v sektorjih banan in mleka, po potrebi s primernimi predlogi.

4.   Analize, študije in ocene, ki jih Komisija opravi v okviru trgovinskih sporazumov in skupne kmetijske politike, vsebujejo posebno poglavje, namenjeno temi, ki ima za najbolj oddaljene regije poseben pomen.

Člen 33

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz drugega pododstavka člena 12(2), tretjega pododstavka člena 19(4), člena 21(3), prvega pododstavka člena 26(4), drugega pododstavka člena 27(2) in člena 30(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 21. marca 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz drugega pododstavka člena 12(2), tretjega pododstavka člena 19(4), člena 21(3), prvega pododstavka člena 26(4), drugega pododstavka člena 27(2) in člena 30(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu z drugim pododstavkom člena 12(2), tretjim pododstavkom člena 19(4), členom 21(3), prvim pododstavkom člena 26(4), drugim pododstavkom člena 27(2) in členom 30(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 34

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Upravljalni odbor za neposredna plačila, ustanovljen na podlagi člena 141 Uredbe (ES) št. 73/2009, razen za izvajanje člena 24 te uredbe, za katerega Komisiji pomaga Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin, ustanovljen na podlagi Sklepa Sveta št. 76/894/EGS (15). Ta odbora sta odbora v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 35

Zaradi njihove splošne učinkovitosti in novega političnega okvira SKP Komisija pregleda te režime pred koncem leta 2013 in po potrebi predloži ustrezne predloge za revidiran režim POSEI.

Člen 36

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 247/2006 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi.

Člen 37

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. marca 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 107, 6.4.2011, str. 33.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. februarja 2013.

2

(3)  UL L 42, 14.2.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

6

(7)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

7

(8)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

8

(9)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

9

(10)  UL L 114, 26.4.2008, str. 3.

10

(11)  UL L 316, 2.12.2009, str. 65.

11

(12)  UL L 214, 4.8.2006, str. 7.

12

(13)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

13

(14)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

14

(15)  UL L 340, 9.12.1976, str. 25.

15

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 247/2006 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 9 |
| Člen 3(1) in (2) | Člen 10(1) in (2) |
| — | Člen 10(3) |
| — | Člen 10(4) |
| Člen 3(3) | Člen 11 |
| Člen 3(4) | Člen 13 |
| Člen 4(1) in (2) | Člen 14(1) in (2) |
| — | Člen 14(3) |
| — | Člen 14(4) |
| Člen 4(3) | Člen 14(5) |
| Člen 5 | Člen 15 |
| Člen 6 | Člen 16 |
| Člen 7 | Člen 17 |
| Člen 8, zadnji stavek | Člen 12(3) |
| Člen 9(1) in člen 10 | Člen 19(1) |
| Člen 9(2) in (3) | Člen 3 |
| Člen 11 | Člen 4 |
| Člen 12(a), (b) in (c) | Člen 19(2)(a), (b) in (c) |
| Člen 12(d), (e), (f) in (g) | Člen 5 |
| Člen 13 | Člen 8, drugi odstavek |
| Člen 14 | Člen 21 |
| Člen 15 | Člen 22 |
| Člen 16 | Člen 23 |
| Člen 17 | Člen 24 |
| Člen 18 | Člen 25 |
| Člen 19 | Člen 26 |
| Člen 20 | Člen 27 |
| Člen 21 | Člen 28 |
| Člen 22 | Člen 29 |
| Člen 23 | Člen 30 |
| Člen 24 | Člen 6 |
| Člen 27 | Člen 31 |
| Člen 28 | Člen 32 |
| Člen 29 | Člen 36 |
| Člen 33 | Člen 37 |

Uredba (ES) št. 247/2006

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 9

Člen 3(1) in (2)

Člen 10(1) in (2)

—

Člen 10(3)

—

Člen 10(4)

Člen 3(3)

Člen 11

Člen 3(4)

Člen 13

Člen 4(1) in (2)

Člen 14(1) in (2)

—

Člen 14(3)

—

Člen 14(4)

Člen 4(3)

Člen 14(5)

Člen 5

Člen 15

Člen 6

Člen 16

Člen 7

Člen 17

Člen 8, zadnji stavek

Člen 12(3)

Člen 9(1) in člen 10

Člen 19(1)

Člen 9(2) in (3)

Člen 3

Člen 11

Člen 4

Člen 12(a), (b) in (c)

Člen 19(2)(a), (b) in (c)

Člen 12(d), (e), (f) in (g)

Člen 5

Člen 13

Člen 8, drugi odstavek

Člen 14

Člen 21

Člen 15

Člen 22

Člen 16

Člen 23

Člen 17

Člen 24

Člen 18

Člen 25

Člen 19

Člen 26

Člen 20

Člen 27

Člen 21

Člen 28

Člen 22

Člen 29

Člen 23

Člen 30

Člen 24

Člen 6

Člen 27

Člen 31

Člen 28

Člen 32

Člen 29

Člen 36

Člen 33

Člen 37

---

| 20.3.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | L 78/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2013

SL

Uradni list Evropske unije

L 78/41

---

UREDBA (EU) št. 229/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. marca 2013

o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti prvega odstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 (3) določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, ki nastajajo zaradi posebne geografske lege manjših egejskih otokov. Ti ukrepi so bili izvedeni na podlagi programa podpore, ki je glavni instrument za preskrbo teh otokov s kmetijskimi proizvodi in podporo lokalne kmetijske proizvodnje. Zaradi potrebe po posodobitvi obstoječih ukrepov, vključno zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba Uredbo (ES) št. 1405/2006 razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1405/2006 (3) določa posebne ukrepe na področju kmetijstva za odpravo težav, ki nastajajo zaradi posebne geografske lege manjših egejskih otokov. Ti ukrepi so bili izvedeni na podlagi programa podpore, ki je glavni instrument za preskrbo teh otokov s kmetijskimi proizvodi in podporo lokalne kmetijske proizvodnje. Zaradi potrebe po posodobitvi obstoječih ukrepov, vključno zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, je treba Uredbo (ES) št. 1405/2006 razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (2) | Natančno je treba določiti glavne cilje, ki jih bo pomagal uresničiti režim za podporo manjšim egejskim otokom. |
| --- | --- |

(2)

Natančno je treba določiti glavne cilje, ki jih bo pomagal uresničiti režim za podporo manjšim egejskim otokom.

| (3) | Treba je tudi določiti vsebino programa podpore za manjše egejske otoke (v nadaljnjem besedilu: program podpore), ki bi ga v skladu z načelom subsidiarnosti morala določiti Grčija na najustreznejši geografski ravni, nato pa predložiti v odobritev Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Treba je tudi določiti vsebino programa podpore za manjše egejske otoke (v nadaljnjem besedilu: program podpore), ki bi ga v skladu z načelom subsidiarnosti morala določiti Grčija na najustreznejši geografski ravni, nato pa predložiti v odobritev Komisiji.

| (4) | Za boljše uresničevanje ciljev režima za podporo manjšim egejskim otokom bi moral program podpore vsebovati ukrepe, ki zagotavljajo preskrbo s kmetijskimi proizvodi ter ohranitev in razvoj lokalne kmetijske proizvodnje. Harmonizirati je treba raven načrtovanja programov ter načrtno uporabljati partnerski pristop med Komisijo in Grčijo. Komisija bi morala sprejeti postopke in kazalnike, da se zagotovita gladko izvajanje in ustrezno spremljanje programa. |
| --- | --- |

(4)

Za boljše uresničevanje ciljev režima za podporo manjšim egejskim otokom bi moral program podpore vsebovati ukrepe, ki zagotavljajo preskrbo s kmetijskimi proizvodi ter ohranitev in razvoj lokalne kmetijske proizvodnje. Harmonizirati je treba raven načrtovanja programov ter načrtno uporabljati partnerski pristop med Komisijo in Grčijo. Komisija bi morala sprejeti postopke in kazalnike, da se zagotovita gladko izvajanje in ustrezno spremljanje programa.

| (5) | Na podlagi načela subsidiarnosti in za zagotovitev prožnosti, kar je temelj pristopa k oblikovanju programa za režim podpore manjšim egejskim otokom, lahko organi, ki jih imenuje Grčija, predlagajo spremembe k programu zaradi prilagoditve dejanskim potrebam teh otokov. V ta namen bi bilo treba spodbujati večje sodelovanje pristojnih lokalnih in regionalnih organov in drugih zainteresiranih strani. V skladu s tem pristopom bi tudi postopki za spremembe programa morali biti prilagojeni glede na pomembnost posameznih vrst sprememb. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi načela subsidiarnosti in za zagotovitev prožnosti, kar je temelj pristopa k oblikovanju programa za režim podpore manjšim egejskim otokom, lahko organi, ki jih imenuje Grčija, predlagajo spremembe k programu zaradi prilagoditve dejanskim potrebam teh otokov. V ta namen bi bilo treba spodbujati večje sodelovanje pristojnih lokalnih in regionalnih organov in drugih zainteresiranih strani. V skladu s tem pristopom bi tudi postopki za spremembe programa morali biti prilagojeni glede na pomembnost posameznih vrst sprememb.

| (6) | Zaradi posebne geografske lege je preskrba nekaterih manjših egejskih otokov s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, nadaljnjo predelavo ali kot kmetijski vložki, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega objektivni dejavniki, ki izvirajo iz otoške lege in oddaljenosti od trgov, dodatno omejujejo gospodarske subjekte in proizvajalce na teh egejskih otokih ter močno ovirajo njihove dejavnosti. V določenih primerih gospodarske subjekte in proizvajalce otoška lega dvojno prizadene, saj njihova preskrba poteka prek drugih otokov. Ta prikrajšanost se lahko omili z znižanjem cen osnovnih proizvodov. Zato je primerno uvesti poseben režim preskrbe in tako zagotoviti preskrbo manjših egejskih otokov ter nadomestiti dodatne stroške, ki nastanejo zaradi otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi posebne geografske lege je preskrba nekaterih manjših egejskih otokov s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi, nadaljnjo predelavo ali kot kmetijski vložki, povezana z dodatnimi stroški prevoza. Poleg tega objektivni dejavniki, ki izvirajo iz otoške lege in oddaljenosti od trgov, dodatno omejujejo gospodarske subjekte in proizvajalce na teh egejskih otokih ter močno ovirajo njihove dejavnosti. V določenih primerih gospodarske subjekte in proizvajalce otoška lega dvojno prizadene, saj njihova preskrba poteka prek drugih otokov. Ta prikrajšanost se lahko omili z znižanjem cen osnovnih proizvodov. Zato je primerno uvesti poseben režim preskrbe in tako zagotoviti preskrbo manjših egejskih otokov ter nadomestiti dodatne stroške, ki nastanejo zaradi otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov.

| (7) | Težave, s katerimi se soočajo manjši egejski otoki, so še večje zaradi majhne velikosti otokov. Da bi zagotovili učinkovitost predvidenih ukrepov, bi se morali ti uporabljati za vse egejske otoke, razen za Kreto in Evio. |
| --- | --- |

(7)

Težave, s katerimi se soočajo manjši egejski otoki, so še večje zaradi majhne velikosti otokov. Da bi zagotovili učinkovitost predvidenih ukrepov, bi se morali ti uporabljati za vse egejske otoke, razen za Kreto in Evio.

| (8) | Da bi dosegli cilj znižanja cen na manjših egejskih otokih, ublažitve dodatnih stroškov zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov ter hkrati ohranili konkurenčnost proizvodov Unije, bi bilo treba dodeliti pomoč za preskrbo manjših egejskih otokov s proizvodi Unije. Pri takšni pomoči bi bilo treba upoštevati dodatne stroške prevoza na manjše egejske otoke, pri kmetijskih vložkih in proizvodih, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške zaradi otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov. |
| --- | --- |

(8)

Da bi dosegli cilj znižanja cen na manjših egejskih otokih, ublažitve dodatnih stroškov zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov ter hkrati ohranili konkurenčnost proizvodov Unije, bi bilo treba dodeliti pomoč za preskrbo manjših egejskih otokov s proizvodi Unije. Pri takšni pomoči bi bilo treba upoštevati dodatne stroške prevoza na manjše egejske otoke, pri kmetijskih vložkih in proizvodih, namenjenih za predelavo, pa dodatne stroške zaradi otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov.

| (9) | Za preprečitev špekulacij, ki bi škodile končnim uporabnikom na manjših egejskih otokih, je pomembno natančno določiti, da bodo do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti. |
| --- | --- |

(9)

Za preprečitev špekulacij, ki bi škodile končnim uporabnikom na manjših egejskih otokih, je pomembno natančno določiti, da bodo do posebnega režima preskrbe upravičeni samo higiensko neoporečni proizvodi tržne kakovosti.

| (10) | Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe preskrbe manjših egejskih otokov, zato ta režim ne bi smel ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe ne bi smele voditi v preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvoz teh proizvodov z manjših egejskih otokov bi bilo zato treba prepovedati. Vendar bi bilo treba odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene. |
| --- | --- |

(10)

Količine, za katere velja posebni režim preskrbe, so omejene na potrebe preskrbe manjših egejskih otokov, zato ta režim ne bi smel ovirati pravilnega delovanja notranjega trga. Poleg tega gospodarske ugodnosti posebnega režima preskrbe ne bi smele voditi v preusmeritev v trgovini z zadevnimi proizvodi. Odpošiljanje ali izvoz teh proizvodov z manjših egejskih otokov bi bilo zato treba prepovedati. Vendar bi bilo treba odpošiljanje ali izvažanje teh proizvodov dovoliti, kadar so ugodnosti, ki izhajajo iz posebnega režima preskrbe, povrnjene.

| (11) | Pri predelanih proizvodih bi bilo treba dovoliti trgovanje med manjšimi egejskimi otoki, zmanjšati pa bi bilo treba stroške prevoza teh proizvodov, da se omogoči trgovina med temi otoki. Upoštevati bi bilo treba tudi trgovinske tokove v okviru regionalne trgovine ter tradicionalnega izvoza in odpošiljanja iz te regije v druge dele Unije ali tretje države ter dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov. |
| --- | --- |

(11)

Pri predelanih proizvodih bi bilo treba dovoliti trgovanje med manjšimi egejskimi otoki, zmanjšati pa bi bilo treba stroške prevoza teh proizvodov, da se omogoči trgovina med temi otoki. Upoštevati bi bilo treba tudi trgovinske tokove v okviru regionalne trgovine ter tradicionalnega izvoza in odpošiljanja iz te regije v druge dele Unije ali tretje države ter dovoliti izvoz predelanih proizvodov v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov.

| (12) | Da bi uresničili cilje posebnega režima preskrbe, bi se morale gospodarske prednosti posebnega režima preskrbe odražati na ravni proizvodnih stroškov in vplivati na znižanje cen vse do ravni končnega uporabnika. Prednosti bi bilo zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenesejo do končnega potrošnika, in izvesti bi bilo treba ustrezne preglede. |
| --- | --- |

(12)

Da bi uresničili cilje posebnega režima preskrbe, bi se morale gospodarske prednosti posebnega režima preskrbe odražati na ravni proizvodnih stroškov in vplivati na znižanje cen vse do ravni končnega uporabnika. Prednosti bi bilo zato treba dodeljevati le pod pogojem, da se dejansko prenesejo do končnega potrošnika, in izvesti bi bilo treba ustrezne preglede.

| (13) | Določiti bi bilo treba pravila za delovanje režima, zlasti tista, ki zadevajo uvedbo registra gospodarskih subjektov in sistema certifikatov na podlagi certifikatov iz člena 161 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4). |
| --- | --- |

(13)

Določiti bi bilo treba pravila za delovanje režima, zlasti tista, ki zadevajo uvedbo registra gospodarskih subjektov in sistema certifikatov na podlagi certifikatov iz člena 161 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (4).

| (14) | Politika Unije za podporo lokalni proizvodnji manjših egejskih otokov, uvedena na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006, je doslej zajemala vrsto proizvodov in ukrepov za njihovo proizvodnjo, trženje ali predelavo. Ti ukrepi so se izkazali za učinkovite in zagotavljajo nadaljevanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Unija bi morala še naprej podpirati to proizvodnjo, ki je ključni dejavnik pri ohranjanju okoljskega, socialnega in gospodarskega ravnovesja manjših egejskih otokov. Kot pri politiki za razvoj podeželja so izkušnje pokazale, da lahko tesnejše partnerstvo z lokalnimi oblastmi omogoči bolj ciljno usmerjeno reševanje posebnih težav, s katerimi se soočajo zadevni otoki. Podpora lokalni proizvodnji bi se morala torej nadaljevati prek programa podpore, prvič uvedenega z Uredbo (ES) št. 1405/2006. V tem pogledu bi bilo treba poudariti ohranjanje tradicionalne kmetijske dediščine in tradicionalnih značilnosti načinov proizvodnje ter lokalnih in ekoloških proizvodov. |
| --- | --- |

(14)

Politika Unije za podporo lokalni proizvodnji manjših egejskih otokov, uvedena na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006, je doslej zajemala vrsto proizvodov in ukrepov za njihovo proizvodnjo, trženje ali predelavo. Ti ukrepi so se izkazali za učinkovite in zagotavljajo nadaljevanje in razvoj kmetijskih dejavnosti. Unija bi morala še naprej podpirati to proizvodnjo, ki je ključni dejavnik pri ohranjanju okoljskega, socialnega in gospodarskega ravnovesja manjših egejskih otokov. Kot pri politiki za razvoj podeželja so izkušnje pokazale, da lahko tesnejše partnerstvo z lokalnimi oblastmi omogoči bolj ciljno usmerjeno reševanje posebnih težav, s katerimi se soočajo zadevni otoki. Podpora lokalni proizvodnji bi se morala torej nadaljevati prek programa podpore, prvič uvedenega z Uredbo (ES) št. 1405/2006. V tem pogledu bi bilo treba poudariti ohranjanje tradicionalne kmetijske dediščine in tradicionalnih značilnosti načinov proizvodnje ter lokalnih in ekoloških proizvodov.

| (15) | Določiti bi bilo treba minimalne elemente, ki bi jih moral zagotoviti program podpore, da se določijo ukrepi za podporo lokalni kmetijski proizvodnji, zlasti opis lokacije, predlagane strategije, ciljev in ukrepov. Ravno tako bi bilo treba določiti načela za uskladitev teh ukrepov z drugimi politikami Unije, da se prepreči kakršna koli nezdružljivost in prekrivanje pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Določiti bi bilo treba minimalne elemente, ki bi jih moral zagotoviti program podpore, da se določijo ukrepi za podporo lokalni kmetijski proizvodnji, zlasti opis lokacije, predlagane strategije, ciljev in ukrepov. Ravno tako bi bilo treba določiti načela za uskladitev teh ukrepov z drugimi politikami Unije, da se prepreči kakršna koli nezdružljivost in prekrivanje pomoči.

| (16) | Za namene izvajanja te uredbe bi moralo biti možno, da program podpore vsebuje ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja in tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(16)

Za namene izvajanja te uredbe bi moralo biti možno, da program podpore vsebuje ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, izobraževanja in tehnične pomoči.

| (17) | Kmete na manjših egejskih otokih bi bilo treba spodbujati k ponudbi kakovostnih proizvodov in jim pomagati pri trženju takih proizvodov. |
| --- | --- |

(17)

Kmete na manjših egejskih otokih bi bilo treba spodbujati k ponudbi kakovostnih proizvodov in jim pomagati pri trženju takih proizvodov.

| (18) | Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva na manjših egejskih otokih, nastalih zaradi otoške lege, majhne velikosti, goratega reliefa in podnebja, njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov in njihove oddaljenosti od trgov, se lahko dovoli odstopanje od dosledne politike Komisije, v skladu s katero državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi, trženju in prevozu kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) ni dovoljena. |
| --- | --- |

(18)

Za ublažitev posebnih omejitev kmetijstva na manjših egejskih otokih, nastalih zaradi otoške lege, majhne velikosti, goratega reliefa in podnebja, njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov in njihove oddaljenosti od trgov, se lahko dovoli odstopanje od dosledne politike Komisije, v skladu s katero državna pomoč za tekoče poslovanje pri proizvodnji, predelavi, trženju in prevozu kmetijskih proizvodov iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) ni dovoljena.

| (19) | Izvajanje te uredbe ne bi smelo negativno vplivati na raven posebne podpore, ki so jo manjši egejski otoki prejemali doslej. Da bi lahko izvajala ustrezne ukrepe, bi Grčija morala imeti na razpolago zneske, ki ustrezajo podpori, ki jo je Unija že odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006. |
| --- | --- |

(19)

Izvajanje te uredbe ne bi smelo negativno vplivati na raven posebne podpore, ki so jo manjši egejski otoki prejemali doslej. Da bi lahko izvajala ustrezne ukrepe, bi Grčija morala imeti na razpolago zneske, ki ustrezajo podpori, ki jo je Unija že odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006.

| (20) | Od leta 2007 so se zaradi naraščanja staleža in demografskega pritiska na manjših egejskih otokih povečale potrebe po osnovnih proizvodih. Zato bi bilo treba povečati delež proračuna, ki bi ga Grčija lahko uporabila za posebni režim preskrbe manjših egejskih otokov. |
| --- | --- |

(20)

Od leta 2007 so se zaradi naraščanja staleža in demografskega pritiska na manjših egejskih otokih povečale potrebe po osnovnih proizvodih. Zato bi bilo treba povečati delež proračuna, ki bi ga Grčija lahko uporabila za posebni režim preskrbe manjših egejskih otokov.

| (21) | Da se Grčiji omogoči ocena vseh elementov, povezanih z izvajanjem programa podpore v predhodnem letu, in predložitev izčrpnega letnega poročila o oceni Komisiji, bi bilo treba rok za predložitev navedenega poročila s 30. junija prestaviti na 30. september leta, ki sledi referenčnemu letu. |
| --- | --- |

(21)

Da se Grčiji omogoči ocena vseh elementov, povezanih z izvajanjem programa podpore v predhodnem letu, in predložitev izčrpnega letnega poročila o oceni Komisiji, bi bilo treba rok za predložitev navedenega poročila s 30. junija prestaviti na 30. september leta, ki sledi referenčnemu letu.

| (22) | Komisija bi morala najpozneje do 31. decembra 2016 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti splošno poročilo o učinku ukrepov za izvajanje te uredbe ter mu po potrebi priložiti ustrezna priporočila. |
| --- | --- |

(22)

Komisija bi morala najpozneje do 31. decembra 2016 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti splošno poročilo o učinku ukrepov za izvajanje te uredbe ter mu po potrebi priložiti ustrezna priporočila.

| (23) | Da bi zagotovili pravilno delovanje ureditve, ki jo uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo ali spremembo določenih nebistvenih delov te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(23)

Da bi zagotovili pravilno delovanje ureditve, ki jo uvaja ta uredba, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi z dopolnitvijo ali spremembo določenih nebistvenih delov te uredbe. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (24) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja režima za manjše egejske otoke glede na druge podobne režime in preprečitev izkrivljanja konkurence ali diskriminacije med gospodarskimi subjekti bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (5). |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja režima za manjše egejske otoke glede na druge podobne režime in preprečitev izkrivljanja konkurence ali diskriminacije med gospodarskimi subjekti bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (5).

| (25) | Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(25)

Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN CILJI

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba določa posebne ukrepe za kmetijstvo za odpravo težav, ki jih povzročajo otoška lega, majhna velikost in oddaljenost od trgov manjših egejskih otokov (v nadaljnjem besedilu: manjši otoki).

2.   Za namen te uredbe pomenijo „manjši otoki“ vse otoke Egejskega morja razen otokov Kreta in Evia.

Člen 2

Cilji

1.   Posebni ukrepi iz člena 1 prispevajo k uresničevanju naslednjih ciljev:

| (a) | manjšim otokom zagotoviti preskrbo s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi ali nadaljnjo predelavo in kot kmetijski vložki, z ublažitvijo dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov; |
| --- | --- |

(a)

manjšim otokom zagotoviti preskrbo s proizvodi, ki so osnovnega pomena za prehrano ljudi ali nadaljnjo predelavo in kot kmetijski vložki, z ublažitvijo dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti in oddaljenosti od trgov;

| (b) | ohraniti in razviti kmetijsko dejavnost manjših otokov, vključno s proizvodnjo, predelavo, trženjem in prevozom nepredelanih in predelanih lokalnih proizvodov. |
| --- | --- |

(b)

ohraniti in razviti kmetijsko dejavnost manjših otokov, vključno s proizvodnjo, predelavo, trženjem in prevozom nepredelanih in predelanih lokalnih proizvodov.

2.   Cilji iz odstavka 1 se izvajajo z ukrepi iz poglavij III, IV in V.

POGLAVJE II

PROGRAM PODPORE

Člen 3

Oblikovanje programa podpore

1.   Ukrepi iz člena 1 se določijo s programom podpore, ki vključuje:

| (a) | poseben režim preskrbe iz Poglavja III in |
| --- | --- |

(a)

poseben režim preskrbe iz Poglavja III in

| (b) | posebne ukrepe za podporo proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov iz Poglavja IV. |
| --- | --- |

(b)

posebne ukrepe za podporo proizvodnje lokalnih kmetijskih proizvodov iz Poglavja IV.

2.   Program podpore se vzpostavi na geografski ravni, ki je po presoji Grčije najustreznejša. Pripravijo ga pristojni lokalni in regionalni organi, ki jih določi Grčija, ki po posvetovanju s pristojnimi organi in organizacijami na ustrezni regionalni ravni program predloži v odobritev Komisiji v skladu s členom 6.

Člen 4

Združljivost in skladnost

1.   Ukrepi, sprejeti v okviru programa podpore, so v skladu s pravom Unije. Taki ukrepi so usklajeni z drugimi politikami Unije ter z ukrepi, sprejetimi na podlagi takih politik.

2.   Zagotovi se skladnost ukrepov, sprejetih na podlagi programa podpore, z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih instrumentov skupne kmetijske politike, zlasti skupnih tržnih ureditev, razvoja podeželja, kakovosti proizvodov, dobrega počutja živali in varstva okolja.

Zlasti se noben ukrep na podlagi te uredbe ne financira kot:

| (a) | dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili; |
| --- | --- |

(a)

dodatna podpora sistemov premij ali pomoči, vzpostavljenih v okviru skupne tržne ureditve, razen v izjemnih primerih, utemeljenih z objektivnimi merili;

| (b) | podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja Unije na podlagi Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (6); |
| --- | --- |

(b)

podpora raziskovalnim projektom, ukrepom, ki podpirajo raziskovalne projekte, ali ukrepom, upravičenim do financiranja Unije na podlagi Odločbe Sveta 2009/470/ES z dne 25. maja 2009 o odhodkih na področju veterine (6);

| (c) | podpora ukrepom, ki spadajo v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja Evropskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (7). |
| --- | --- |

(c)

podpora ukrepom, ki spadajo v področje uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja Evropskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (7).

Člen 5

Vsebina programa podpore

Program podpore vsebuje:

| (a) | časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno letno finančno preglednico, v kateri so prikazana vsa sredstva, ki naj bi se uporabila; |
| --- | --- |

(a)

časovni razpored izvedbe ukrepov in okvirno letno finančno preglednico, v kateri so prikazana vsa sredstva, ki naj bi se uporabila;

| (b) | utemeljitev združljivosti in usklajenosti med različnimi ukrepi programa ter merili in količinskimi kazalniki, ki se uporabijo za spremljanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

(b)

utemeljitev združljivosti in usklajenosti med različnimi ukrepi programa ter merili in količinskimi kazalniki, ki se uporabijo za spremljanje in ocenjevanje;

| (c) | ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programa, vključno pri obveščanju javnosti, spremljanju in oceni, ter opredelitev kvantificiranih kazalnikov, ki se uporabijo pri oceni programa; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, sprejete za zagotavljanje učinkovitega in ustreznega izvajanja programa, vključno pri obveščanju javnosti, spremljanju in oceni, ter opredelitev kvantificiranih kazalnikov, ki se uporabijo pri oceni programa;

| (d) | določitev pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje programa, ter določitev organov ali povezanih teles in socialno-ekonomskih partnerjev na primerni ravni ter rezultate opravljenih posvetovanj. |
| --- | --- |

(d)

določitev pristojnih organov in teles, odgovornih za izvajanje programa, ter določitev organov ali povezanih teles in socialno-ekonomskih partnerjev na primerni ravni ter rezultate opravljenih posvetovanj.

Člen 6

Odobritev in spremembe programa

1.   Program podpore je vzpostavljen na podlagi Uredbe (ES) št. 1405/2006 in se financira v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 18(2) in (3).

Program vsebuje predhodno oceno preskrbe z navedbo proizvodov, njihovih količin in zneska pomoči za preskrbo iz Unije ter osnutek programa za podporo lokalni proizvodnji.

2.   Glede na rezultate letne ocene izvajanja ukrepov, vključenih v program podpore, lahko Grčija Komisiji posreduje ustrezno utemeljene predloge za spremembe teh ukrepov v okviru dodeljenih finančnih sredstev iz člena 18(2) in (3) za njihovo boljšo uskladitev s potrebami manjših otokov ter s predlagano strategijo. Komisija sprejme izvedbene akte, ki določijo postopke za ocenjevanje skladnosti predlaganih sprememb s pravom Unije in za odločitev o tem, ali se jih odobri. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

3.   Postopki, določeni z izvedbenimi akti iz odstavka 2, lahko upoštevajo naslednje elemente: pomembnost sprememb, ki jih predlaga Grčija v zvezi z uvedbo novih ukrepov, ali so spremembe proračunskih sredstev, dodeljenih ukrepom, znatne, spremembe v količini in ravni pomoči za proizvode v predhodni bilanci preskrbe in vse spremembe oznak in opisov iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (8).

4.   Izvedbeni akti iz odstavka 2 za vsak postopek določijo tudi pogostost, s katero se vlagajo zahteve za spremembe, in časovni okvir, v katerem se izvaja odobrene spremembe.

Člen 7

Spremljanje in nadaljnje spremljanje

Grčija izvaja nadzor z upravnimi pregledi ali pregledi na kraju samem. Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z minimalnimi načeli nadzora, ki ga izvaja Grčija.

Komisija sprejme tudi izvedbene akte v zvezi s postopki ter materialnimi in finančnimi kazalniki za zagotovitev učinkovitega spremljanja izvajanja programa.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

POGLAVJE III

POSEBNI REŽIM PRESKRBE

Člen 8

Predhodna bilanca preskrbe

1.   Za preskrbo s kmetijskimi proizvodi Unije iz Priloge I k Pogodbi (v nadaljnjem besedilu: kmetijski proizvodi), ki so na manjših otokih osnovnega pomena za prehrano ljudi, za izdelavo drugih proizvodov ali kot kmetijski vložki, se uvede poseben režim preskrbe.

2.   Grčija na geografski ravni, ki je po njeni presoji najustreznejša, pripravi predhodno oceno potreb za količinsko opredelitev letne potrebe manjših otokov po kmetijskih proizvodih.

Lahko se pripravi tudi ločena predhodna ocena potreb podjetij, ki pakirajo ali predelujejo proizvode za domači trg ali tiste, ki se pošiljajo v ostali del Unije ali izvažajo v tretje države v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov v skladu s členom 13(2) in (3).

Člen 9

Delovanje posebnega režima preskrbe

1.   Pomoč se dodeli za preskrbo manjših otokov s kmetijskimi proizvodi.

Znesek pomoči se določi za vsak zadevni proizvod ob upoštevanju dodatnih stroškov trženja proizvodov na manjših otokih, izračunanih na običajnih odpremnih pristaniščih celinske Grčije in pristaniščih tranzitnih otokov ali natovarjanja za končne namembne otoke. Pri kmetijskih vložkih in proizvodih, namenjenih za predelavo, bi se moralo pomoč določiti ob upoštevanju dodatnih stroškov, povezanih z otoško lego, majhno velikostjo in oddaljenostjo od trgov.

2.   Posebni režim preskrbe se uporablja samo za higiensko neoporečne proizvode tržne kakovosti.

Člen 10

Izvajanje

Pri izvajanju posebnega režima preskrbe se upoštevajo zlasti:

| (a) | posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti; |
| --- | --- |

(a)

posebne potrebe manjših otokov in natančne zahteve glede kakovosti;

| (b) | tradicionalni trgovinski tokovi s pristanišči celinske Grčije in med egejskimi otoki; |
| --- | --- |

(b)

tradicionalni trgovinski tokovi s pristanišči celinske Grčije in med egejskimi otoki;

| (c) | gospodarski vidik predlagane pomoči; |
| --- | --- |

(c)

gospodarski vidik predlagane pomoči;

| (d) | kjer je ustrezno, potreba po neoviranem razvoju lokalnih proizvodov. |
| --- | --- |

(d)

kjer je ustrezno, potreba po neoviranem razvoju lokalnih proizvodov.

Člen 11

Certifikati

1.   Pomoč iz člena 9(1) se odobri na podlagi certifikata.

Certifikati se izdajo samo gospodarskim subjektom, vpisanim v register, ki ga vodijo pristojni organi.

Ti certifikati niso prenosljivi.

2.   Pri vložitvi zahtevka za izdajo certifikata se ne zahteva polog varščine. Vendar lahko pristojni organ v meri, ki je potrebna za zagotovitev primernega izvajanja te uredbe, zahteva polog varščine v znesku, ki je enak ugodnosti iz člena 12. V takih primerih se uporablja člen 34(1), (4), (5), (6), (7) in (8) Uredbe Komisije (ES) št. 376/2008 z dne 23. aprila 2008 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (9).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21, s katerimi določi pogoje za vpis gospodarskih subjektov v register in celovito izvajanje pravic gospodarskih subjektov do sodelovanja pri posebnih režimih preskrbe.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z ukrepi, potrebnimi za zagotovitev enotnega izvajanja tega člena s strani Grčije, zlasti glede izvajanja sistema certifikatov, in obveznosti, ki jih sprejmejo gospodarski subjekti ob vpisu v register. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Člen 12

Prenos ugodnosti

1.   Ugodnosti posebnega režima preskrbe, ki izhajajo iz dodelitve pomoči, so pogojene z učinkovitim prenosom gospodarskih ugodnosti vse do končnega uporabnika, ki je lahko, odvisno od primera, potrošnik, če gre za proizvode, namenjene neposredni potrošnji, končni predelovalec ali izvajalec pakiranja, če gre za proizvode, namenjene predelovalni industriji ali industriji pakiranja, ali kmetovalec, če gre za proizvode, ki se uporabljajo za prehrano živali ali kot kmetijski vložki.

Ugodnost iz prvega pododstavka je enaka znesku pomoči.

2.   Za zagotovitev enotne uporabe odstavka 1 Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z uporabo pravil iz odstavka 1 in zlasti glede pogojev spremljanja s strani države članice, da je bila ugodnost dejansko prenesena do končnega uporabnika. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Člen 13

Izvoz v tretje države in odpošiljanje v druge dele Unije

1.   Komisija sprejme izvedbene akte za določitev zahtev, v skladu s katerimi se proizvodi, zajeti v posebnem režimu preskrbe, lahko izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Te zahteve vključujejo zlasti povračilo pomoči, prejete na podlagi posebnega režima preskrbe.

Izvoz proizvodov, deležnih ugodnosti posebnega režima preskrbe, v tretje države ni pogojen s predložitvijo certifikata.

2.   Prvi pododstavek odstavka 1 se ne uporablja za proizvode, ki so bili na manjših otokih predelani iz proizvodov, že deležnih ugodnosti v okviru posebnega režima preskrbe, ki se:

| (a) | izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije v mejah količin, ki ustrezajo tradicionalnemu odpošiljanju ali tradicionalnemu izvozu; |
| --- | --- |

(a)

izvažajo v tretje države ali odpošiljajo v druge dele Unije v mejah količin, ki ustrezajo tradicionalnemu odpošiljanju ali tradicionalnemu izvozu;

| (b) | izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine z upoštevanjem namembnih krajev in podrobnih določb, ki jih določi Komisija; |
| --- | --- |

(b)

izvažajo v tretje države v okviru regionalne trgovine z upoštevanjem namembnih krajev in podrobnih določb, ki jih določi Komisija;

| (c) | pošiljajo med manjšimi otoki. |
| --- | --- |

(c)

pošiljajo med manjšimi otoki.

Izvoz proizvodov iz točk (a) in (b) prvega pododstavka v tretje države ni pogojen s predložitvijo certifikata.

Za izvoz proizvodov iz točk (a) in (b) prvega pododstavka se ne dodeli nobeno povračilo.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi omejitev količin proizvodov iz točke (a) ter podrobne določbe iz točke (b). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

3.   Postopki predelave, katerih namen je lahko tradicionalni izvoz ali tradicionalno odpošiljanje, smiselno izpolnjujejo pogoje za carinski nadzor iz ustrezne zakonodaje Unije, z izjemo vseh običajnih oblik postopanja.

Člen 14

Nadzor in kazni

1.   Za kmetijske proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe, se izvajajo upravni pregledi ob vnosu na manjše otoke ter izvozu ali odpošiljanju.

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z določitvijo minimalnih načel pregledov, ki jih izvaja Grčija. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

2.   Če gospodarski subjekt iz člena 11 ne spoštuje obveznosti iz navedenega člena, pristojni organ, razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer in brez poseganja v kazni, ki se uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom:

| (a) | izterja ugodnost, dodeljeno gospodarskemu subjektu; |
| --- | --- |

(a)

izterja ugodnost, dodeljeno gospodarskemu subjektu;

| (b) | začasno prekliče ali razveljavi registracijo gospodarskega subjekta, odvisno od resnosti kršitve. |
| --- | --- |

(b)

začasno prekliče ali razveljavi registracijo gospodarskega subjekta, odvisno od resnosti kršitve.

3.   Če gospodarski subjekti iz člena 11 ne opravijo načrtovanega vstopa, jim pristojni organ začasno, za 60 dni po poteku tega certifikata, odvzame pravico do vložitve zahtevka za certifikat, razen v primerih višje sile ali izjemnih vremenskih razmer. Po obdobju začasnega odvzema je naknadna izdaja certifikatov odvisna od pologa varščine, ki je enaka znesku ugodnosti, dodeljenem v obdobju, ki ga določi pristojni organ.

Pristojni organ sprejme potrebne ukrepe za ponovno uporabo katerih koli količin proizvodov, ki so razpoložljive zaradi neizpolnitve, delne izpolnitve ali razveljavitve izdanih certifikatov ali povrnitve ugodnosti.

POGLAVJE IV

UKREPI V PODPORO LOKALNIM KMETIJSKIM PROIZVODOM

Člen 15

Ukrepi

1.   Program podpore vsebuje ukrepe, potrebne za zagotovitev kontinuitete in razvoja lokalnih proizvodnih linij kmetijske proizvodnje na manjših otokih iz področja uporabe naslova III tretjega dela Pogodbe.

2.   Sklop programov, ki vključuje ukrepe za spodbujanje lokalne kmetijske proizvodnje, vključuje najmanj naslednje elemente:

| (a) | kvantificiran opis stanja zadevne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju rezultatov razpoložljivih ocen, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja ter dodeljena finančna sredstva; |
| --- | --- |

(a)

kvantificiran opis stanja zadevne kmetijske proizvodnje ob upoštevanju rezultatov razpoložljivih ocen, iz opisa pa naj bodo razvidne neskladnosti, vrzeli in možnosti razvoja ter dodeljena finančna sredstva;

| (b) | opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge, kvantificirane splošne in operativne cilje ter oceno pričakovanih učinkov na gospodarstvo, okolje in družbo, vključno z zaposlovanjem; |
| --- | --- |

(b)

opis predlagane strategije, izbrane prednostne naloge, kvantificirane splošne in operativne cilje ter oceno pričakovanih učinkov na gospodarstvo, okolje in družbo, vključno z zaposlovanjem;

| (c) | opis predvidenih ukrepov, zlasti shem pomoči za njihovo izvajanje, in po potrebi podatke o potrebnih študijah, predstavitvenih projektih, izobraževanju in tehnični pomoči, ki so povezani s pripravo, izvajanjem ali prilagajanjem zadevnih ukrepov; |
| --- | --- |

(c)

opis predvidenih ukrepov, zlasti shem pomoči za njihovo izvajanje, in po potrebi podatke o potrebnih študijah, predstavitvenih projektih, izobraževanju in tehnični pomoči, ki so povezani s pripravo, izvajanjem ali prilagajanjem zadevnih ukrepov;

| (d) | seznam pomoči, ki sestavljajo neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (10); |
| --- | --- |

(d)

seznam pomoči, ki sestavljajo neposredna plačila v smislu člena 2(d) Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (10);

| (e) | znesek pomoči za posamezen ukrep in predviden znesek za vsak projekt za doseganje enega ali več ciljev programa. |
| --- | --- |

(e)

znesek pomoči za posamezen ukrep in predviden znesek za vsak projekt za doseganje enega ali več ciljev programa.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z zahtevami za plačilo pomoči iz odstavka 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

4.   Program lahko vključuje podporne ukrepe, namenjene proizvodnji, predelavi, trženju in prevozu nepredelanih in predelanih kmetijskih proizvodov manjših otokov.

Vsak ukrep je lahko razdeljen na več projektov. Za vsak projekt je v programu opredeljeno vsaj naslednje:

| (a) | upravičenci; |
| --- | --- |

(a)

upravičenci;

| (b) | pogoji za upravičenost: |
| --- | --- |

(b)

pogoji za upravičenost:

| (c) | enotni znesek pomoči. |
| --- | --- |

(c)

enotni znesek pomoči.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 21 v zvezi s pogoji za določitev zneska pomoči, ki se dodeli za namen trženja in prevoza nepredelanih in predelanih proizvodov izven regije njihove proizvodnje, in po potrebi pogoje za določitev količin proizvodov, ki so predmet te pomoči.

Člen 16

Nadzor in povračilo neupravičenih plačil

1.   Nadzor ukrepov iz tega poglavja se izvaja v obliki upravnih pregledov in pregledov na kraju samem.

2.   V primeru neupravičenega plačila je upravičenec obvezan povrniti zadevne zneske. Člen 80 Uredbe Komisije (ES) št. 1122/2009 z dne 30. novembra 2009 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi z navzkrižno skladnostjo, modulacijo ter integriranim administrativnim in kontrolnim sistemom v okviru shem neposrednih podpor za kmete, določenih za navedeno uredbo, ter za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z navzkrižno skladnostjo v okviru sheme podpore, določene za sektor vina (11), se uporablja smiselno.

POGLAVJE V

SPREMLJEVALNI UKREPI

Člen 17

Državna pomoč

1.   Za kmetijske proizvode iz Priloge I k Pogodbi, za katere se uporabljajo členi 107, 108 in 109 Pogodbe, lahko Komisija v skladu s členom 108 Pogodbe v sektorjih proizvodnje, predelave, trženja in prevoza teh proizvodov odobri pomoč za tekoče poslovanje z namenom olajšanja posebnih omejitev kmetijstva na manjših otokih zaradi njihove otoške lege, majhne velikosti, goratega reliefa in podnebja, njihove gospodarske odvisnosti od majhnega števila proizvodov ter njihove oddaljenosti od trgov.

2.   Grčija lahko odobri dodatno financiranje za izvajanje programa podpore. Grčija v tem primeru Komisijo uradno obvesti o državni pomoči, Komisija pa jo v skladu s to uredbo lahko odobri kot del programa podpore. Takšno obvestilo o pomoči velja za obvestilo v smislu prvega stavka člena 108(3) Pogodbe.

3.   Brez poseganja v odstavka 1 in 2 tega člena ter z odstopanjem od prvega pododstavka člena 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (12) se členi 107, 108 in 109 Pogodbe ne uporabljajo za plačila na podlagi poglavij III in IV te uredbe, ki jih Grčija izvede v skladu s to uredbo.

POGLAVJE VI

FINANČNE DOLOČBE

Člen 18

Finančna sredstva

1.   Ukrepi iz te uredbe so intervencijski ukrepi za ureditev kmetijskih trgov v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (13).

2.   Unija financira ukrepe iz poglavij III in IV do letnega zneska 23,93 milijona EUR.

3.   Letni znesek za financiranje posebnega režima preskrbe iz poglavja III ne presega 7,11 milijona EUR.

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zahteve, v skladu s katerimi lahko Grčija spremeni namembnost sredstev, ki se dodelijo vsako leto za različne proizvode, deležne ugodnosti posebnega režima preskrbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 21 v zvezi s pogoji za določitev najvišjega letnega zneska, ki se lahko dodeli za ukrepe za financiranje študij, predstavitvenih projektov, usposabljanja in tehnične pomoči, pod pogojem, da je takšna dodelitev razumna in sorazmerna.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Nacionalni ukrepi

Grčija sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev usklajenosti s to uredbo, zlasti kar zadeva preglede in upravne kazni, ter o njih obvesti Komisijo.

Člen 20

Obvestila in poročila

1.   Grčija vsako leto najpozneje do 15. februarja Komisijo obvesti o razpoložljivih odobrenih proračunskih sredstvih, ki jih namerava v naslednjem letu porabiti za izvedbo predhodne ocene preskrbe in posameznih ukrepov za podporo lokalne kmetijske proizvodnje, ki so vključeni v program podpore.

2.   Grčija najpozneje 30. septembra vsako leto Komisiji predloži poročilo o izvajanju ukrepov, ki jih določa ta uredba, za predhodno leto.

3.   Komisija do 31. decembra 2016 in nato vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu predloži splošno poročilo, iz katerega je razviden učinek ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe, vključno s primernimi predlogi, kjer je to ustrezno.

Člen 21

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 11(2), člena 15(4) in člena 18(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 21. marca 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 11(2), člena15(4) in člena 18(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 11(2), členom 15(4) in členom 18(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 22

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor za neposredna plačila, ustanovljen na podlagi člena 141 Uredbe (ES) št. 73/2009. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 23

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 1405/2006 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 13. marca 2013

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

L. CREIGHTON

---

(1)  UL C 132, 3.5.2011, str. 82.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. februarja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 25. februarja 2013.

2

(3)  UL L 265, 26.9.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

5

(6)  UL L 155, 18.6.2009, str. 30.

6

(7)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

7

(8)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

8

(9)  UL L 114, 26.4.2008, str. 3.

9

(10)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

10

(11)  UL L 316, 2.12.2009, str. 65.

11

(12)  UL L 214, 4.8.2006, str. 7.

12

(13)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

13

---

PRILOGA

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 1405/2006 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 3(1) |
| Člen 3 | Člen 8 |
| Člen 4(1) | Člen 9(1) |
| Člen 4(2) | Člen 10 |
| Člen 4(3) | Člen 12(1) |
| Člen 5 | Člen 13 |
| Člen 7(1) | Člen 15(1) |
| Člen 7(2) | Člen 3(2) |
| Člen 8 | Člen 4 |
| Člen 9(a) in (b) | Člen 15(2) |
| Člen 9(c), (d), (e) in (f) | Člen 5 |
| Člen 10 | Člen 7, drugi pododstavek |
| Člen 11 | Člen 17 |
| Člen 12 | Člen 18 |
| Člen 13 | Člen 6(1) |
| Člen 14 (a) | Člen 6(2) do (4) |
| Člen 14(b) | Člen 7, prvi pododstavek in Člen 14(1), drugi pododstavek, (2) in (3) |
| Člen 16 | Člen 19 |
| Člen 17 | Člen 20 |
| Člen 18 | Člen 23 |
| Člen 21 | Člen 24 |

Uredba (ES) št. 1405/2006

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 3(1)

Člen 3

Člen 8

Člen 4(1)

Člen 9(1)

Člen 4(2)

Člen 10

Člen 4(3)

Člen 12(1)

Člen 5

Člen 13

Člen 7(1)

Člen 15(1)

Člen 7(2)

Člen 3(2)

Člen 8

Člen 4

Člen 9(a) in (b)

Člen 15(2)

Člen 9(c), (d), (e) in (f)

Člen 5

Člen 10

Člen 7, drugi pododstavek

Člen 11

Člen 17

Člen 12

Člen 18

Člen 13

Člen 6(1)

Člen 14 (a)

Člen 6(2) do (4)

Člen 14(b)

Člen 7, prvi pododstavek in Člen 14(1), drugi pododstavek, (2) in (3)

Člen 16

Člen 19

Člen 17

Člen 20

Člen 18

Člen 23

Člen 21

Člen 24

---